Bekymringsfælden - gode råd til at bekymre dig mindre. Læs mere\n21/08/2015 (3581 hits)\nEr du med på en lille øvelse? Notér dig lige, hvordan humøret er lige nu på en skala fra 1-10 skala. Prøv så engang at tænke tilbage på en situation, hvor du opførte dig pinligt eller kikset eller trådte helt ved siden af. Gå så ind i episoden med tanker som, hvad skete der? Hvordan skete det? Hvorfor skete det? Bliv i de tanker i to minutter……… Hvordan har du det nu? De fleste af os vil i løbet af meget kort tid notere, at humøret ryger et par trin ned ad skalaen.\nJeg er ikke ude på at ødelægge din dag, men vil illustrere, at det at bruge tid på bekymringer og grublerier hurtigt påvirker vores humør negativt. Hvis du kan nikke ja til, at du bekymrer dig og grubler meget over tingene, er det ikke så mærkeligt – det viser bare, at du tilhører menneskeracen og gør brug af de tankeprocesser, som den ”moderne hjerne” er indstillet til.\nDen moderne hjerne\nDen nutidige hjerne er et produkt af evolutionens udvikling. Det at planlægge, problemløse, fantasere og tænke i sammenhænge er nogle af de tankeprocesser, der har fået os mennesker ud af hulerne. Det gør, at vi i dag lever i en civiliseret verden med struktur, planer og mål. Bagsiden til disse evner er bare at mange af os hopper med på tanker, bekymringer og grublerier, som ikke giver os noget andet end fx angst eller nedtrykthed.\nFolk kan have mange forskellige begrundelser for at hoppe med på bekymringer og grublerier. Det kan være, at man tænker ”at hvis jeg bekymrer mig, så er jeg bedre i stand til at håndtere sygdom, når den opstår”. ”Som mor skal jeg da bekymre mig for mine børn – det er omsorg” eller ”hvis jeg tænker rigtig længe over det, så finder jeg det rigtige svar”. Problemet er bare, at disse antagelser ikke holder stik. Jeg vil fx ikke være i bedre stand til at håndtere en sygdom, fordi jeg har gået og grublet over det og frygtet det længe. Mine børn får intet positivt ud af, at jeg går og bruger tid i spekulationer om, hvordan det nu skal gå dem. Endelig er det bevist, at vi ikke kvalificerer vores tænkning ved at være lang tid i vores bekymringer. Det er med andre ord ikke i bekymringerne vi løser vores problemer. Man kan sige, at bekymringerne ofte er problemet.\nGode råd til ikke at gå i bekymringsfælden\nHvis du bekymrer dig for meget, så husk på, at det ikke er din skyld – det er din moderne hjerne, der spiller dig et puds. Du får her 5 gode råd, som du kan bruge til at stå af på dine bekymringer. Held og lykke!\n1. Prøv en gang at formuler dine grunde til at søge bekymringer og grublerier. Prøv så at udfordre disse grunde. Spørg dig selv: Giver denne tanke mig noget brugbart? Hvis nej, så lad tanken være eller beslut dig for ikke at ville beskæftige dig med tanken lige nu.\n2. Husk på, at vi ikke bare kan stoppe tanker. Tanker kommer og går. De må godt være der, men det er op til dig at afgøre, om du vil hoppe med på tankerne og give dem opmærksomhed.\n3. Prøv at eksperimenter med at sætte tiden ned i forhold til at lade dig optage af en tanke. Hvordan er det at bruge 10 minutter med tanken fremfor måske at bruge 1 time med tanken?\n4. Lav evt. en top 5-liste over tilbagevendende bekymringer. Giv tankerne en dramatisk eller humoristisk overskrift – måske formuleret som titlen på en Hollywood film (såsom ”Kvinden, som ingen kunne lide” eller ”Manden, hvis liv faldt fuldstændig fra hinanden ”. Når tanken kommer, så visualiser, at du sidder i biografen og at tæppet går til filmen med netop din overskrift. Det kan hjælpe dig til at tage distance til dine tanker fremfor ”bare” at flyde med.\n5. Husk på, at tanker bare er tanker og altså ikke sandheder. Følelsesmæssigt gør det en forskel, hvordan du opfatter dine tanker. Som eksempel er der stor forskel på at tænke ”jeg er ikke god nok” og at fange sig selv i at ”jeg har en tanke om, at jeg er ikke god nok”.\nTrine Lind, psykolog\nBekymringsfælden - gode råd til at bekymre dig mindre. Læs mere


Fortællingen.dk » Cliff McNish » Cliff McNish: Åndeløs\nCliff McNish: Åndeløs\nEmner: gys, spøgelser • Se alle anmeldelser af: Cliff McNish • • 9. april, 2008\nGamle huse har masser af historie – hvilket ikke altid er godt, hvis man kan se de døde.\nJack er ikke nogten heldig dreng. Efter hans fars død er han begyndt at tro, at han kan kommunikere med døde, og samtidig er han begyndt at få voldsomme astma-anfald, der truer ham på livet. Han mors, Sara, frygter for ham, og hun beslutter sig for at få helt væk fra hans vante omgivelser. Hun køber derfor et gammelt hus, og de flytter fra byen.Men huset har mere end en historie. Da de to ankommer til deres nye hjem, bliver de betragtet af fire par øjne fra et af vinduer – øjne, der tilhører børn, som længe har været døde. De er glade ved tanken om at få noget liv i huset igen, men frygter også, at det betyder, at noget andet i huset vågner.\nFørste nat i det nye hus vågner Jack ved, at en kvinde svæver over hans seng: spøgelsesmoderen. Da han er kommet sig over den første forskrækkelse, går det op for ham, at han kan tale med hende. Og hun præsenterer ham for en historie fuld af savn og smerte – og et ubændigt behov for igen at elske. Men selv om hun umiddelbart virker tilforladelig, aner Jack, at der foregår noget andet under overfladen – hvorfor gemmer spøgelsesbørnene sig i kælderen, og hvad er det for syner, han er begyndt at have?\nCliff McNish har ramt plet med emnet for sin “spøgelsesgyser”, som den kaldes på coveret. Forholdet mellem Jack og spøgelsesmoderen udvikler sig og tilføjer moder/søn-forholdet en foruroligende dimension, der burde ramme målgruppen uden problemer. Historien foregår måske i uvante omgivelser, men temaerne er velvalgte og kraftfulde, og han forstår både at opstille nogle skræmmende situationer og sætte sine personer under pres. Samtidig har han udviklet en særegen fysik til sine spøgelser, der er fuldstændig afhængige af de små vinde, der blæser gennem huset – det er godt fundet på og giver desuden noget ekstra spænding til nogle af bogens jagtscener gennem det gamle hus.