Jeg vil bo for mig selv- kan jeg? I want to live for my self- can I? - PDF\nJeg vil bo for mig selv- kan jeg? I want to live for my self- can I?\nDownload "Jeg vil bo for mig selv- kan jeg? I want to live for my self- can I?"\n1 Professionshøjskolen UCC - Pædagoguddannelsen Bornholm Bachelorprojekt 13 januar 2015 Lene-Marie Hansted Andersen Studie nr. skbe11126 Vejleder: Lulu-Ann Jacobsen Anslag:71826 Jeg vil bo for mig selv- kan jeg? I want to live for my self- can I? Projektrapporten er udarbejdet uden uretmæssig hjælp.\n2 Indhold Professionshøjskolen UCC - Pædagoguddannelsen Bornholm... Indledning... 3 Problemstilling... 4 Problemformulering... 4 Afgrænsning... 4 Eksisterende forskning... 5 Bachelor projektets bidrag til det pædagogiske felt indenfor arbejdet med borgere med nedsat funktionsevne... 5 Videnskabsteori... 5 Metode... 6 Begrebsforklaring... 7 Hvad er Autisme Spektrum forstyrrelse... 7 Medborgerskab... 8 Selvbestemmelse... 8 Etik... 8 Anerkendelse Magt Omsorg Empowerment Livskvalitet Redegørelse for samfundsmæssigt historisk og nutidig indsigt Historisk indblik Antony Giddens og Zygmunt Bauman om nutiden Lovgivning og Handicapkonvention Praksisfortælling Analyse Diskussion Delkonklusion Konklusion Perspektivering Referenceliste Bilagsliste:\n3 Indledning I min praktikperiode på et bosted for unge mennesker med nedsat funktionsevne samt autisme spektrum forstyrrelser, har jeg oplevet flere brugeres frustration omkring deres bolig situation. Frustrationerne opstår i forbindelse med de unges bevidsthed om selvbestemmelsesretten, i forhold til den enkeltes formåen omkring udøvelsen af denne ret. Den lovgivende magt giver brugerne ret til inklusion og selvbestemmelse. Brugerne bliver visiteret til den pædagogiske støtte vedkommende har brug for. Det pædagogiske arbejde består bl.a. at arbejde henimod udvikling af empowerment tilegnelse, så brugeren kan tage ansvar for sit eget liv, og dermed få mulighed for at leve et liv på egne præmisser. Dette kan dog være dilemmafyldt. Det pædagogiske personale kan ofte spore en magtesløshed hos brugeren, overfor de krav der stilles fra den lovgivende magt. Serviceloven 108 (Rets info) 1 og handicap konventionen foreskriver, at borgeren har ret til selv at bestemme, hvor og med hvem de vil bo, (Handicap konvention 2010 artikel 19,a s. 17). 2 Samtidig er brugeren underlagt kommunens visitation, som henviser til bestemte bosteder og oftest en bestemt lejlighed. Disse bosteder er etableret med det formål at tilbyde bolig for mennesker i bestemte problemstillinger, og som har behov for pædagogisk støtte i deres hverdag (Andersen & Sørensen, 2006,s. 80). Jeg så i denne forbindelse et dilemma, da pædagogens opgave i kraft af sit arbejde, der er defineret af loven, er at støtte brugeren i selvbestemmelse og i at tage ansvar for eget liv og udvikling. Kommunen er underlagt Staten, som har underskrevet Handicap konventionen 2006, ratificeret i Den siger, at brugeren frit kan vælge med hvem, og hvor de vil bo. Bent Madsen (1999, s.200) argumenterer for det socialpædagogiske paradoks, som kommer til udtryk på flere planer og er med til at gøre det pædagogiske arbejde komplekst og dilemma fyldt. Det handler om hvordan pædagogen kan hjælpe andre, så de bliver i stand til at hjælpe sig selv.(madsen, 1999,s.200). Et af grundelementerne i socialpædagogisk arbejde er, at pædagogen kan reflektere over de dilemmaer og 1 LBK nr 1023 af 23/09/2014 Gældende (Serviceloven). 2 Handicap konvention 2010 artikel 19,a s\n4 etiske spørgsmål, der kommer op i det daglige arbejde. Pædagogen skal kunne handle etisk forsvarligt i den kontekst, vedkommende befinder sig i. Et andet element, er at støtte brugeren i dennes selvbestemmelse. Det pædagogiske arbejde, handler om at afdække brugerens livsmuligheder og overveje forskellige kompensationsmuligheder, der kan arbejdes ud fra (Høyer & Hamre 2008, s. 61). Udgangspunktet for socialpædagogisk arbejde er kort sagt at yde støtte og omsorg til mennesker, der har behov for det, set i lyset af at de har samme ret til ligeværdighed som alle andre borgere. Her gør inklusions begrebet sig i høj grad gældende, fordi alle uanset handicap, race, køn og social status har ubetinget ret til at blive inkluderet i alle samfundets facetter (Høyer & Hamre, 2008, s. 60). Eventuelle frustrationer, der opstår i dagligdagen, hvis pædagogen til eksempel overtræder brugerens ukrænkelighed, kan i værste fald få indflydelse på brugerens livskvalitet (Sørensen, 2002, s.22). Tendenserne i det eksisterende, samfund som betegnes det senmoderne samfund, er ifølge Antony Giddens, at brugeren er ansvarlig for sit eget liv, (Høyer & Hamre, 2008 s. 550). Dette bliver i nærværende opgave sat i perspektiv til mennesker med nedsat funktionsevnes formåen, i forhold til selvbestemmelsesretten. Dette BA-projekt som tager udgangspunkt i eksisterende forskning på området og fokuserer på den pædagogiske indsats, kommer med udgangspunkt i en kvalitativ undersøgelse med et bidrag til en nuancering af, hvilke metoder pædagogen kan anvende i hverdagen, i forhold til BA- projektets problemstilling. Problemstilling Det pædagogiske arbejde med at støtte mennesker med nedsat funktionsevne, i deres selvbestemmelse med fokus på etik, omsorg og magt, i et samfundsperspektiv herunder lovgivning og konvention. Problemformulering Hvordan kan pædagogen med et etisk afsæt arbejde anerkendende med mennesker med nedsat funktionsevnes medborgerskab i et samfundsmæssigt perspektiv? Afgrænsning I dette BA-projekt har jeg valgt at afgrænse mit fokus til unge mennesker, der alle har nedsat funktionsevne samt autisme spektrum forstyrrelse. Jeg tager udgangspunkt i dagligdags oplevelser der udspiller sig på det bosted hvor de bor. 4\n5 Eksisterende forskning I min søgen efter relevant forskning, blev jeg bl.a. inspireret af en forskningsrapport udarbejdet af Stine Marie Hur, hvor hun går i dybden om begrebet Frigørelsens magt pædagogiske roller i relation til frie, udviklingshæmmede voksne (Hur, 2009,s.5-60). Hur berører netop nogle centrale områder, som er relevant i forhold til mit bachelor projekt. Hur redegør for ansvarlighedsdiskursen (Hur, 2009, s. 18), der beskriver den diskurs, hvori lovgivningen så at sige udliciterer styringen, dvs. det personlige ansvar, til den udviklingshæmmede. Kort sagt den udviklingshæmmede bliver ansvarliggjort overfor sine handlinger og sine valg. Hur, (2009, s. 19) augmenterer for, at der fra socialministeriets side augmenteres for, at medborgerkompetence vil give øget individualisering og derved kommer selvbestemmelsen i spil. Da Hur, (2009) s. 18, ligeledes argumenterer for, at der i dag i den pædagogiske faglighed er stort fokus på læring og udvikling, bliver empowerment begrebet en del af den pædagogiske dagligdag, da det handler om at støtte brugeren i kompetenceudvikling, som på sigt fører til autonomi, selvbestemmelse og dermed medborgerskab på lige fod med alle andre (Hur, 2009, s. 18). Bachelor projektets bidrag til det pædagogiske felt indenfor arbejdet med borgere med nedsat funktionsevne I mit BA-projekt forsøger jeg at bidrage med en nuanceret kvalitativ beskrivelse af de dilemmaer, der opstår i det daglige arbejde på et bosted for mennesker med nedsat funktionsevne samt autisme, i forhold til deres selvbestemmelses ret og deres boligsituation. Det er mit BA-projekts hensigt at være med til at nuancere hvilke begrænsninger og også hvilke muligheder, vi som pædagogiske fagpersoner har, i forhold til at håndtere de i problemstillingen indbyggede paradokser. Videnskabsteori Jeg tager mit afsæt i den fænomenologiske hermeneutik som den beskrives af Schiermer (2013 s.16). Den fænomenologiske videnskabsteori, anskuer individets egen oplevelse, og beskriver det som noget subjektivt. Det subjektive er i videnskabsteorien ikke det samme som den måde, vi anskuer det på i hverdagssproget. Her betragtes det som noget, der er privat, men i videnskabsteorien tager det udgangspunkt i mennesket selv. Fænomenologi betyder læren om det, der viser sig (Brinkkjær & Høyen, 2011,s.79). Alfred Schütz s teori ser fænomenologien ud fra en sociologisk vinkel. Han betegner det som en common-sense-verden, dvs. at individet forstår og opfatter verden ud fra den livsverden, hvor denne befinder sig. Gennem hermeneutikken, der betyder at fortolke, vil jeg undersøge, under hvilke vilkår brugeren kan begå sig, når brugeren som 5\n6 et menneske med nedsat funktionsevne, har ret til inklusion og selvbestemmelse. Jeg vil undersøge, hvordan pædagogen kan håndtere inklusion og selvbestemmelse, når det pædagogiske personale må frasige sig magten over brugerens liv, og samtidig opretholde omsorgspligten som serviceloven 67 3 fordre. Ligeledes vil jeg undersøge om, og hvordan anerkendelsen og inklusion kommer til udtryk fra myndighedernes side, således at selvbestemmelsen bliver tilgodeset. Pædagogens indfaldsvinkel til brugeren vil nødvendigvis være ud fra dennes professionalisme, dvs. at pædagogen overordnet set møder brugeren med en begrænset del af sit liv, hvorimod brugeren møder pædagogen med alt, hvad brugeren indeholder (Sørensen, 2002,s.25). Mit argument for denne videnskabsteoretiske position hænger sammen med mit omdrejnings punkt i min praksisfortælling, som netop er interesseret i mennesker med autismes oplevelsesverden. Det kommer jeg nærmere ind på i min analyse. Socialpædagogisk praksis bygger på et multifagligt vidensgrundlag, da der er mange forskellige teorier, der gennem historien har ændret karakter. Socialpædagogik må betragtes som værende dynamisk (Madsen, 2005,s.62). Metode Mit metode afsæt i dette BA-projekt vil være en kvalitativ analyse af en praksisfortælling, som er konstrueret ud fra interview, logbøger, refleksionssamtaler med personalet på pågældende bosted og naturligvis også samtaler med de involverede brugere. Derudover er praksisfortællingen konstrueret ud fra de forståelser, der er fremkommet i mødet mellem brugerne og jeg, og i mødet mellem de ansatte på bostedet og jeg, som jeg efterfølgende har interviewet med udgangspunkt i min praksisfortælling, samt i Madis Kajandis model om livskvalitet. Da mine informanter har ønsket fuld anonymitet, vedlægges disse interview ikke som bilag. Måden jeg anvender disse interview er gennem faglig refleksion. Jeg har udover dette foretaget et internet interview dvs. et interview foretaget over (Brinkmann2014,s.49), med kommunens udviklingskonsulent i Center for Psykiatri og Handicap, som repræsenterer visitationsgruppen, bestående af sagsbehandlere. Se bilag 2. Dette refereres der til i min analyse. Mit argument for at bruge praksisfortællingen som udgangspunkt for min analyse af min problemstilling, tager afsæt i Susanne Idun Mørch, der beskriver pædagogiske praksisfortællinger 3 LBK nr 1023 af 23/09/2014 Gældende (Serviceloven). 6\n7 (Mørch 2004, s ). Det er ikke brugerens oplevelse eller fortælling, der beskrives, men det er personalets oplevelse af det skete. Jeg finder metoden velegnet til området fordi metoden indeholder en dobbelt virkning, da det skete i en givet situation analyseres af personalet. Samtidig kan metoden anvendes som refleksion over personalets eventuelle forforståelse. Pædagogen har mulighed for at reflektere over egen handling, med den baggrunds viden vedkommende har, om brugerens begrænsning pga. autisme, hvilket giver en bredere forståelse for alle involverede parter i episoden. Praksisfortællingen kan på den måde være med til, at belyse en situations kompleksitet og dilemmaer i en situation, hvor de involverede brugere, som i min praksisfortælling, i kraft af deres autisme spektrum forstyrrelser, ikke er i stand til at nuancere og reflektere over deres egen situation, i fx et almindeligt semistruktureret interview. Praksisfortællingen er en metode (Mørch, 2004,s. 37), til at give det pædagogiske personale mulighed for, at tolke oplevelsen gennem refleksion og se det skete fra en anden vinkel, og dermed give anledning til en mere kompleks forståelse af brugeren. Dette kaldes den hermeneutiske cirkel. (Brinkkjær & Høyen, 2011,s.101). Det gælder om, at holde fokus på de centrale pædagogiske værdier, fordi tolkning af det skete er vigtigt, idet det er med til at udvikle både pædagogen og brugeren. Begrebsforklaring I det følgende præsenterer jeg de faglige og teoretiske begreber, som jeg bruger i min analyse af min praksisfortælling og dermed bringer i spil i besvarelsen af min problemformulering. Hvad er Autisme Spektrum forstyrrelse Da min praksisfortælling finder sted på et bosted for brugere med ASP (Autisme Spektrum Forstyrrelser), er det relevant med en kort beskrivelse af dette handicap. I denne forbindelse vil jeg anvende Theo Peeters bog, Autisme (1997). Jeg vil her beskrive hvad Autisme Spektrum Forstyrrelse er, da det er centralt for det pædagogiske arbejde, på det bosted hvor min empiri finder sted og for at tydeliggøre de dilemmaer, jeg beskæftiger mig med i denne opgave. WHO (World Helth Organization) har defineret nogle adfærdstræk, som karakteriserer hvilke kriterier der bestemmer hvad autisme er (Peeters 1999, s.11). Jeg vil kun fremhæve nogle enkelte kvalitative afvigelser på det sociale område. Citat: Manglende evne til at udvikle relationer til jævnaldrende passende til udviklingsniveauet. Tydeligt nedsat evne til at dele glæde med andre. Mangel på social-emotionel gensidighed. (Peeters 1999, s. 11). 7\n8 I arbejdet med mennesker med autisme, er der særlige vilkår, der gør sig gældende. Tidsperspektivet i forskellige handlinger og deres kognitive adfærd er anderledes. Ligesom manglende evne til at sætte sig ind i andres liv, giver sig udtryk i socialbegrænsning. Derfor er det vigtigt, at den pædagogiske tilgang tager afsæt i anerkendelse, etik og omsorg. Særligt omsorgen og anerkendelsen gør sig gældende, når et menneske med autisme bevæger sig som medborger i samfundet, på lige fod med alle andre borgere. Her er det vigtigt, at vedkommende mærker støtten fra pædagogens side. Samtidig er det vigtigt, at pædagogen hele tiden er bevidst om den kontekst tingene sker i. Medborgerskab Der findes ikke en klar definition på dette begreb. Det nærmeste er, borgerens identitetsmæssige relation til det politisk- juridiske fælleskab. Dette indeholder nogle parametre, som identitet og sindelag. Samt følelser og ansvar ( 2015). I et samfundsperspektiv, hvorunder lov og konvention er, tænker jeg det kan føre til dilemmaer for mennesker med nedsat funktionsevne, fordi de er afhængige af pædagogisk støtte for, at opnå denne status. Især for mennesker med autisme, da de ikke altid formår, at relatere til følelser og indsigt i andres liv. Selvbestemmelse Det handler om brugerens evne til at yde indflydelse på egne livsomstændigheder, som kun kan realiseres gennem relationer med andre mennesker. Det kan ske ved at give afkald på egne behov, og i stedet indrette sig efter andres (Hviid, 1993,s.77). Netop det pædagogiske dilemma berører jeg i min analyse, hvor det tydeligt kommer frem at brugeren ikke kan sætte sig ind i andres liv. Pædagogen må reflektere over, hvilke tiltag pædagogen må gøre, for at støtte brugeren til at udvikle sig så vedkommende kan tilegne sig evne til selvbestemmelse. Etik Etik er altafgørende i vores pædagogiske arbejde. Ordet er græsk og betyder skik og brug eller lov. Det kan overføres som passende adfærd (Aadland 2011, s.37). Som pædagog arbejder vi dagligt med det etiske værdigrundlag som et helt naturligt element. Det er integreret i vores udtryk, og det er derudfra, vi reflekterer og handler. Det etiske værdigrundlag for socialpædagoger blev vedtaget i 2004 (Sonne 2010,s. 2), og indeholder 5 grundværdier. Citat: Værdighed. Medmenneskelighed. 8\n9 Social retfærdighed. Frihed. Professionel integritet. Disse er baseret på FN s erklæring om menneskerettigheder og danner her base for vores syn på hinanden. (Sonne 2010, s.2). I Aadlands beskrivelse af etisk teori, nævner han tre vigtige parametre, som jeg kort vil beskrive. Personlige forudsætninger, der omhandler vores personlige følelser og tanker og ud fra hvilke forudsætninger, vi bør imødegå situationen, der er opstået. Situationens egenart, her er det vigtigt, vi hurtigt reflekterer over, hvilken slags situation, det drejer sig om. Hvilke hensyn og pligter fordres her, og hvilke autoriteter prioriteres højest her: love, kultur, forældre eller logisk tænkning, eller er der en tvingende situation, som kun gælder her og nu. Konsekvenser af handlingerne, her må vi igen hurtigt reflekterer over, hvad der er bedst for alle involverede parter i situationen. (Aadland 2011,s.69-70). I disse tre parametre tænker jeg, at etikken er det essentielle. Det er altid det vigtigste at søge den bedst mulige løsning for alle parter, eller sagt med andre ord, gøre det rette. I arbejdet med mennesker med nedsat funktionsevne, er etik en afgørende faktor i den pædagogiske tilgang. Det etiske krav er ubetinget og kommer i spil for individet, dvs. det er vores opgave, at brugeren oplever, at vedkommende har værdi i vores øjne og er uerstattelig som menneske. Dette er vigtigt, fordi det påvirker dennes motivation for udvikling, som igen fører til autonomi og tilegnelse af medborgerskab. Det etiske udgangspunktet for pædagogiske handlinger er at møde brugeren med et ligeværdigt syn på trods af forskellighed, samt være anerkendende og indlevende, at vise brugeren, at jeg tror på vedkommendes evner for udvikling. Det giver brugeren en følelse af respekt og værdighed. Per Lorentzen (2013), s.102 udtrykker det således. Citat: Etik kan aldrig reduceres til et spørgsmål om regler og om at følge disse. Tværtimod. Hvis det, at handle etisk, lod sig reducere til at følge bestemte regler, som alle kendte, så ville al personlig udfordring med at handle etisk i hver enkelt konkret situation forsvinde. (Lorentzen, 2013,s. 102) 9\n10 Pædagogen har ansvar for sin faglighed og bevidsthed om, at de før omtalte værdier ikke bliver til rutiner, sådan plejer vi at gøre. Anerkendelse Jeg vælger at tage udgangspunkt i Berit Baes beskrivelse om anerkendelse, der bygger på Hegels dialektiske relationsteori. Jeg vælger at anvende Berit Bae fremfor Løvlie Schibby, fordi Bae tager direkte afsæt i den pædagogiske kontekst, og ikke den psykologiske som Schibby gør, eller den sociologiske som Axel Honneth. Anerkendelse handler om ligeværd og er defineret af Hegel i (Bae, 1996 s.7), som udtrykker, at vi kun bliver bevidste om os selv, i det øjeblik vi bliver anerkendt af den anden. Det betyder, at mennesker er gensidigt afhængige af hinanden. Hvis anerkendelsen ikke er gensidig, er der ikke mulighed for udvikling. (Bae, 1996 s.7). Bae beskriver anerkendelse som et mangetydigt fænomen, fordi essensen er en grundlæggende holdning, som indebærer, at den anden ser dig som adskilt med rettigheder over egne oplevelser, som en person, som er forståelig og agtværdig. Der af forudsættes det, at anerkendelse står i et dialektisk forhold til erkendelse (Bae, 1996, s. 8). Det er her jeg tager udgangspunkt i mit pædagogiks arbejde gennem min praksisfortælling. Magt Med samme udgangspunkt i den pædagogiske kontekst, har jeg har valgt at benytte mig af Ida Schwartz s teori omkring magt, idet hun beskriver den som eksisterende i en asymmetrisk relation mellem bruger og pædagog. Foucault betragter magt som filosofi. Han forklarer magt som noget der gennemsyrer alt (Jerlang, 2009,s. 156). Magt er ikke nødvendigvis noget negativt, det kan have stor indflydelse på den enkelte persons udvikling og livskvalitet, når individet oplever, f.eks. at få magten over det at kunne cykle. Pædagogisk fagligt må vi være bevidste om vores rolle i magtens element.