\nDet eneste problem, jeg umiddelbart kan se i Åndeløs – og det er nok afhængig af læseren, om dette er et problem eller ønskværdigt – er, at det virker, som McNish holder igen. Der kunne være tale om en helt eminent gyser, for der er helt klart gods i bogen, men flere gange er det, som om situationer demonteres. McNish pakker desværre lidt sine læsere ind i vat ved at fortælle for meget i stedet for at overlade det til fantasien – han bevæger sig ind i Spøgelsesmoderens tanker, når det ville være langt mere skræmmende blot at opleve hendes overflade. Det er en vane, der måske vil gøre det muligt for flere læsere at gå i gang med Åndeløs, mens de mere vante horror-læsere måske vil blive lidt skuffede.\nÅndeløs er forfatterens første forsøg udi gysergenren, og der er ingen tvivl om, at den er vellykket: stemningsfuld med flere åndeløse scener. Ja, den har sine fejl, men det er en historie, jeg uden tøven vil anbefale til nye horrorlæsere og dem, der er kendte med genre; de meget følsomme bør dog nok ikke læse med.\nCliff McNish: Åndeløs. Oversat efter Breathe. Høst og Søn, 2008.\nJeg har her vist den originale forside, idet den danske ikke er til at finde på nettet. De ligner nu meget hinanden – bortset fra at man på den danske udgave har valgt at beskære billedet underligt og tilsætte en tåbelig farve til et billede, der godt kunne stå for sig selv.


Læger vil ikke udskrive Medicinsk Cannabis - WHAO\nLæger vil ikke udskrive Medicinsk Cannabis\n26. marts 2018 Videnskabsredaktør Nyheder 0\nForsøgsordningen for Medicinsk Cannabis er blevet en realitet, og nu har patienterne endda også fået en forsøgsordning. Men stort set ingen læger vil udskrive medicinen.\nIndtil videre er der kun én mellemproduktfremstiller, der har fået godkendt medicinsk cannabis produkter til den danske forsøgsordning, men flere er på vej. Prisen er høj, men der er netop blevet vedtaget en tilskudsordning der giver patienterne 50% tilskud til deres medicinsk cannabis, og 100% ved terminalpatienter.\nSelvom de få produkter, den høje pris og den ventende tilskudsordning er en udfordring for at få medicinsk cannabis ud til patienterne, er det slet ikke den største knast. Den største knast er nemlig at kun få læger i det hele taget vil udskrive medicinsk cannabis til deres patienter.\nLægeforeningerne fraråder at udskrive medicinsk cannabis\nDe praktiserende lægers videnskabelige selskab DSAM har været ude og fraråde deres medlemmer at udskrive medicinsk cannabis. De mener nemlig at der mangler tilstrækkelig med viden der skal til, for at tage ansvaret for at udskrive medicinsk cannabis til deres patienter.\nOgså den øverste organisation for lægerne Lægeforeningen har frarådet at udskrive medicinsk cannabis. De mener ikke at der er tilstrækkelig med dokumentation for effekten og skadevirkninger af medicinsk cannabis, og forsøgsordningen er ikke skruet ordentlig sammen.\nFor selvom forsøgsordningen hedder en forsøgsordning, er der ikke andet “forsøg” over den ordning, end at den skal fornyes efter 4 år. Lægeforeningen foreslog sammen med en del patientforeninger at forsøgsordningen i stedet havde været lavet som en forskningsbaseret ordning, hvor patienterne kunne få medicinsk cannabis som led i et forsøg. De ville derfor være informeret om den manglende evidens og samtidig kunne man indsamle data der kunne forbedre den manglende evidens.\nMange lægehuse har på forhånd også valgt at boycotte forsøgsordningen. Lægerne Havborgvej fra Esbjerg har for eksempel skrevet på deres hjemmeside:\nVi hos Lægerne Havborgvej finder, at der på det foreliggende vidensgrundlag ikke er sufficient evidens for virkning og ikke mindst bivirkninger af medicinsk cannabis. Vi har derfor besluttet, at det ikke bliver udskrevet i vores lægehus førend vi har mere viden om virkninger og bivirkninger. Denne holdning støttes endvidere af Lægeforeningen samt Dansk Selskab for Almen Medicin.\nOg Lægerne på Middelfartvej skriver:\nVi følger udviklingen på medicinsk cannabis området ganske tæt. Indtil videre udskriver vi ikke recepter på medicinsk cannabis. Vi opbevarer det heller ikke i lægehuset.\nLægerne Østervold fra Randers skriver:\nDet er hos Lægerne Østervold IKKE muligt at få udskrevet medicinsk cannabis, ej heller få fornyet medicin udskrevet af anden læge. Medicinsk cannabis er et ikke-godkendt lægemiddel. Der eksisterer derfor ikke den omfattende information og dokumentation, der ellers er påkrævet ved godkendte lægemidler. Vores holdning til udskrivelse af medicinsk cannabis er i tråd med de praktiserende lægers videnskabelige selskab, Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM).\nLægerne på Fasanvej melder også klart ud:\nVi har valgt ikke at skrive recept på medicinsk cannabis.\nOg på Læge Lene Finderups hjemmeside står der:\nMedicinsk Cannabis udskrives ikke her i klinikken. Men jeg bidrager naturligvis gerne til en vurdering af, om der skulle være grundlag for at henvise dig til et af de lægelige specialer, som kan vurdere, om Cannabis kunne være noget for dig.\nI Lægehuset i Morud skrives der:\nDer har det sidste stykke tid været en del forespørgsler vedrørende lægehusets holdning til udskrivelse af medicinsk cannabis. Vi kan oplyse om, at det IKKE vil være muligt at få udskrevet medicinsk cannabis via lægehuset, heller ikke, hvis man er opstartet i dette via en speciallæge.\nDet virker altså som at de praktiserende læger læner sig fuldstændig op af anbefalingerne fra deres videnskabelige selskaber. Hvis medicinsk cannabis skal udskrives skal politikerne altså finde en model, hvor også lægerne vil tage ansvar for ordningen. Det kunne for eksempel være ved at omdanne forsøgsordningen til netop en forskningsbaseret ordning.\nHar du prøvet at få udskrevet medicinsk cannabis fra din læge, og hvad sagde han så? Del gerne din oplevelse med andre i kommentarerne.