(schwartz, 2001,s. 142). Jeg har valgt at sætte dette i perspektiv til Ida Schwartz, fordi det er relevant i forhold til min praksisfortælling, og ligeledes skal ses i forhold til min problemformulering. Da magt er en del af det daglige spil i vores arbejde, er det vigtigt, at vi i vores bevidsthed hele tiden er klar over definitionsmagten og (Bae, 1996,s.6), hvordan denne skal håndteres. Kollegialt kan vi med fordel støtte hinanden i at reflektere over egne og kollegaers handlinger med henblik på ikke at anvende magt overfor brugerne. Gør vi det, vil det skabe bedre grundlag for, at brugeren kan udvikle sig. Dog kan dette være en svær balancegang for fagpersonalet, fordi pædagogen på den 10\n11 måde går ind over den andens personlige sfære, ved at sætte spørgsmålstegn, om denne har handlet rigtigt. Det er derfor vigtigt at være åbne overfor hinanden og, at vi som pædagoger har en fælles forståelse for, at magt ikke kan undgås. Vi må arbejde på, at overførte magthandlinger reduceres. Ligeledes er det vigtigt, at vi arbejder på, at støtte brugeren i at opnå mest mulig magt over eget liv. Det kan vi ved at have fokus på magt, etik og omsorg. Ida Schwartz (2001) s. 143 beskriver det således. Citat: Socialreformen fra 1998 lægger op til, at vi sætter fokus på magthandlingerne i det pædagogiske arbejde, og det forudsætter, at vi opbygger en kultur, hvor der er tradition for at kigge på egne og kollegaers handlinger og at støtte hinanden i at reflektere over og opbygge pædagogiske handlemuligheder, der respekterer handicappede brugeres autonomi og myndighed over egen livsførelse mest mulig. Desuden må vi opbygge lydhørhed overfor brugernes signaler og ytringer om den støtte de modtager.(schwartz 2001,s.143). Dette betyder at det er vigtigt, at pædagogen mestre evnen til, at se bort fra sig selv og egne normer, så brugeren ikke ufrivilligt underlægges pædagogens magt for, at opnå definerede mål. Omsorg Begrebet omsorg defineres (Kermenoglou, 2000, s.69), som et dobbelt begreb, nemlig medmenneskelig interesse og opmærksomhed. Dette kan også beskrives ud fra, at et menneske betyder noget for os, vi kæres for den anden person og det gør vi, fordi vi på en uforklarlig måde har forpligtiget os over for den anden. Det kan forklares med, at vi er i relation med hinanden. Hamre (2008) s. 129, beskriver den Danske filosof K.E. Løgstrups etiske fordring: Vi har således aldrig med et andet menneske at gøre uden at holde noget af dets liv i vore hænder. (Høyer & Hamre, s.129). Med mit etiske afsæt i mine handlinger overfor brugeren i min praksisfortælling, viser omsorgen sig i kraft af, at jeg er lyttende og viser, at jeg kæres for den enkelte. Jeg tager tid til at involvere mig, hvilket får betydning for, hvordan den enkelte ser sig selv og forstår, at vedkommende har værdi og betyder noget. Empowerment Jeg vil komme ind på, hvordan jeg i dette BA-projekt definerer begrebet empowerment. Empowerment betyder En proces der øger individuel, interpersonel, politisk magt ved at man opnår kontrol, indflydelse over eget liv, og øgede handlemuligheder. ( Andersen, Hansen og 11\n12 Varming 2012, s. 124). Jens Willer beskriver i (Høyer og Hamre, 2008,s.252), at empowerment har en vigtig betydning for udvikling til medborgerskab. Det handler om, at gå aktivt ind i de udfordringer der gives, så man derved kan skabe forbedringer for ens eget liv. Jeg vil se nærmere på, hvordan pædagogen bedst mulig kan støtte den udviklingshæmmede autistiske borger, i vedkommendes tilegnelse af empowerment, så brugeren kan begå sig i samfundet, som medborger, på lige fod med alle andre. Livskvalitet Der er ikke en entydig definition på livskvalitet. En acceptabel opfattelse er, at livskvalitet betyder at have et godt liv. Umiddelbart er det klart, at livskvalitet betyder noget forskelligt for forskellige mennesker. Jeg vil tage udgangspunkt i den svenske psykiater Madis Kajandis model om livskvalitet, der er beskrevet af Lenau Henriksen (Henriksen, 2007,s.25). (Kajandis,K.(2007).Modelhttps:// v=2&biw=780&bih=367&source=lnms&tbm=isch&sa=x&ei=jm6mvoh8caj8ygodt4c) 12\n13 Kajandi inddeler livskvalitet i tre hovedområder, som hver er under indflydelse af forskellige påvirkninger. Da disse påvirkninger kan ændre sig med tiden, må livskvalitet betragtes som en proces. De ydre levekår er, som modellen viser, under indflydelse af arbejdssituation, økonomisk situation og boligforhold. Dette er interessant i forhold til min problemformulering, da det er nogle afgørende vilkår, der gør sig gældende for de brugere, jeg arbejder med. De har via serviceloven, en bestemt afklaring omkring pension, bolig og arbejde. Dette betyder, at de ikke har grund til bekymring på disse områder. Dvs. at dette kan betragtes som et parameter for god livskvalitet. De interpersonelle relationer, er individuelle for person til person. De nære relationer kan betragtes som relation mellem bruger og pædagog, da pædagogen er den, der gennem fælleskab og nærvær i dagligdagen arbejder med en anerkendende tilgang til brugeren. Venskabsrelationer er forskellige alt efter, hvor social og udadvendt personen er. De familiære relationer er selvsagt også forskellige. De indre psykologiske forhold, er den subjektive opfattelse af livskvalitet. Den kommer til udtryk ved brugerens selvopfattelse, autonomi, engagement, glæde og følelsesoplevelser. Autonomien kommer frem gennem medborgerskab og følelsen af at være en del af samfundet. Her er den pædagogiske støtte og vejledning afgørende for at opfylde disse begreber. Jeg finder det relevant, at beskæftige mig med disse definitioner på livskvalitet. De har betydning for det pædagogiske arbejde, med mennesker med nedsat funktionsevne, fordi begreber, som etik, omsorg og anerkendelse, drejer sig om følelser og, hvordan vi oplever livet. Det er afgørende når vi arbejder henimod medborgerskab. De supplerer hinanden godt, fordi de bliver integreret i dagligdags livet, hvor brugerne lever i, de ydre levekår, de interpersonelle relationer og indre psykologiske forhold. Redegørelse for samfundsmæssigt historisk og nutidig indsigt I de to næste afsnit forsøger jeg at kontekstualisere min problemstilling og problemformulering, ved at placere disse i en historisk og sociologisk nutidig kontekst. Jeg vil med et historisk tilbageblik se på, hvordan mennesker med nedsat funktionsevne blev betragtet i tidligere samfund og se, hvordan synet på denne gruppe mennesker gradvist ændrede sig til der, hvor vi er i dag. Samfundets senmoderne syn tager nu udgangspunkt i individet som en ligeværdig medborger med forskellige behov for støtte. Serviceloven, der blev vedtaget i 1998, 13\n14 fordre ved lov, hvordan pædagogen skal yde denne støtte, og at pædagogen tager sit udgangspunkt i det etiske menneskesyn, og har en anerkendende omsorgsfuld tilgang. Jeg vil underbygge serviceloven og handicapkonventionen i et senere afsnit. Historisk indblik Tilbage i den første halvdel af 1800 tallet, havde den franske læge og pædagog Jean Itard stor interesse for at arbejde med mennesker med mentale funktionsnedsættelser. Han havde et tæt samarbejde med sin tidligere elev, læge og pædagog Edourard Seguin Itards grundlæggende arbejde tog sit udgangspunkt i det diagnostiske og klassificerende. Seugins s udgangspunkt var den optimistiske tro på, at den pædagogiske tilgang kunne føre til helbredende resultater. (Kirkebæk 2010, s. 19). Det kan kort sagt siges, at der var to vinkler på samme sag, nemlig den medicinske model, og den sociale model. Itard og Seugin s teorier vagte interesse bl.a. i Danmark, hvor man på baggrund af det optimistiske syn på, at der kunne ske en udvikling i disse mennesker, besluttede at bygge den første anstalt i 1855,Gl. Bakkehus. Dog ændrede optimismen sig fra årene 1880 og helt frem til 1950, fordi den udvikling forskerne havde håbet på, ikke skete. Man blev mere optaget af at sortere de afsindige i grupper, dem der ikke var noget håb for, og dem der måske var egnet til at deltage i samfundet. Det var Dr. Med Christian Tryde der i 1865 tog initiativ til at se på Den afsindiges retslige Stilling (Kirkebæk 2010, s. 30). På den tid var det svært at vurdere, om der var tale om arvelig afvigelse eller en hjernesygdom. Dr. med. Christian Tryde delte de afsindige, som nu betegnes de åndsvage, i to kategorier. Den ene åndsvage med moralske afvigelser. De skulle spærres inde, da de var til fare for deres omgivelser. De blev placeret i asyler, som kunne sammenlignes med et fængsel. Den anden gruppe, åndsvage uden adfærdsproblemer, blev betragtet som mennesker, der havde en form for ressource, som kunne anvendes. Derfor skulle de trænes op til en slags arbejde. Synet på disse mennesker ændrede sig gradvist men langsomt, indtil der med vedtagelse af, Lov om forsorg for åndsvage og andre svagt begavede, og Forsorgschef N.E. Bank- Mikkelsen i 1959 sætter fokus på normalisering og integration. Det var bl.a. med til at sikre den åndsvage retssikkerhed og andre forbedringer (Mørch 2007, s.55). Samfundets syn på de åndsvage ændrede sig, alene betegnelsen for dem ændrede sig fra åndsvage til evnesvage, og derfra til retarderede, og mentalt handicappede, og nu det vel mest anvendte, mennesker med nedsat funktions evne. Der findes flere betegnelser, som jeg ikke nævner her. Disse betegnelser udvikler sig med vores senmoderne samfunds ideal, med baggrund i at være mindst mulig diskriminerende, men at være inkluderende. 