Om os | Gladsaxe Kommune\nElevlogin - Speedadmin\nVIL DU TIL MUSIK ELLER BILLEDKUNST I GMB?\nGMB har åbent for tilmeldinger.\nDu kan her på siderne læse om vores mange tilbud om at fordybe sig i musik og/eller billedkunst.\nDu kan også finde mange gode praktiske oplysninger, eksempelvis om tider, steder, priser, lærere, administration o.m.m.\nOg så er du altid velkommen til at sende os en mail på musikskolen@gladsaxe.dk eller ringe til os på 39 54 20 42.\nTelefonen er lukket på fredage.\nBEMÆRK: Klaver og guitar (akustisk- og el-) er lukket for nye tilmeldinger grundet meget lange ventelister.\nKlaver og guitar har lukket for tilmelding\nDet er i øjeblikket ikke muligt at tilmelde sig klaver eller guitar, da disse fag har lang venteliste, og vi derfor ikke kan garantere nye tilmeldte at få en plads indenfor rimelig tid. Vi har heldigvis plads på mange andre instrumenter. Læs om de mange muligheder på hjemmesiden, eller ring til kontoret, så vi kan fortælle mere om mulighederne.\nLIGE HER & NU - OLIETØNDER OG ANDRE MULIGHEDER\nLige nu har vi ledige pladser på:\nSlagtøj og Blæs\nRap og Hip Hop for 3. klasse og opefter\nMusik Legestue for de 2 - 3 årige, 3 - 4 årige og 4 - 5 årige (ganske få ledige)\nBilledkunst 8 - 11 årige\nBilledkunst 11 -14 årige\nBilledkunst 14 - 25 årige\nDu er vældig velkommen til at kontakte os, hvis noget af dette har interesse. Du fanger os på 39 54 20 42 eller musikskolen@gladsaxe.dk\nSÆRLIGT FOR DIG FRA 3. KLASSE\nFra 3. klasse åbner sig en hel vifte af muligheder. Både for undervisning på hold og undervisning, hvor du går alene hos en musiklærer. Billedskolens hold er endnu en fantastisk mulighed.\nDe forskellige begynderhold\nGladsaxe Musik- og Billedskole er et sted, hvor man kan lære at spille musik, læse noder, tegne, forme og bruge sin kreativitet.\nDet er et sted, hvor der er plads til alle, der har lyst til at lære og lære fra sig, hvor undervisningen tager udgangspunkt i den enkelte, og hvor der altid er tid til nærvær og opmærksomhed fra de kompetente og engagerede undervisere.\nHer kan børn og unge få hjælp til at forvandle en spirende idé til en virkelig succesoplevelse i trygge rammer med fokus på læring og udvikling gennem styrkelse af elevens selvdisciplin og musikalske selvforståelse.\nFor de øvede elever er GMB et sted, hvor man aktivt kan tage del i et kunstnerisk miljø, som kan hjælpe den enkelte med at rykke sig som musiker, sanger eller kunstner.\nSKAL VI GØRE GMB ENDNU BEDRE - SAMMEN?\nGMB har et Brugerråd. Via Brugerrådet kan du bidrage med dine idéer om og holdninger til, hvordan vi gør GMB endnu bedre. I Brugerrådet sidder foruden tre forældre, en byrådspolitiker, en repræsentant fra forvaltningen, en ledelsesrepræsentant fra folkeskolerne og to lærerrepræsentanter fra GMB. Du kan læse om Brugerrådet her på siden.\nTelefon: 39 54 20 42\nTelefon: 39 54 20 42 kontor\nGMB på folkeskolerne\nGMB på Telefonvej 8\nGMB for de 0 - 6 årige\nMusik i 0. + 1. + 2. klasse\nSammenspil, kor og orkester


VISION DENMARK | Vision Denmark hjælper med innovationssamarbejder\nPosted at 12:59h in Nyheder\tby\tLiv Saalbach Holse\nDet er virkelig dejligt at se, at vores klynge vokser. Hver uge kommer nye virksomheder og organisationer med i fællesskabet, og vi har netop rundet 58 medlemmer ligeligt fordelt mellem Øst- og Vestdanmark.\nVision Denmark er som national platform repræsenteret over hele landet. Den daglige ledelse og projektstyring er fordelt mellem the Animation Workshop og Filmby Aarhus i Vest, FilmFyn i midten og Vision Denmark-kontoret i Øst. Tag fat i din lokale kontaktperson, hvis du har spørgsmål eller forslag til aktiviteter og samarbejder.\nEn af styrkerne ved at have bred national forankring er muligheden for effektivt at indsamle og dele viden om den samlede digitale visuelle industri. Mange virksomheder over hele landet har momentum lige nu. Danske oplevelser, fortællinger og kompetencer er eftertragtede. Vi imødeser en stor global efterspørgsel, dels generelt efter indhold, dels efter virtuelle oplevelser og løsninger, som under pandemien er steget mærkbart. Men vi skal have en bedre forståelse for, hvilke styrker vi har herhjemme og hvad vi skal blive bedre til. Derfor har vi netop gennemført en analyse af innovationsgraden i vores industri.\nAnalysen viser, at innovation allerede i dag er en integreret del af kulturen i mange af vores virksomheder – hvad enten det er med ambitionen om at skabe originale produkter eller visuelle oplevelser. Hvor 53% af alle danske virksomheder er innovative, så er andelen i den digitale visuelle industri 85%. Og de kommercielle resultater følger med, så omsætning og eksport er steget med 25% på blot to år.