14\n15 Rent pædagogisk fagligt, var der fra 1970 og frem, forskellige tolkninger af f.eks. hvordan retten til undervisning og behandling skulle forstås. Det blev besluttet, at individet skulle inkluderes i samfundet. En opfattelse var, at højeste prioritet måtte være at træne til dagligdagens opgaver, og hvordan borgere almindeligvis opførte sig, med henblik på at indgå i en normal dagligdag. En anden opfattelse var, at pædagogen arbejdede med relationer og livskvalitet, hvor målet var, at brugeren kunne udvikle sig til et liv på egne præmisser. (Kirkebæk2010, s. 21). Siden serviceloven 1998 trådte i kraft, som afløser for bistandsloven, har arbejdet med at opkvalificere den pædagogiske faglighed, været i fokus. Et af de vigtige elementer er at støtte individet, som jeg fremover i opgaven betegner som brugeren, og at støtte dennes ret til selvbestemmelse. Dette ser jeg nærmere på i afsnittet om lovgivning og Handicap konvention. Antony Giddens og Zygmunt Bauman om nutiden Giddens beskriver, at verden er inde i en globaliseringsproces. Dette vil jeg ikke gå i dybden med, blot nævne at Giddens ser en voksende ulighed mellem mennesker. Han udtrykker, at vi lever i en tid med aftraditionalisering og risici, og at verden er ved at løbe løbsk (Mathiasen 2008, s.101). Giddens uddyber i sin teori omkring selvets dannelse, at den praktiske bevidsthed drejer sig om hverdagsaktiviteternes kontinuitet. Herudfra dannes en mening, som gør at vi kan håndtere det kaos, vi lever i. Den diskursive bevidsthed beskriver han, som en refleksiv opmærksomhed. Den er essentiel i forhold til min problemstilling, fordi det er den, der gør os i stand til at beskrive, hvorfor vi gør, som vi gør. Hvis vi ikke reflekterer over det, vi gør, er vi ikke i dialog med os selv, og kan ikke opbygge selvidentiteten. (Mathiasen 2008,s.107). I selvidentiteten ligger følelsen af ontologisk sikkerhed. Har vi ikke den, er der en grundlæggende mangel på tillid til eget værd, hvilket medfører usikkerhed på de valg, der skal træffes (Mathiasen 2008, s. 107). Det er lige præcis her vores pædagogiske opgave, om støtte til mennesker med nedsat funktionsevne, ligger, når det drejer sig om deres selvbestemmelse. Giddens (Giddens 1991,s.118) ser, det rene forhold mellem mennesker, som noget der indeholder en anderledes dynamik til forskel fra de traditionelle mellemmenneskelige relationer. Han beskriver disse rene forhold, som processer der sker gennem aktiv tillid. Det handler om åbenhed, som han definerer som indirekte demokratiske. Giddens ser disse forhold, som værende et ideal (Giddens 1999, s.59). Et andet begreb, som Giddens tillægger betydning, er den ontologiske sikkerhed. Han ser den, som en vigtig del af det, at kunne udvise tillid, og dermed begå sig socialt (Anholt & Thomsen 2012, s. 85). Giddens perspektiv er sociologisk, han er en af de få sociologer, der inddrager psykologien i sine teorier. 15\n16 Når jeg ser dette i forhold til min problemstilling, ser jeg det ligesom Giddens, som et ideal. Målet med lovgivning og konventioner, i arbejdet med mennesker med nedsat funktionsevne er, at vi bevæger os i de rene forhold, som Giddens beskriver (1999)s. 59, hvor handlingerne er demokratiske og tillid, gennem åbne rene forhold bliver en realitet. Pædagogens opgave er at støtte brugeren, gennem omsorg og en etisk tilgang, til at udvikle selvbestemmelse, og at kunne begå sig socialt, så følelsen af ligeværd kan opstå. Samtidig vil følelsen af ontologisk frihed også være et ideal for brugeren at opnå. Baumans syn på globaliseringen er, at den øger polariseringen, som sker i samfundet, den både splitter og samler mennesker i verden. Der er brug for, at vi bevæger os både fysisk og mentalt ud over hele verden. Bauman omtaler to kategorier (Høyer 2008,s. 418), turisten og vagabonden, der begge er i bevægelse. Dog er graden af mobilitet, og økonomisk frihed forskellig, da ikke alle, har samme mulighed for at begå sig på lige plan i den flydende verden, vi befinder os i. Det Bauman definerer som det gode liv, er ikke lige let for alle at få del i (Høyer & Hamre 2008 s. 419). Der kan være mange begrænsninger f.eks. opvækst under fattige kår, arbejdsløshed og nedsat funktionsevne. Bauman (Mathiasen 2008,s ) påpeger, at uligheden mellem mennesker bliver større, hvis individet ikke evner, at tage del i samfundsudviklingen får vedkommende ikke del i det gode liv. Jeg ser derfor endnu større grund til, at arbejde med, at støtte mennesker med nedsat funktionsevne, fordi der kræves mere og mere af den enkelte, for at opnå medborgerskab. Jeg tænker, at Handicap konventionen og serviceloven kommer ind i kampen sammen med vores professionelle faglighed som pædagog, samt den etik og omsorg vi arbejder med. Vores opgave består i at støtte brugeren til, at opnå samme rettigheder og muligheder, som alle andre borgere i samfundet, som vi alle ligeværdigt skal tage del i. Lovgivning og Handicapkonvention I henhold til lovgivningen vil jeg kort komme ind på relevante paragraffer, der vedrører de forhold, jeg beskæftiger mig med i denne opgave. I følge 81 skal kommunalbestyrelsen tilbyde en særlig indsats til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Jeg vil ikke uddybe hele paragraffen, blot fremhæve stk. 2 og stk Kommunalbestyrelsen skal tilbyde en særlig indsats til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer. Formålet med indsatsen er stk. 2 at forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion samt udviklingsmuligheder. 16\n17 stk. 4 at yde en helhedsorienteret indsats med servicetilbud afpasset efter den enkeltes særlige behov i egen bolig herunder i botilbud efter lov om almene boliger m.v. eller i botilbud efter denne lov. Ligeledes 85, der lyder således: 85. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp, omsorg eller støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. 108 er værd at beskrive, da den har relevans for min opgave. 108 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde ophold i boformer, der er egnet til længerevarende ophold, til personer, som på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne har behov for omfattende hjælp til almindelige, daglige funktioner eller pleje, omsorg eller behandling, og som ikke kan få dækket disse behov på anden vis. Handicapkonventionens Artikel 19 a) beskriver, hvordan retten til et selvstændigt liv i egen bolig bliver opfyldt. Artikel 19 a). at personer med handicap har mulighed for at vælge deres bopæl, samt hvor og med hvem de vil bo, på lige fod med andre og ikke er forpligtiget til leve i en bestemt boform, En af de ændringer, der kom med serviceloven i 1998, var at institutionsbegrebet blev ophævet, og boligbegrebet trådte i stedet (Andersen & Sørensen 2006, s. 80). I kraft af den sociale lovgivning, blev synet på mennesker med nedsat funktionsevne et andet, da man nu inkluderede den gruppe mennesker som medborgere med ansvar for eget liv. Da menneskerettighederne og dansk grundlov er bygget op omkring princippet, at den enkelte har ret til selvbestemmelse, privatliv og ytringsfrihed, har brugere også ret til selv at vælge bolig (Andersen & Sørensen 2006, s. 80). Dog er det ikke i alle tilfælde dette finder sted. Det sker ikke, fordi nogle brugere har brug for støtte til at klare dagligdagen. Nogen har brug for hjælp til daglig hygiejne, madlavning og mange andre ting, som falder naturligt for andre mennesker uden funktions nedsættelse. Derfor bliver brugere gennem sagsbehandlere visiteret til en bolig, hvis de opfylder betingelserne for dette, typisk på et bosted hvor der bor andre ligestillede. (Loumann 2014, Internet interview). Bilag 2. Det er herudfra min praksisfortælling finder sted. 17\n18 Praksisfortælling Jeg vil præsentere min praksisfortælling, som er fremkommet ved en fænomenologisk hermeneutisk videnskabs teoretisk position, gennem kvalitative data som logbogsnotater, interview og internetinterview. De involverede personer har