\nDer er dog et stort uforløst potentiale i innovationssamarbejder – f.eks. at skabe ny forretning ved at kombinere kompetencer på tværs af vores branchers fagområder og indgå i forskningssprojekter, der skaber nye produkter/teknologier til markedet.\nIfølge analysen forventer et flertal af klyngens virksomheder heldigvis at investere flere ressourcer i innovation, og mange har ambitioner om at styrke anvendelsen af ny teknologi i udviklingen af nye produkter og produktioner. Den udvikling har vi i sinde af stimulere og accelere.\nStyrk dit innovationssamarbejde\nI Vision Denmark ser vi innovationssamarbejder som helt afgørende for at løfte og udvikle industrien til et internationalt knudepunkt for digital visuel produktion. På den baggrund tilbyder vi nu hjælp til jer, der gerne vil indgå i et innovationssamarbejde, men har brug for en hjælpende hånd til at:\nfinde de rette samarbejdspartnere på de danske uddannelsesinstitutioner\nfinde de fælles interesser og det fælles sprog\nstrukturere jeres nye eller gamle projekter/vidensamarbejder\nse på jeres muligheder for at søge finansiering til jeres samarbejdsprojekter\nTag kontakt til vores innovationskonsulent Katrine Krogh Balslev på mail kkb@visiondenmark.dk eller telefon 23821419, hvis I vil vide mere. Hun kan helt sikkert hjælpe jer.


Bare rolig, kaptajnsvanesendere, Hook og Emma er stadig gift under 'Once Upon a Time' sæson 7 - Tv-Shows\nBare rolig, kaptajnsvanesendere, Hook og Emma er stadig gift under 'Once Upon a Time' sæson 7\nColin O'Donoghue har beroliget fansen om, at Hook og Emma stadig er lykkeligt gift på 'Once Upon a Time', selvom showet går i en ny retning.\nDer var engangKredit: ABC\nFor alle jer, der sørger over tabet af Emma (Jennifer Morrison) i det kommende syvende sæson af Der var engang , vi har nogle meget opmuntrende nyheder.\nColin O'Donoghue, der spiller Emmas mand Hook , forsikrede fans om, at parret stadig er meget glad.\nDet er, selvom vi måske ikke lige kommer til se det.\n'Vi så i slutningen af sidste sæson, Hook og Emma blev gift, og det var en lykkelig begyndelse, som de kaldte det, og de er glade sammen,' sagde O'Donoghue til TVGuide. 'Det er bestemt, for de fans, der er bekymrede for, at Hook og Emma er glade sammen. The Hook, som vi møder i sæson 7, er anderledes end den Hook, og vi vil tale til Hook og Emma, jeg tror, jeg synes omkring Episode 2 i showet.\nhvad sker der, hvis du bliver i vand for længe\nWhew, okay, det er en lettelse at høre.\nO'Donoghue tilføjede, at han er begejstret for afspille en ny historie og karakter .\nDet er, selvom det var svært at sige farvel til mange af hans rollebesætningsmedlemmer .\n”Vi kommer naturligvis til at savne rollebesætningen, der ikke vender tilbage, og showet bliver meget, meget anderledes uden dem,” sagde han. 'Men ligesom jeg er lige så begejstret for at komme på arbejde med [Andrew J. West] eller [Dania Ramirez] eller [Gabrielle Anwar], så det er lige så spændende at gøre det.'\nAt kaste ændringer til side, der går at være masser af shake-ups i Storybrooke - herunder det faktum, at den nye sæson ikke engang vil være sæt i Storybrooke længere. I stedet finder den sted i Hyperion Heights, en ”tætbefolket” by fyldt med både eventyr og ikke-eventyr.\nVi kan ikke vente med at se, hvad der er næste, og hvad der er nyt for Der var engang besætningen kommer 6. oktober. Og i mellemtiden fejrer vi kærligheden mellem Hook og Emma.\nhvor mange mennesker går til coachella\nhvornår er det tid til at kalde det afsluttes\nmichael b jordan shirtless sort panter\nhvordan man strækker støvler en størrelse større\nbilleder af dementorer fra Harry Potter\nJeg vil være single for evigt


Forside > Solbriller > Maui Jim > Cook Pines (HS774-16)\nDer er stadig 3 Cook Pines på lager\nGaranteret levering senest 13. april 2021: Bestil inden 0 timer og 49 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nCook Pines fås i 2 andre lækre farver\nGaranteret levering senest 13. april 2021. Bestil inden 0 timer og 49 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nCook Pines Modeloplysninger\nCook Pines/HS774-16 Solbriller\nDer er ikke engang behov for solskin for at forsikre om at Cook Pines er etfashion statement. Brillerne giver dig en udstråling som kan gøre at nat bliver til dag. Cook Pines kan også fås i flere styles fra Maui Jim kollektionerne 2016 og 2017 i Edel-Optics onlineshop.\nUnisex modellen fra Maui Jim skelner ikke mellem til mænd og kvinder. Disse mærkevare solbriller tilbyder også Optimal UV400 beskyttelse til dine øjne. Polariseret eller Polarized glas, her vist som standard, er langt overlegne i forhold tilnormale briller. Gennem en særlig teknologi bliver irriterende lysreflekser minimeret. Dermed ser du knivskarpt. Hvad end det er i trafikken eller på skipisten, er det ikke kun farverne der er mere intense, det handler ligeledes om at din sikkerhed øges.


Besøg fra virkeligheden om vigtigheden af sprog og kulturforståelse\nSenior Sales Director siger fremmedsprog er vigtige!\nSenior Sales Director siger fremmedsprog er vigtige\nSimon Johansen er Senior Sales Director for Lyngsoe Systems og har masser af rejsedage og stor kontakt med udenlandske kunder – hver dag! Han gav eksempler fra den virkelige verden på, hvorfor sprog er vigtige: Selvom man skriver på engelsk til spanske eller indiske samarbejdspartnere, svarer de på spansk eller indisk. Det er utroligt vigtigt, at man sætter sig ind i kulturen i det land man samarbejder med, så man kender beslutningsprocesserne. Et andet kulturelt element er hvilket kommunikationssystem der anvendes; mail er ikke altid kommunikationsmediet – andre steder er det WhatsApp.\n”Derfor er sprogfagene utroligt vigtige i ungdomsuddannelserne. Det at lære om kulturen i lande, vi samarbejder med er lig med omsætning,” tydeliggjorde Simon Johansen. Erhvervslivet for brug for sprogkompetencer, og alt bliver meget lettere, hvis man kan sproget og kan afkode kulturen og forretningsgangene.\nSprog bruges inden for økonomi, service og salg\nSimon opfordrede eleverne til at springe ud i tysk: ”Det er langt vigtigere at turde sige noget med grammatiske fejl end at holde sin mund. Adgangskortet til erhvervslivet er ”basissprog” på A og B niveau, og så skal de faglige termer fra det firma man arbejder i nok komme hen ad vejen.” Sprog og kulturforståelse gælder ifølge Simon Johansen for alle medarbejdere i virksomheden; økonomi, service, og sælger.\nSenior Sales Director for Lyngsoe Systems Simon Johansen på besøg på Handelsgymnasiet Aars for at fortælle om erhvervslivets interesse for elever der har viden om sprog og kultur.\nSimon Johansen pegede på, hvad 1.g’erne i deres kommende arbejdsliv kan få glæde af: Medarbejdere der er kreative, innovative og fleksible i global henseende er i høj kurs. Evnen til at forstå andre kulturer og samarbejde med dem er nøglen til, at det kan lade sig gøre at skabe vækst. Simon medbragte en ”sprog og kultur ønskeseddel” fra erhvervslivet: Man skal kunne engelsk, tysk og gerne lidt spansk og evt. kinesisk, og så skal man have kulturforståelse og grundlæggende viden om de enkelte lande.\nPraktikophold i udlandet efter hhx\nPå Handelsgymnasiet Aars læser alle elever engelsk på A niveau, og tysk og spansk findes også på A niveau. Efter studentereksamen kan eleverne tage et praktikophold i udlandet gennem PIU-ordningen og ad den vej for alvor komme i gang med at bruge fremmedsprogene i deres kulturelle kontekst og give drømmen om et arbejde med internationale muligheder luft under vingerne.\n25-03-2019 Gymnasierne i Aars har landets næstlaveste fraværsprocent En offentliggørelse fra Undervisningsministeriet viser, at hhx og htx har landets næstlaveste fraværsprocent\n20-03-2019 Danmarks næstlaveste fravær på gymnasierne Selv om man skal være forsigtig med at kalde sig landets bedste, eller næstbedste, så er det faktisk tilfældet på Erhvervsskolerne Aars, når man snakker lavt fravær blandt gymnasieelever.\n17-03-2019 Ny chef på gymnasierne Else Ravn Rasmussen er pr. 1. marts 2019 tiltrådt som ny uddannelseschef for handelsgymnasiet og teknisk gymnasium på Erhvervsskolerne Aars. Hun kommer fra en stilling som vicedirektør og uddannelseschef på Randers Social- og Sundhedsskole.\n04-03-2019 Anders Lund Madsen tager pulsen på Himmerland Kulturugen Aha! står for døren i Aars. Igen i år har Erhvervsskolerne Aars valgt at gå aktivt ind i ugen med arrangementer for skolens elever, men også for borgere og inviterede gæster.\n04-02-2019 Lærlinge tog turen fra Aars til Tanzania I slutningen af september drog seks lærlinge fra Erhvervsskolerne Aars på et 6-ugers praktikophold i værksteder rundt om i Kilimanjaro-regionen i Tanzania.\n14-6-2019 Optagelsesprøve (dansk)\n14-6-2019 Optagelsesprøve (matematik)\n28-6-2019 Optagelsesprøve (dansk)\n28-6-2019 Optagelsesprøve (matematik)\n5-8-2019 Studiestart - Grundforløb 1/ Grundforløb 2 - eud/eux


En debat om luksus og mode - Modenationen\nX 15. maj 2014\nVi er alle forskellige mennesker med forskellige synspunkter om os selv og omverdenen og derfor har vi mange forskellige syn på luksus og mode. Alligevel kan vi blive relativt enige om mange ting. Dette kalder vi for en tendens eller en trend. Noget bliver populært og dermed eftertragtet, vi ønsker at efterabe hinanden. Vi skaber en stil og en stilretning. I en artikel på DCDRs hjemmeside fortælles der om hvorfor mode opstår og hvad formål mode egentlig tjener for os mennesker.\nTre aktører med hver sin baggrund inden for modeverdenen gav deres bud på, hvad luksus er og hvorfor moden skifter, da Center for Designforskning inviterede til videnskabscafé under Forskningens Døgn. Publikum stillede spørgsmål, og debatten nåede rundt om både sex, social ansvarlighed, systuer og teknologi inden aftenen sluttede med modeshow med kreationer af fremtidens modedesignere. Det var startskuddet til en hyggelig aften med champagne i glassene og en underholdende dialog om luksusmodens fristelser, luner og fremtid før det afsluttende modeshow, der kan ses på video her.