alle nedsat funktionsevne og autisme. Johannes der er 21 år, har et negativt udad reagerende væsen. Katinka 21 år, holder sig for sig selv, men af og til også udad reagerende. Søren 24 år, meget usikker og selvfordømmende. En kort beskrivelse bostedets fysiske rammer. Alle har egen 2 værelses lejlighed, med køkken og bad. To lejligheder deles om et vindfang ud til gaden med hver sin indgangsdør og ringeklokke. Modsat indgangsdør er en dør, der fører ind til fællesarealer, som består af et køkken og to hygge/spisestuer. Derudover er der fælles grønne områder og cykelskure. I alt bor der 10 unge mennesker. Navne på bostedet og personer er anonymiseret. En helt almindelig søndag morgen på bostedet Strandhytten. Jeg er eneste personale tilstede under episoden. Vi er i gang med at lave brunch. Johannes og jeg går efter morgenbrød. Han cykler, da det er lettere for ham, da han har motoriske vanskeligheder med at gå. Da vi kommer tilbage sætter han sin cykel i cykelskuret, og når han kommer ind i bygningen igen, kommer Katinka ud fra sin lejlighed og overfuser ham. Det passer ikke hende, at han har rykket en smule på hendes cykel for at få plads til sin egen. Hun hører og ser alt. Hun har for nylig fået ny cykel, som hun er passer meget på. Johannes eksploderer, skælder og råber højt: Jeg hader den fede, hun er altid efter mig, hun skal flytte, ellers flytter jeg, jeg vil ikke bo ved siden af hende. Johannes er gal og smækker med døren så pudset drysser. Jeg tænker, hvad mon dette udvikler sig til. Jeg må holde hovedet koldt, og være nærværende og på forkant. Jeg overvejer få sekunder, om jeg skal gå ind til Johannes, men et øjeblik efter kommer han ud til mig, og siger det samme igen. Vi taler lidt om episoden. Han siger, at nu mener han det altså. Han ikke vil bo i samme hus som Katinka mere. Han siger: Jeg ved godt, jeg selv må bestemme og det bestemmer jeg altså nu. Jeg oplever det som om, Johannes vil aflevere dette budskab til mig, i håb om, at jeg forstår ham. Han går igen ind til sig selv, og kommer først ud 10 min senere. Vi fortsætter forberedelserne af brunchen. Johannes opgave er at lave vafler. Han går i gang med vaffeljernet og så går strømmen. Endnu engang eksploderede han og råber: Sådan plejer det ikke at være, jeg gider ikke bo her mere, alle er dumme, jeg har sagt, at jeg vil bo for mig selv. Nu mener 18\n19 jeg det, nu er det nok. Han stormer ind til sig selv, og smækker igen hårdt med døren. Heldigvis formår jeg at bevare roen udadtil. Det er vigtigt, fordi de andre beboere er meget opmærksomme på, hvordan jeg reagerer. Det har betydning for, om de føler sig trygge. Indadtil tænker jeg hurtigt for at finde en løsning på den manglende strøm. Solvej tilbyder, at vi kan lave smoothies, som vi er i gang med inde hos hende, hvor der stadig er strøm, vi bærer hele molevitten ind til hende og får det gjort færdigt. Klokken er nu 10, og Johannes kommer igen ind i stuen.(det er en fast aftale, at man spiser kl 10, og så overholder man det, fordi det er vigtigt for mennesker med autisme at rammer og aftaler ikke ændres. I den forbindelse tænker jeg, at der helst ikke skal gå mere galt). Heldigvis kan vi spise til tiden. De andre beboere bevæger sig på listefødder og er meget tilbageholdende overfor Johannes. Han får lov at tage først, ingen ønskede at gøre sig bemærket. Vi er nu færdige med at spise, og Johannes går igen ind til sig selv. Straks kommer Søren, som har overhørt Johannes udbrud, hen og spørger mig: Er det mig, han er sur på? Jeg tror heller ikke jeg vil bo her mere, når han altid er så sur, det har han altid været, jeg har kendt ham siden børnehaven, og jeg har altid skulle være sammen med ham, det gider jeg ikke mere. Stemningen er meget trykket og frustrationerne breder sig nu, hvor flere giver udtryk for deres umiddelbare mening. Flere siger, at nu må Johannes flytte, som han selv lige havde sagt, ellers vil de flytte. Ingen kan dog forestille sig, hvor de skulle flytte hen, for som Solvej siger: Jeg vil altså ikke flytte hjem til min mor igen. Thomas går rundt og siger: Tyran, tyran. Jeg er bare glad for, at vi fik spist til tiden, så den aftalte ikke blev brudt. Samtidig tænker jeg på, hvordan jeg bedst kan imødekomme Johannes, når han igen kommer ind i fællesarealerne. Analyse Omdrejningspunktet i min praksisfortælling handler om, hvordan pædagogen med et etisk afsæt i sin tilgang, kan imødekomme brugeren ud fra et fagligt perspektiv. Som udgangspunkt undgår vi ikke negative, eller sagt med andre ord ukontrollable episoder af forskellig karakter, når vi arbejder med mennesker. Derfor er vores etiske afsæt grundlæggende for, hvordan vi håndterer situationer som denne. Jeg har valgt at tage udgangspunkt i Madis Kajandis model om livskvalitet (Henriksen 2007, s. 24), da den har flere parametre, som jeg ser relevant i forhold min problemformulering. Johannes er oprørt over at blive angrebet i sit hjem, på området, hvor Johannes har selvbestemmelsesret. Angrebet sker på fællesområdet, hvor alle beboerne har lige 19\n20 medbestemmelsesret. Han reagerer med at kommentere sit boligforhold, hvilket han er klar til at kaste overstyr. Jeg reagerer som pædagog med at reflekterer ud fra mit etiske syn, med professionel integritet. Jeg må fastholde mit medmenneskelige syn og den værdighed (Sonne 2010 s.2), som Johannes, på trods af sin udad reagerende adfærd har ret til. Jeg viser min anerkendelse overfor Johannes, ved at lade ham udtrykke sin frustration. Han reagerer spontant ved at råbe og smække med døren. Den pludselige opståede situation kom helt uventet. Her er det vigtigt, at jeg handler omsorgsfuldt, ved at vise min interesse og opmærksomhed overfor ham, så han føler sig set og hørt (Kermenoglou 2000 s. 69). Derved tillader jeg, at han har de følelser, som er opstået i kraft af episoden han har oplevet. Aadlands etiske teorier, som jeg har beskrevet under afsnittet om etik, kommer her i spil, idet jeg reflekterer over de følelser og tanker, der kommer til mig, om hvordan jeg kan imødegå situationen. Jeg danner mig et overblik over, hvad situationen egentlig drejer sig om og vurderer, hvilke autoriteter, der har højest prioritet her. Samtidig tager jeg stilling til, hvilken handling der er bedst at foretage for alle parters bedste (Aadland 2011, s.69-70). Jeg mener, at det bedste at gøre er at bevare roen og fortsætte aktiviteten, vise min tillid og snakke om tingene, samt give ham tid til at bearbejde det skete, så Johannes herved kan hjælpes videre og udvikle sig. Da Johannes senere kommer ud i fællesstuen, er jeg lyttende, og imødekommende og vi får talt om episoden. Med Berit Baes anerkendende relationsteori (Bae 1996, s.7 ), som mit redskab, anerkender jeg Johannes ud fra ligeværdighedsprincippet. Det gør jeg på baggrund af, at anerkendelse står i et dialektisk forhold til erkendelse, hvilket betyder, at jeg må sætte mig ind i det, der skal anerkendes, for at kunne tilegne mig empatisk indlevelse (Bae 1996 s.8). Det bringer mig til en nærmere forståelse for Johannes oplevelse. Frustrationen træder frem fordi Johannes autistiske handicap låser ham, idet han er begrænset af sin manglende evne til at leve sig ind i andres liv, og manglende social forståelse (Peeters 1997, s.11). Johannes ser kun episoden ud fra sin egen livsverden. Det gør han i særlig grad, fordi han har autisme, og derfor har svært ved at forholde sig til det uforudsigelige. Mennesker med autisme opfatter ikke tingene sammenhængende, og lever derfor et liv i kaos, de har behov for at deres hverdag er skemalagt, at der ikke sker uforudsigelige ting der ødelægger det mønster, de har opbygget i deres verden (Peeters 1997, s.38 ). Pædagogens opgave er, at finde veje til at nå brugeren, og udarbejde måder så brugeren kan udvikles. Dette er tidskrævende men ikke umuligt. 20\n21 Det samme gør sig gældende for Katinka. Johannes kan ikke sætte sig ind i, at Katinka er bange for at hendes nye cykel bliver ridset, og Katinka kan ikke sætte sig ind i at Johannes må rykke den lidt, for at komme ind og ud af cykelskuret. Begge ser situationen fra deres subjektive vinkel, deres egen subjektive opfattelse af, hvad der sker. Begge ender med at være frustrerede. Efter refleksion over praksis med andet personale, tænker jeg at FLYT-princippet (Dørup, 2014,s.185), er en god måde at imødegå udvikling gennem innovation og nytænkning på. FLYT står for forny, lytte, ytre og transformere. Jeg tænker, episoden kunne gribes pædagogisk anderledes an, hvis jeg havde haft mulighed for, at arbejde med Social story. Det er et enkelt billede materiale, der beskriver ting og følelser, som brugeren kan relatere til. Mennesker med autisme forstår lettere det der, sker når det visualiseres. Dette kunne jeg bruge til at nå Johannes med. Hvis Johannes havde billeder af forskellige smileys, bl.a. en glad og en sur smiley, kunne han i stedet for at råbe på fællesområderne, vise mig den han mente var relevant. Jeg kunne sige til ham, at han kunne signalere til mig, ved at sætte en anden smiley op på døren, når han var parat til at snakke. Jeg er klar over, at der må skabes rum og tid til bearbejdelse af episoder som disse, at det også er en praksis, som er vigtig at være opmærksom på. Madsen, (1999), s.200, omtaler de