\nAfhandling om luksusmode\nDesignforsker Erik Hansen-Hansen, forskningsadjunkt ved Danmarks Designskole, deltog i videnskabscaféens panel. Han er netop blevet ph.d. på en afhandling om global luksusmode, og han arbejder også som modefotograf. Desuden deltog direktør Peter Ingwersen, som i 2004 grundlagde modebrandet Noir, der blandt andet er kendt for sit fokus på bæredygtighed. Panelets tredje deltager var chefredaktør Anne Knudsen fra Weekendavisen. Hun er uddannet antropolog og er samfunds-debattør med interesse for mode. På trods af deres forskellige baggrunde er paneldeltagerne enige på en række punkter. For eksempel mener de, at mode både handler om individuel positionering og om at tilhøre en gruppe. Peter Ingwersen fortalte, at stammetilhørigheden i visse stammekulturer f.eks. bliver vist med en bestemt slags tatoveringer – som en primitiv form for mode. Moden opstår, fordi vi har brug for at høre til og gerne vil gøre, som de andre gør. Og den skifter igen, fordi vi samtidig gerne vil differentiere os, positionere os og skille os ud.\nOmskiftelig og sexet\nAnne Knudsen mener, at moden skifter så hurtigt igen, fordi vi ikke kan holde ensformigheden ud. Hun pointerer, at de fleste moder citerer tidligere modefænomener og bruger dem på nye måder. 50’er-mode i dag ser ikke ud, som den gjorde i 50’erne, men er et citat af datidens mode.\n“Det er ligesom med poesi. Her skal man jo heller ikke først opfinde ordene, men man kan bruge dem på en ny måde, som giver en anderledes mening,” sagde hun. Erik Hansen-Hansen skelner mellem forskellige former for mode og deres omskiftelighed. Der er modeudskiftning i mad, navne, filosofi osv. Og så er der det, han kalder modeluner i beklædning. “Her handler det meget om forførelse og kønsforskelle. Det er det, der driver luksusmodens luner,” sagde han. Panelets øvrige deltagere nikkede og var enige i, at beklædningsmode i høj grad drejer sig om sex.\nModetøj er til for at få et godt knald\nPeter Ingwersen lægger desuden vægt på, at moden følger nogle megatrends. I 1960’erne blev moden påvirket af kvindefrigørelsen, og i dag er social ansvarlighed den nye megatrend. Selvom hans eget tøjmærke Noir netop markedsfører sig på social ansvarlighed, mener han, at det er udtryk for et ønske hos forbrugerne om at købe aflad – som når katolikker køber afladsbreve for at komme i himlen. Men han mener, at også denne trend vil skifte. Anne Knudsen mener, at god samvittighed hænger sammen med luksus. At kunderne skal føle sig godt behandlet, er det, der adskiller luksus fra det almindelige. Hun håber, at de gode vaner kan smitte af fra luksusmoden og ud i masse-forbruget. Også Peter Ingwersen håber, at luksusmærkerne kan være foregangsmærker, der kan inspirere andre tøjmærker.\nInspireret af NASA\nPeter Ingwersen mener, at modebranchen er alt for konservativ og benytter sig for lidt af teknologien. Han er selv inspireret af NASA og ser gerne mere højteknologisk modetøj. “Jeg kan for eksempel forestille mig en kjole, der skifter farve efter ejerens humør,” fantaserede han. Det fik Anne Knudsen til at tage sin ene sko af og fremvise den for salen. Hælen på denne moderne ankel-støvle går skråt ud fra skoen og ikke lige ned som på normale stiletter. Udformningen af hælen er en kopi af Eames’ stoleben fra 1940’erne. Hælkonstruktionen ville ikke kunne bære en person, hvis det ikke var for en kulfiberforstærkning i svangen, så Anne Knudsen fremhævede den som eksempel på mode, der bygger på teknologiske landvindinger og anvender nye materialer. Funktion og fokus på det brugerdrevne, som der tales meget om inden for design, er ikke så vigtige inden for modedesign, mener Erik Hansen-Hansen. “Luksusmode står i modsætning til behov. Luksus er dér, hvor behovet stopper og overdrevet sætter ind,” sagde han.\nAftenen sluttede med catwalk, høj musik og god stemning. Ved modeshowet fremviste modeller både smukke, sjove, alternative og provokerende kreationer af nyuddannede og kommende designere fra Danmarks Designskole og Designskolen Kolding.\nModeshowet kan ses på video her.\nLæs hele reportagen om moden på denne hjemmeside:\nBaggrund Forskning Mode


iPad Retina tilbud - Tjek de gode henvisninger. Se her! \niPad Retina tilbud\nFind mere vedr. iPad Retina tilbud nu\nHalløj, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene iPad Retina tilbud. Vi ønsker, at du kan finde det, som du søger efter via vores henvisninger, som vi præsenterer for dig, som formodentlig søger efter flere informationer med forbindelse til iPad Retina tilbud. Læs her, eller klik videre på vores anbefalede sponsorlinks, der forhåbentlig bør føre dig videre til det, du er på udkig efter.\niPad Retina tilbud - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, du ledte efter ved hjælp af vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som burde have en relation til iPad Retina tilbud, hjælper vi også med rådgivning . Du er velkommen til at kontakte os via vores kontakt-side. Ifølge vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at bruge nævnte anbefalede links vedrørende iPad Retina tilbud, men er dette ikke nok, så tag kontakt. Vi læser for det meste mails inden for nogle arbejdsdage.\nHvad omhandler denne side om iPad Retina tilbud helt præcis?\nSiden her er baseret på keywordet "iPad Retina tilbud" med formodning om, at det er enten akkurat dette søgeord eller med stor sandsynlighed et relateret sægeord, du har søgt på på en søgemaskine, eksempelvis Google eller YouTube. Vi prøver at matche din søgning med relaterede hyperlinks, som for det meste er reklamefinansieret eller præfereret af websitets redaktion.


Vi har brug for virkelyst – ikke usikkerhed - DI\n15.11.19 • DIB • Leder\nI disse måneder tilbringer jeg en stor del af tiden på de danske landeveje, hvor jeg er rundt for at besøge de mange små, mellemstore og store virksomheder, der er medlemmer – kunder – i DI. Jeg ville ønske, at ministre og folketingsmedlemmer kunne dele den oplevelse og møde de fantastiske eksempler på virksomheder, som er skabt gennem risikovillighed, gode ideer og frem for alt virkelyst.\nDet er virksomheder som – sammen med deres medarbejdere – hver dag trækker vækst, job og velstand hertil. Og det er virksomheder, som spiller en nøglerolle i at udvikle de løsninger og produkter, der skal til for at løse de udfordringer med klima, miljø og sundhed, som optager mange borgere både herhjemme og i resten af verden.\nNetop derfor vil det også være et kæmpe selvmål, hvis regeringen og et flertal i Folketinget forhøjer generationsskifteskatten og lader den nuværende usikkerhed om værdifastsættelsen af virksomhederne råde.\nEjerskifte på agendaen\nDen politiske debat giver let det indtryk, at højere skat på generationsskifte kun rammer enkelte store familieejede koncerner. Men faktum er, at flertallet af privatansatte medarbejdere uden for de større byer er ansat i en familieejet eller ejerledet virksomhed, der er helt afgørende for den lokale udvikling.\nEn ny opgørelse fra CBS viser samtidig, at knap 100.000 medarbejdere i Danmark arbejder i en virksomhed, hvor ejerlederen 60 år eller derover – og hvor det dermed er naturligt at overveje, hvordan virksomheden skal føres videre. Alle de virksomheder – og alle de job – er stærkt afhængige af klare og stabile regler, som giver næste generation af ejere retssikkerhed og mod på at overtage virksomheden og råd til at investere i fremtiden: I ny vækst, nye job og ny udvikling.\nStort tab at ramme familieejede virksomheder\nMange af disse virksomheder kæmper i forvejen med at skaffe penge til investeringer i digitalisering og grøn omstilling, og ingen vinder, hvis politikerne dræner dem for kapital ved at stramme generationsskatten. I dag møder virksomhederne generelt en voksende konkurrence på både pris og teknologi – særligt fra dele af Asien. Den skal vi kunne imødegå, hvis vi skal have konkurrencekraften til at fastholde vores relevans i de globale markeder.\nDerfor er DI’s og min klare opfordring: Lav klare regler for at beregne værdien, som virksomhederne har retskrav på. Og sørg for at den bebudede skat på generationsskifte ikke dræner virksomheden for likviditet og dermed mulighed for at investere i forskning og udvikling, ny teknologi og grøn omstilling.\nLæs DI Business med tema om generationsskifte


Kræver svar i lækagesag: Besynderligt, at Mette Frederiksen ikke vil sige noget\nEnhedslistens medieordfører, Søren Søndergaard, vil gerne have pressens minister på banen. Foto: Søren Bidstrup/Ritzau Scanpix\nVenstre og Enhedslisten vil have svar, efter at journalister er blevet indkaldt til vidneafhøring i sag om efterretningstjenester. Ordfører kalder det for et ’usædvanligt og betænkeligt skridt’\nPå Christiansborg er der forståelse for, at det har vakt røre hos chefredaktører, at journalister er blevet indkaldt til vidneafhøring om den opsigtsvækkende sag om lækage fra Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) og Politiets Efterretningstjeneste (PET).\n”Det er et ret usædvanligt skridt, de tager, og jeg synes også, det er et betænkeligt skridt. For hvad er det, de vil spørge journalisterne om? Det kan jo næsten kun være med henblik på at finde ud af, hvem der står bag det læk, og det er omfattet af kildebeskyttelsen,” siger Jan E. Jørgensen, der er medieordfører for Venstre.\n”Vi er jo enige om, at man i et frit samfund skal have mulighed for at gå til pressen, uden at man risikerer, at politiet banker på døren, fordi journalisten har fortalt, hvem der er kilde,” tilføjer han.\nFra Enhedslisten har medieordfører Søren Søndergaard og forsvarsordfører Eva Flyvholm udarbejdet en række spørgsmål til justitsminister Nick Hækkerup (S) om sagen.\n”Selvfølgelig har politiet og anklagemyndigheden ret til at indkalde til vidneafhøring, også når det gælder journalister. Men journalister har også ret til at henholde sig til kildebeskyttelsen. Det vigtige er, at man har respekt for det, og at man ikke er intimiderende. Og at det ikke er politisk, men en politifaglig beslutning,” siger Søren Søndergaard.\nDe to har derfor bedt ministeren oplyse, om indkaldelsen af journalister er sket på initiativ fra anklagemyndigheden, og om medlemmer af regeringen har været involveret i processen.\nVil være sikker på, at der ikke er politisk indblanding\nSøren Søndergaard understreger, at han ikke for nuværende har mistanke om, at der skulle være politisk indblanding i indkaldelsen af journalister.\n”Vi skal bare være 100 procent sikre på, at det ikke er tilfældet, fordi det af mange grunde vil være helt uacceptabelt, hvis politikere på noget niveau er med til at godkende eller udvælge, hvilke journalister der skal afhøres,” siger han.\nDansk Folkepartis retsordfører, Peter Skaarup, er tilbageholdende med at kommentere sagen, da der kun er kommet ganske lidt frem om den.\nHan har dog forståelse for mediechefernes overraskelse over vidneafhøringerne:\n”Men set fra politiets side passer man vel bare sit arbejde i forhold til at forsøge at afdække, hvad der er foregået. Det er op til journalisterne at svare igen, hvis man ønsker at fastholde kildebeskyttelsen, for det kan man jo gøre,” siger Peter Skaarup.\nSagen om mulig lækage fra de to efterretningstjenester kom frem i december, da PET udsendte en pressemeddelelse om, at fire nuværende og tidligere medarbejdere i FE og PET var blevet anholdt og sigtet for blandt andet overtrædelse af straffelovens paragraf 109 ved at have lækket fortrolige oplysninger fra tjenesterne. Overtrædelse af den kan koste op til 12 års fængsel.