socialpædagogiske paradokser, som jeg netop kan relatere til her. Det kan være svært at møde den anden med respekt, når vedkommendes adfærd ikke er acceptabel. Hvordan hjælper pædagogen, så brugeren bliver i stand til at hjælpe sig selv videre? Her er det vigtigt at være bevidst om, hvordan pædagogen træder ind i vedkommendes livsverden. En innovativ tilgang kunne være en didaktisk vinkel, at gå til Johannes og skabe en ny fortælling, som måske kunne ændre hans syn på det skete, ved at vende historien om. Det kunne f.eks. lyde sådan: Johannes, hvordan ville du have det, hvis der var nogen, der flyttede rundt på din nye PlayStation, så den blev ridset? Dette kan gøre det lettere for Johannes at forstå, hvorfor Katinka reagerede, som hun gjorde, fordi Johannes er glad for sin PlayStation. Dette vil kunne generere læring og udvikling idet brugerens bevidstgørelse i den subjektive livserfaring, vil give ham de nødvendige erfaringer i retning af empowerment tilegnelsen, netop fordi det handler om at blive styrket i de udfordringer, vi bevæger sig i. Katinka figurerer ikke mere i praksisfortællingen, da hun aldrig deltager i det sociale fælleskab. Hun har givet udtryk for sin frustration, hvilket var hendes behov. Derefter cyklede hun hjem på besøg hos sine forældre, som hun altid gør om søndagen. Der er stadig potentiale for, at arbejde 21\n22 videre med Katinkas udvikling, hun er en del af Strandhytten og har de samme rettigheder, om støtte og udvikling, som de andre brugere. Et oplagt område er, at arbejde med relationer gennem anerkendelse og inklusion. En ide kunne være, at lave en cykelvaske dag en gang i mellem, hvor alle i fælleskab vaskede deres cykler. Det er hendes store interesse. Myndighederne har givet Johannes gode ydre levevilkår. Han har et arbejde, han har pension, så han ikke behøver bekymre sig om økonomi. Han har gennem visitation fået en bolig på et bosted for ligestillede. Det har han, fordi han har brug for daglig støtte på forskellige områder, dvs. han har opfyldt betingelserne for at få en bolig på et bosted. Disse kriterier er defineret i serviceloven i 85 stk. 4 og 108 (Rets info). 4 De nedskrivende paragraffer anvendes som retningsgivende lov af sagsbehandlere i visitations sager. Når myndighederne handler ud fra disse kriterier, vurderes det, at brugerens ydre levekår er baseret på medborgerskab og derved betragtes som rammen for et godt liv. Vores opgave som pædagoger er ikke som tidligere at være livstilrettelæggere, men at være livshjælpere. Dvs. når vi går på arbejde er det vigtigt at være bevidste om, at vi træder ind i brugerens hjem, som deres hjælper, vi kan have nok så mange gode intentioner med os, men det er brugeren der i kraft af sin selvbestemmelse bestemmer. (Holmskov & Skov 2007, s.12). Dvs. at jeg den pågældende søndag morgen, ikke kunne gå efter Johannes ind i hans lejlighed, for at tale med ham, men jeg måtte vente til han kom ud til mig. Handicapkonventionen siger (Handicapkonventionen 2010, Artikel 19 A s. 17), at brugeren selv kan vælge med hvem, og hvor de vil bo. Dette ser jeg som et paradoks. Et sådan ønske er jeg ofte blevet konfronteret med. Selv om myndighederne bygger bosteder, som skal foregive at ligne et eget hjem så meget som muligt, kan der alligevel anes en skygge af institutionsbegrebet i krogene. Det er, fordi brugerne bor med ligestillede. Jeg har ofte hørt brugere sige, at de ville ønske de ikke havde brug for støtte, at de kunne bo for sig selv, eller sammen med en kæreste. Når de ser sig omkring, ser de mennesker, der er som dem selv, og mennesker, der er der for at hjælpe dem. Dette kan i nogle tilfælde medvirke til tristhed, som kan sænke deres livskvalitet. Men i andre situationer kan det også give tryghed og følelsen af ontologisk sikkerhed, som kan være med til at hæve livskvaliteten (Mathiasen 2008 s.107). Handicap konventionen er retningsgivende, men det er politikerne der udarbejder lovene, herudfra arbejder socialrådgivere, sagsbehandlere og andet 4 LBK nr 1023 af 23/09/2014 Gældende (Serviceloven). 22


Sort mobiltaske helsingør - Tilbud, gode priser og billige tasker\nSort mobiltaske helsingør\nLeder du efter sort mobiltaske helsingør? Så led ikke videre – vi har samlet de bedste tilbud og hjemmesider om sort mobiltaske helsingør.\nEn god taske er vigtig – specielt når du er på udkig efter den rigtige sort mobiltaske helsingør som kan gå til enten hverdag eller fest. Hvem skifter ikke sin taske mindst en gang om året – en god taske skal kunne indeholde både pung, pudder, nøgler og personlige emner – også din sort mobiltaske helsingør.\nHer er sort mobiltaske helsingør med mulighed for både læsertasker, skuldertasker, håndtasker og mange flere. Hvis du skal til cocktailfest eller en smart dinner-party kan det være elegant med den rigtige taske der matcher festlighederne.\nBruger du flere dametasker til hverdag? Du kan med fordel lede efter din nye taske og spare mange penge på gode tilbud, hvis du følger vores anbefalede links og sitemap for tasker. sort mobiltaske helsingør er ikke kun nogle der leder efter men flere af os, der kan med fordel investeres tid i at at finde den helt rigtige – for der er så mange gode tilbud at vælge imellem.\nGiv dig god tid til at vælge din næste dametaske – for vi har samlet de bedste produkter fra nettets bedste forhandlere – sort mobiltaske helsingør.


Find kreativiteten frem når gaven skal findes - Gave Ekspert\nHjemGaverFind kreativiteten frem når gaven skal findes\nHvordan finder man lige gaven til kvinden der har alt? JA, den er svær. Men behøver gaver altid være tøj, smykker eller hudpleje. Ikke nødvendigvis – på gaveekspert kommer vi i dag med et bud på hvad den perfekte gave kunne være til hende. I samme omfang giver vi også en saglig begrundelse, for hvorfor det kan give mening at være en lille smule kreativ, når der skal findes gaver.\nTænk oplevelser ind i din gave\nKvinder er vilde med oplevelser. Oplevelser sammen med familie, venner eller kæreste. Men faktisk er kvinder også ret vilde med at forkæle sig selv, og lave ting på egen hånd. Det kan være en form for frirum, hvor man har mulighed for at fordybe sig i egne følelser og tanker.\nEr yoga en gaveidé?\nOver de seneste fem år, er især yoga stormet frem. Yoga kan laves på mange forskellige måder, men det er faktisk en motionsform, der henvender sig til alle. Det handler blot om at komme med på det yogahold, hvor det giver mest mening for den enkelte. Yoga er afstressende, og kan hjælpe en med at få ro på hverdagen og sig selv.\nNetop derfor er yoga en ekstra god gaveidé til kvinden der har alt. Den er innovativ og anderledes, også har den også en sundhedsmæssig effekt.\nSæt dig ind i din gave\nNår man skal give en gave, som man måske ikke helt selv har 100% forstand på, er det altid en rigtig god idé at man sætter sig en smule ind i tingene. Hvis man har gjort sig nogle overvejelser omkring gaven, som i dette tilfælde er yoga, virker det naturligvis bare meget bedre, og det kan være nemmere for modtageren at forstå tanken bag.\nOplevelsesgaver er noget man husker. Netop derfor giver det mening at vælge noget som alle andre også har kunnet finde på.\nDu kan blive inspireret til at finde andre gaver her på siden gaveekspert, både til hende og ham.


Dannebrogsflag Arkiv - CoSign\nFlag og DK skilte klistermærker\nFlag og DK skilte i forskellige designs af Dannebrog\nSTORT UDVALG AF – DANNEBROGSFLAG – DK SKILTE.\nTrykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade.\n12,50DKK – 472,50DKK\nDannebrogsflag 1 – Klistermærke Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\n15,00DKK – 472,50DKK\nDannebrogsflag 2 – Klistermærke Splitflag. Klistermærket kan monteres på båd, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 3 – Klistermærke Dannebrogsflag skjold. Klistermærket kan monteres på båd, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 5 – Klistermærke Dannebrogsflag formet som hjerte. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 6 – Klistermærke Dannebrogsflag Rolling Stones tunge. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 7 – Klistermærke Dannebrogsflag. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 8 Klistermærke Hjerteformet Dannebrogsflag med DK. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\n20,00DKK – 472,50DKK\nDannebrogsflag 9 Klistermærke Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrogsflag 10 Klistermærke Dannebrogsflag. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDK Hjerte Klistermærke\nDK Hjerte Klistermærke Hjerteformet Dannebrogsflag med DK. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDannebrog DK Klistermærke\nDannebrog DK Klistermærke Dannebrogsflag som baggrund med DK. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.\nDK Klistermærke DK klistermærke til bil - Standart DK klistermærke. Klistermærket kan monteres på dør, rude, bil, campingvogn eller andet sted – Påføres en jævn og ren overflade. Du kan selv vælge den ønskede størrelse. Den størrelse du vælger, er den længste/bredeste del på klistermærket, og er automatisk efter proportional. Trykt på hvid 5 års PVC folie med fuld farve serigrafitryk – Holder til vind og vejr. Baggrunden er ikke gennemsigtig, og de kan have en meget lille hvid kant rundt.


Dokumenter og viden - Notat om EDH\nNotat om Elektronisk dokumenthåndtering (EDH)\nDette notat opsamler de væsentligste konklusioner fra WedoIT's erfaringer med EDH projekter fra bl.a. Nysted Kommune og Nykøbing F. Kommune. Indførelse af EDH kræver god planlægning, analyse og evaluering, men også mod til at stille de "frække" spørgsmål.\nErfaringer har vist, at medarbejdernes rolle vil ændre sig i takt med brugen af EDH. Når medarbejderne tager et skridt op ad den teknologiske trappestige bør projektet understøtte forandringsprocessen, og hele tiden være i front med hensyn til viden og indsigt i de nye muligheder. Får man ikke ændret medarbejdernes adfærd er der stor risiko for, at man ikke får fuld udbytte af investeringen i EDH.\nKonklusionerne er indføjet i en skitse til en handlingsplan for indførelse af et elektronisk dokumenthåndteringssystem ud fra de tendenser og muligheder et EDH system giver. Handlingsplanen er faseopdelt og fokuserer på processen af projektet, og det er WedoIT's intention, at den skal danne grundlag for en endelig fastlæggelse af et muligt samarbejde.\nDenne handlingsplan er lavet med udgangspunkt i en kommunal virksomhed, men kan med få rettelser også bruges i en privat virksomhed.\nI denne fase formuleres præcise målsætninger, der kan fremlægges for alle ansatte med henblik på fra starten at fjerne al tvivl om, hvad der er hensigten med projektet:\nAmbitionsniveauet (hvor store ændringer ad gangen?):\nRationalisering (fjerne stillinger på Rådhuset /i hele kommunen?)\nEffektivisering (hvor meget og hvornår? man kan f.eks. vælge ikke at satse på omfattende ændringer af arbejdsgangene før indførelsen af EDH, men lade effektiviseringen foregå parallelt med, at systemets muligheder viser sig for brugerne. Dette er et af udgangspunkterne for nedenstående ændringsplan)\nÆndrede roller og karrieremønstre (f.eks. nedlæggelse af mellemlederstillinger i f.m. uddelegering af beslutningskompetence, respecialisering af mellemledere)\nBedre borgerservice (hvilken form? bedre kvalitet? hurtigere sagsbehandling? lettere adgang til informationer?)\nArbejdsgangsanalyse på overordnet niveau (ingen detaljer). Ændringer af uhensigtsmæssige arbejdsgange kan finde sted, men er ikke hovedformålet med denne fase. Det centrale er at engagere medarbejderne, der selv bør deltage i/gennemføre væsentlige dele af analysen. Dette vil i sig selv give anledning til ændringer.\nTilvejebringelse af grundlaget for en effektundersøgelse. Fastlæggelse af, hvilke parametre der skal måles på, og gennemførelse af de indledende målinger.\nDetailspecifikation af customisering og tillægsfunktionalitet til det valgte EDH system. Eventuel tilpasning af arbejdsgangene til systemet, hvis det er fordelagtigt på dette tidspunkt. Hvis ikke, sker tilpasningen senere, når brugen af systemet har vist, hvor tilpasningen bør ske. Det afgørende er ikke at foretage tilpasningen så tidligt som muligt, men at benytte indførelsen af EDH som anledning til løbende tilpasninger og optimering af arbejdsgangene.\nKlargøring af kommunens IT-infrastruktur, så den kan opfylde de krav, som indførelsen af EDH forventes at stille.\nImplementering af 1. modul på alle relevante arbejdspladser i hele kommunen:\ndokumenthåndtering, arkiv- og journalfunktionalitet\nindscanning af indgående post (central scanningsfunktion)\nintegration med kommunens hjemmeside på WWW\nførste bud på ledelsesinformation fra EDH-systemet (implementering af ledelsesinformation kræver en detaljeret udredning af, hvad der er brug for, og hvorledes de ønskede data skaffes til veje, idet der som oftest også er brug for data, som ikke registreres i dag)\nanvendelse af EDH-systemet som dagsordensystem\nudvidet politikerbetjening (adgang til dagsordner og indscannet materiale f.eks. presseklip, anvendelse af systemet til debatter (konferencefunktionalitet) i kombination med e-post)\nOvervejelser over mulig outsourcing af EDH-funktioner, f.eks. support af EDH, projektledelse eller undervisning. En realistisk vurdering af egne ressourcer contra de ressourcer, som EDH projektet kræver.\nImplementering af 2. modul:\navanceret sagsstyring (workflow management)\nimplementering af effektiv ledelsesinformation\nkobling til det størst mulige antal af Kommunedatas systemer m.h.p. effektivisering af sagsbehandlingen\nImplementering af 3. modul:\nDigital Forvaltning, dvs. f.eks. indførelse af avancerede selvbetjeningsfunktioner på kommunens websted, indførelse af digital akt- og sagsindsigt (hvis den elektroniske signatur er på plads), digital sammenkobling med andre offentlige forvaltninger osv.\neffektundersøgelse (afsluttende måling af de valgte parametre)\nIntern markedsføring - en vigtig proces\nDet er WedoIT's erfaring, at en væsentlig brik i puslespillet med at indføre EDH er intern markedsføring. Mange har ikke en forestilling om, hvad EDH kan bruges til, hvilke muligheder det giver, og hvilke konsekvenser det har. Derfor er det vigtigt gennem hele processen at informere og aflive eventuelle mytedannelser. Denne proces har to formål:\nat aflive myter og informere om projektet\nat forberede omstillingsprocessen, således at afdelingerne / medarbejderne på et tidligt tidspunkt starter omstillingen og udvikler metoder, processer i overensstemmelse med målene.\nPræsentation af vision og ændringsplan for referencegrupper\nDer afholdes et halvdagsseminar for en gruppe af beslutningstagere på tværs af forvaltningerne, f.eks. mellemledergruppen, hvor perspektiverne i visionen og ændringsplanen præsenteres og forbindes med den praktiske gennemførlighed:\nhvad kræver indførelsen af EDH af personalet? af infrastrukturen? af IT-afdelingen?\nhvor ligger barriererne, og hvor ligger de mest umiddelbare chancer for forbedringer?\nPræsentation af vision og ændringsplan for samtlige medarbejdere\nPræsentation af vision og ændringsplan for samtlige medarbejdere på rådhuset og evt. i hele kommunen (afhængigt af den tilstræbte rationalisering). Denne præsentation kan ske skriftligt (personaleblad, nyhedsbreve) og/eller mundtligt (møder). Det afgørende er, at den har form af intern markedsføring af projektet. Det er vigtigt at dække problemstillinger som\nHvad er gevinsten for medarbejderne i form af f.eks. en mere interessant og udfordrende arbejdsplads, mulighed for kompetenceudvikling, lettelse af de daglige rutiner, ændret ledelsesform fra den kontrollerende til den motiverende leder, medarbejderindflydelse og ansvar gennem aktiv deltagelse i projektet osv.\nHvad er konsekvenserne for medarbejderne af projektet f.eks. i form af krav om højere produktivitet og større effektivitet, reduktion i antallet af beskæftigede osv?\nDefinition af kort- og langsigtede succeskriterier\nFor at kunne opretholde et højt motivationsniveau blandt medarbejderne og for at kunne vurdere, om projektet forløber på den tilsigtede måde, er det vigtigt, at der fastlægges klare kriterier for projektets succes både på kort og lang sigt. Succeskriterierne har til dels samme funktion som de parametre, der anvendes i effektundersøgelsen, men de er grovere og mere generelle. Det vil f.eks. være et kriterium for succes at bestemte rationaliseringsmål nås, men man behøver ikke i den sammenhæng at have en nøjagtig kvantitativ måling af produktivitet og effektivitet. Effektundersøgelsen kan bl.a. bestå af sådanne målinger.\nLøbende orientering om projektforløbet\nPå grundlag af de formulerede succeskriterier vil det være muligt løbende at holde både medarbejdere, ledergrupper og politikere orienteret om projektets fremdrift. En sådan orientering er en vigtig del af den interne markedsføring. En grundregel i al markedsføring er, at man ikke blot skal overtale kunden til at købe en bestemt vare, man skal vedligeholde kundens overbevisning om, at hun har købt den rigtige vare.\nOpfølgning på projektet i forhold til målsætningen\nPå et passende og på forhånd fastlagt tidspunkt gennemføres sidste del af effektundersøgelsen, der består i måling af forskellige kvantitative størrelser og beskrivelser af bestemte kvalitative udviklinger. Også resultaterne af effektundersøgelsen bruges i den interne markedsføring med samme begrundelse som ovenfor nævnt.\nDa der sjældent foreligger resultater af produktivitets- og effektivitetsmålinger i offentlige forvaltninger, kræver en effektundersøgelse, at der gennemføres sådanne målinger, inden man iværksætter en ændringsproces, hvis effekt man vil undersøge. Der er imidlertid god grund til også at lægge vægt på kvalitative forhold i effektundersøgelsen, dvs. konstatere kvalitative ændringer af arbejds- og forretningsprocesser. Hvis en effektundersøgelse skal have mening, skal parametrene vælges med omhu:\nBorgernes tilfredshed med den kommunale administration og de kommunale serviceydelser er ikke en velegnet parameter i undersøgelser af effekten af ændringer af de administrative processer. Borgernes grad af tilfredshed er i overvejende grad præget af deres konkrete erfaringer med dagpasningsordninger, ældrepleje, trafikplanlægning, vedligeholdelse af cykelstier o.lign. og det er vanskeligt at etablere en direkte forbindelse mellem disse ydelser og ændringer af administrative processer.\nRene mængdemålinger af f.eks. antallet af behandlede sager, antallet af modtagne, journaliserede og afsendte breve eller antallet af ekspeditioner i servicebutikken er heller ikke et velegnet grundlag for effektmålinger, da det i højere grad er sagsbehandlingens og ekspeditionens kvalitet end det rene antal, der er afgørende.\nDe egnede parametre skal findes et sted mellem det meget generelle (borgernes tilfredshed) og det meget specifikke (mængdemålinger). Et godt udgangspunkt er det nogle kalder de bløde målsætninger for den offentlige forvaltning, f.eks.\nSagsbehandlingstid. Effektive IT-systemer og optimerede arbejdsgange kan nedsætte den tid, der bruges på hver enkelt sag, fordi man reducerer spildtid, der bruges til at lede efter sager og akter, til at undersøge og fordele post, til at kopiere sagsakter, til at kopiere data fra et system til et andet osv. Både borgeren og medarbejderen oplever hurtigere sagsbehandling som øget kvalitet.\nEffektiv ekspedition. Ved optimal anvendelse af IT-systemer og effektiv understøttelse af det personale, der betjener borgerne, kan man undgå, at en borger skal gå flere gange for at få svar på alle spørgsmål og få klaret alle problemer. Dette øger ikke antallet af ekspeditioner, det reducerer antallet, fordi den enkelte ekspedition er mere effektiv.\nReduceret ventetid. Enhver, der efterspørger en tjenesteydelse, kan opleve at måtte vente på at blive betjent. Jo kortere ventetiden er, desto mere effektiv virker servicen. Korte eller ingen ventetider ved ekspedition, telefoniske henvendelser, sagsbehandling, henvisning fra en person til en anden eller fra et kontor til et andet osv. er et generelt mål for en velfungerende organisation med velfungerende administrative systemer.\nEn effektundersøgelse baseret på parametre som sagsbehandlingstid, ventetid og ekspeditionens effektivitet vil være en meget overbevisende demonstration af, om kommunen får udbytte af at indføre elektronisk dokumenthåndtering og workflow management. Et positivt udbytte af IT-systemerne forudsætter nemlig ikke blot, at de udnyttes effektivt, det forudsætter også, at frisatte personaleressourcer omplaceres og anvendes effektivt og at organisationen fungerer tilstrækkeligt fleksibelt.\nNøgletal for besparelser\nDa der ikke foreligger anvendelige resultater af produktivitets- og effektivitetsmålinger i den kommunale forvaltning, er det ikke muligt at bruge den slags kvantitative angivelser som mål for, hvornår en investering i EDH kan betale sig. Man er nødt til at anlægge den omvendte synsvinkel:\nHvis det skal være økonomisk fordelagtigt at investere i EDH, skal investeringen føre til, at der spares et tilsvarende eller større beløb i personaleomkostninger.\nMan kan også vælge at sætte en værdi på reduceret sagsbehandlings- og ventetid og mere effektiv ekspedition og lade denne værdi indgå på plussiden i regnestykket. Desuden kan reduceret sagsbehandlingstid i et vist omfang føre til en reduktion af antallet af sagsbehandlere.\nLangt de største besparelsesmuligheder ligger dog i uddelegering af opgaver og ansvar og i selvbetjening:\nVæsentlige dele af løn- og økonomifunktionerne kan uddelegeres til allerede eksisterende personale på institutionerne.\nBorgerne kan selv søge informationer og svar på diverse spørgsmål, hvis de får adgang til de nødvendige systemer.\nLeverandører kan anspores til at anvende elektronisk overførsel af ordrer og fakturaer.\nDisse processer kan for en stor dels vedkommende understøttes af EDH og workflow management, men der er også andre krav, som f.eks. effektiv decentral adgang til økonomi- og lønsystemer og evt. anvendelse af EDI.\nDownload notatet i pdf-format.\nIT-firmaet WedoIT ©\nSøren F. Jørgensen\nChefkonsulent Webbrowseren understøtter ikke indbyggede rammer eller er aktuelt konfigureret til ikke at vise indbyggede rammer.


Jennifer Lopez: Min mor er den mest magtfulde - kvinder.bt.dk | www.bt.dk\nBT TV BTshop BT retter Abonnement E-avis Bestil abonnement Annoncer Hør radio POP FM Radio24syv Send tip Cookie- og Privatlivspolitik Jennifer Lopez: Min mor er den mest magtfulde\nAf Juliane Olsen, NewsDesk, Aller Media Torsdag den 29. november 2012, 07:56 (Foto: HENNING KAISER)\nPopstjernen Jennifer Lopez fortæller i et nyt interview, at hun ser op til sin mor og bedstemor, som, hun mener, har lært hende alt om at være en stærk kvinde.\nFor at slå igennem som megastjerne er det nødvendigt, at man har et solidt fundament. Det ved 43-årige Jennifer Lopez, der er vokset op tæt på slumkvarteret Bronx i New York, alt om. Selv om hun er født ind i en fattig indvandrerfamilie fra Puerto Rico, så har hun alligevel fået det bedste med i dåbsgave fra sine kvindelige slægtninge. Derfor har hun også et klart svar, da hun af canadisk ELLE bliver spurgt, hvem hun anser for de mest magtfulde kvinder i verden.\n- Jeg bliver nødt til at sige de kvinder, som opdrog mig: Min mor og min bedstemor. De var meget magtfulde, meget stærke Puerto Ricanske kvinder. Og de lærte mig alt, jeg ved om at arbejde hårdt, være ordentlig og at være en dame, siger hun.\nJennifer Lopez ønskede ikke at udtale sig yderligere om sin skilsmisse fra Marc Anthony, men det skete alligevel under et tv-interview. Læs, hvad hun sagde om bruddet på kigind.comJennifer Lopez er selv blevet mor til tvillingerne Max og Emme, der er født i 2008 og har dyrket sin helt egen filosofi om, hvad hun vil give dem med videre i livet.\n- Jeg håber, at jeg lærer dem om livet ved at sætte et eksempel. At du med hårdt arbejde kan opnå alt, at du skal være næstekærlig, at du bliver nødt til at behandle folk, som du vil have, at de skal behandle dig. Du kan sige ting til børn til, du er blå i ansigtet som: ’Du må ikke drikke!’ Men hvis du drikker hele dagen, så ender de sandsynligvis med at drikke. De vil tage ved lære af det. Jeg prøver bare at være en god mor og sætte et godt eksempel, siger hun.\nLesbisk tv-seriePopstjernen er da også så stolt af sine to børn, at hun gladelig viser billede af dem på storskærm, når hun optræder. En hel naturlig del af at være Jennifer Lopez, ifølge hende selv.\n- Når du laver din egen optræden, så kan du udtænke tingene nøjagtigt, som du vil have dem. Ingen behøver at fortolke det for dig. Det var virkelig rart at være i stand til at gøre det. Jeg synes, at som kunstner, så ville jeg virkelig gerne vise alle forskellige dele og sider af, hvem jeg er: Hvem folk ser mig som, hvem jeg virkelig er, så mig som mor og så, hvor jeg er i mit liv i dag. Jeg føler, at den rejse er super-vigtig. Der er ingen måde, hvorpå jeg kan udelukke dem, forstår du? siger hun.\nJennifer Lopez’ nyeste projekt er den kommende tv-serie kaldet The Fosters og handler om et lesbisk par. Projektet har vakt en del nysgerrighed, men popstjernen gemmer på de fleste hemmeligheder lidt endnu.\n- Det er om et par, som opfostrer børn. Folk gør et stort nummer ud af det på grund af indholdet. Men det er bare et pilotprojekt lige nu. Vi ved ikke, hvor det er på vej hen, siger hun.\nDet har rejst en del øjenbryn, at Jennifer Lopez har kastet sin kærlighed på en ung danser. Læs, hvordan han forsvarer deres forhold på kigind.comUd over tv-serien The Fosters, så er Jennifer Lopez lige aktuel med sin Dance Again verdensturne.


Tag dit kørekort i Horsens på den mest effektive og økonomiske måde - hotmobil.dk\nTag dit kørekort i Horsens på den mest effektive og økonomiske måde\nKamilla Tolnø juli 17, 2019\nNår man bliver 18 i Danmark, når man en stor og vigtig milepæl. Ikke kun fordi man bliver ældre og nærmer sig slutningen af teenageårene, men også fordi man juridisk set bliver voksen. Det betyder, at man har lov til helt nye ting – fx at få kørekort. At få kørekort er en utroligt stor ting, da det giver en helt ny form for frihed. Når man har mulighed for at køre bil, vil det blive langt nemmere at bevæge sig rundt, både i Danmark og i udlandet. Derfor er det ikke underligt, at mange unge vælger at tage deres kørekort, så snart de bliver 18.\nTag dit kørekort i Horsens\nHvis du bor i Horses eller omegn, giver det god mening at tage dit kørekort i Horsens. At tage dit kørekort er en proces, der overordnet set kan deles op i to kategorier. Der er nemlig en praktisk og en teoretisk del, som begge skal bestås. Den teoretiske del handler om at lære de danske trafikregler at kende, så man kan begå sig blandt andre trafikanter. Den praktiske del handler om at prøve at køre og styre en bil. Begge dele er lige vigtige. Ofte vil det tage ca. 2 måneder at gennemføre et helt forløb og få sit kørekort. Klik her for at læse mere om at tage kørekort i Horsens.\nDet mest økonomiske valg\nØkonomien er for mange unge en stor bekymring. Det er nemlig en stor udgift for en studerende at skulle tage et kørekort. Mange vil dog mene, at det er en investering og bestemt pengene værd. Men det betyder ikke, at du skal betale for meget. Der kan være stor forskel på prisen, alt efter hvilken køreskole, man ender hos. Derfor giver det god mening at undersøge mulighederne og finde et sted, hvor både pris og kvalitet går op i en højere enhed.\nTag e bøger med på ferien – og spar plads i bagagen\nSådan sørger du for, at kunderne husker dig som firma med speciale i lakering\nUndgå at blive snydt, når du køber en brugt bil\nKom i form med en god romaskine\nHvad skal jeg overveje i forbindelse med anlæggelse af ny træterrasse?\nForkæl dit hår og sind med en tur til frisøren\nGulvservice – Din professionelle vurdering


Velkommen til vores nye CSO Annette Geuther - og tak til Jean-François Marguet for hans tjeneste | Diehl Metering\nVelkommen til vores nye CSO Annette Geuther - og tak til Jean-François Marguet for hans tjeneste\nRead our press kit (pdf)\nEfter mere end 30 års tjeneste hos Diehl Metering, vil Jean-François Marguet gå på en velfortjent pension. Hans efterfølger som Chief Sales Officer vil være Annette Geuther, der medbringer et væld af erfaring inden for international salgsledelse til Diehl Metering-virksomhedsdivisionen. Hun påtager sig sit ansvar fra den 1. juli 2021. Jean-François Marguet vil fungere som rådgivende kapacitet og aflevere vigtige nøgleopgaver indtil sin pensionsdato 31. oktober 2021.\nJean-François Marguet kom til virksomheden i 1988, da var virksomheden kendt som Sappel. I 2004 blev han præsident for Diehl Metering S.A.S’ forretningsenhed i Saint-Louis, Frankrig, inden han blev udnævnt til leder af produktledelse, salg og markedsføring, samt medlem af bestyrelsen. En af hans mest betydningsfulde resultater var, at hjælpe med at tilpasse Diehl Metering-divisionen og lægge grundlaget for succesfuld markedsføring og salg af nye forretningsmodeller.\nAnnette Geuther tiltræder Diehl Metering efter en række ledende salgs- og strategipositioner i IT- og telekombranchen over hele verden. Fru Geuthers karriere spænder over virksomheder som Siemens, Nokia Siemens Networks med en opstart i USA og ADVA Optical Networking. Senest var hun vicepræsident i Markedsudvikling hos Colt Technology Services, ansvarlig for at drive innovative go-to-markeder og partner i økosystemstrategier, herunder co-oprettelse af nye, kundestyrede løsninger.\n“Diehl Meterings bestyrelse vil gerne takke Jean-François Marguet for hans mangeårige engagement og ønsker ham en lang og behagelig pension”, sagde Diehl Meterings CEO Dr. Christof Bosbach.\nVi vil samtidig gerne byde Annette Geuther velkommen til Diehl Metering og bestyrelsen, og ser frem til fru Geuthers bidrag til at udvide Diehl Meterings markedsdifferentiering og succes på verdensplan.


KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 med PrisGaranti - kr. 39.00\nHjem / Garn / Tilbehør til Garn / Strikkepinde / Rundpinde / Rundpinde 60 cm / KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0\nVarenummer (SKU): 8904086200359 Kategorier: Garn, Rundpinde, Rundpinde 60 cm, Strikkepinde, Tilbehør til Garn Tag: KnitPro\nKnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 beskrivelse:\nNavn: KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0\nLæs mere om KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 her.\nKnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 – Garn og strik er blevet moderne\nVi ser oftere og oftere folk der er, begyndt at strikke- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, der i mange generationer har været dem med strikkepindende og hæklenålene. Man ser lige så mange unge i dag der nyder at gøre brug af deres kreativitet med garn og pinde. Rito.dk giver dig rigtig meget strikke- og hækleudstyr i god kvalitet for pengene. De har endda valgt at give dig, prisgaranti og kan returnere din vare i 365 dage, så der er vist ikke nogen grund til ikke at bestille KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0.\nKnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 med prisgaranti\nKnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 findes stadig i Top-10 eller tæt på i den altid eftertragtede varekategori Garn > Tilbehør til Garn > Strikkepinde > Rundpinde > Rundpinde 60 cm. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 i den kendte webshop Rito.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Hos webshoppens store udvalg finder mange det de leder efter, og der kan klikkes køb på KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0 med 365 dages returret\nNår webshops leverer dine produkter, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter dit online køb, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så vælg det, der passer bedst til dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nVær den første til at anmelde “KnitPro Nova Metal Rundpinde Messing 60cm 2,00mm / 23.6in US0” Annuller svar