\nIkke lang tid efter blev flere højtstående mediechefer for Berlingske Media, JP/Politikens Hus og DR indkaldt til møde med cheferne for de to efterretningstjenester. På de møder blev mediecheferne gjort opmærksomme på, at det er strafbart at videregive oplysninger, der er lækket.\nAfventer svar om møderne\nEfterretningschefernes ageren vakte stor opsigt og er flere stedet blevet opfattet og beskrevet som et forsøg på at afskrække medierne fra at bringe historier.\nOgså på det tidspunkt fik det Søren Søndergaard til at reagere med spørgsmål, der blev stilet til statsminister Mette Frederiksen (S), som også er pressens minister. Han blev dog bedt om at sende dem til justitsministeren i stedet. De blev så sendt til Nick Hækkerup lige inden jul og er endnu ikke blevet besvaret.\n”Jeg ville gerne vide, hvad pressens minister mener, men så må han udtale sig om, hvad pressens minister mener. Det er meget besynderligt, at pressens minister ikke vil udtale sig,” siger Søren Søndergaard.\nHan mener, at det er nødvendigt at skille møderne med cheferne og indkaldelsen af journalister ad, fordi politiet kan have sine grunde til at ville afhøre journalisterne. Men førstnævnte har han en klar holdning til:\n”Det er uacceptabelt og intimiderende på alle måder. Det havde været noget andet, hvis der havde været klager. Men så vidt vi kan forstå, var der ikke en konkret sag. Når man ikke giver en konkret begrundelse, er jeg helt enig med dem, der siger, at det har karakter af intimidering.”\nJan E. Jørgensen ser også frem til at få svar på de spørgsmål, der er blevet stillet.\n”Et af spørgsmålene, som ikke er besvaret, er, om det her er en idé, som efterretningstjenesten selv har fået, eller om der har været noget involvering fra et eller andet sted,” siger han.\nDet er journalister fra Berlingske, Politiken, Ekstra Bladet, DR, Weekendavisen, 24syv og en selvstændig, der er blevet indkaldt til vidneafhøring. Alle undtagen DR har takket nej til at medvirke og henholder sig blandt andet til kildebeskyttelsen. DR understreger dog, at deres absolutte hensyn også er kildebeskyttelsen, men at de alligevel vælger at møde op i selskab med en advokat.\nNetop den kan dog vise sig at blive udfordret i sagen, da den er rejst efter en så alvorlig paragraf, at hensynet til offentlighedens interesse ikke gælder. Derfor vurderer juraprofessor Jørn Vestergaard, at ’pilen nok peger i retning af at pålægge vidnepligt’.\nJuraekspert: Journalister kan blive tvunget til at vidne i lækagesag\n”Bekymrende”: Journalister på stribe indkaldt til afhøring i sag om PET og FE\nDe fleste har takket nej, mens DR deltager i afhøring om FE og PET


Lakolk Butikscenter på Rømø er som det første sted i landet ramt af opholdsforbud | Indland | DR\nLakolk Butikscenter på Rømø er som det første sted i landet ramt af opholdsforbud\nPolitikreds indfører for første gang opholdsforbud for at forhindre smitte med coronavirus.\nPå Rømøs kiosk- og restaurant-strøg ved parkeringspladsen i Lakolk indføres nu opholdsforbud. Foto: Syd- og Sønderjyllands Politi\nDet gode vejr har lokket mange danskere ud i parker og andre rekreative områder. Det har fået landets politikredse til at skærpe opsynet med sådanne områder.\nOg da for mange mennesker ikke har fulgt politiets anvisninger om ikke at være for mange mennesker samlet på samme område, vælger Syd- og Sønderjyllands nu at indføre opholdsforbud i Lakolk på Rømø.\nOpholdsforbuddet ved Lakolk Butikscenter gælder i perioden fra den 25. april 2020 klokken 18.30 til midnat, natten mellem den 26. og 27. april.\nLakolk er Rømøs ældste ferieområde, beliggende på øens vestside. Og det er i området omkring Lakolk Butikscenter, at der nu indføres et opholdsforbud i forbindelse med coronaudbruddet.\n- I forbindelse med politiets tilsyn ved butikscentret lørdag eftermiddag, kunne de tryghedsskabende patruljer konstatere, at der opholdt sig over 60 personer på området - nær butikscentrets ishus samt på bænke og på legepladsen i nærheden, skriver politikredsen i en pressemeddelelse.\nBødetaksten er på 2.500 kr. for overtrædelse af opholdsforbuddet. Der vil være grundlag for højere straffe i gentagelsestilfælde.\nPå Facebook bemærkede Lakolk Butikscenter tidligere i dag, at det var vigtigt, at besøgende holdt afstand. Ellers kunne området at blive omfattet af opholdsforbud.\n- Vi vil rigtigt gerne have besøg af jer - men vi må samtidigt også henstille til, at I respekterer de afstande og regler, der er givet af myndighederne, skriver butikscenteret.\nMå gerne gå en tur, men ikke tage ophold\nPolitiet kan nedlægge et midlertidigt forbud mod ophold på steder, hvortil der er almindelig adgang, hvis det efter politiets skøn er nødvendigt for at forhindre fare for smitte med Covid-19, og hvis det skønnes, at et påbud om at forlade stedet ikke er tilstrækkeligt for at hindre smittefaren.\nEt opholdsforbud betyder, at det er ulovligt at tage ophold på stedet. Man må dog gerne bevæge sig i området, hvis der er tale om almindelig færden det pågældende sted, for eksempel en gåtur.\nEt opholdsforbud kan udstedes i op til syv dage. Forbuddet skal offentliggøres ved skiltning og på politiets hjemmeside. Opholdsforbuddet ved Lakolk Butikscenter gælder som nænvt til midnat, natten mellem den 26. og 27. april.\nSyd- og Sønderjyllands politikreds havde på forhånd udpeget ni steder som såkaldte "hotspots", altså områder, hvor borgerne almindeligvis søger hen for at nyde solen. Lakolk på Rømø var et af dem.\nDR Nyheder forsøger at få en kommentar fra Syd- og Sønderjyllands politi.


Herceg Novi – den UNESCO-beskyttede by omkranset af det klareste vand i Adriaterhavet\nKotor-regionen – et UNESCO-beskyttet område\nTara flodkløft – et UNESCO-beskyttet område\nDen uspolerede ø Ada Bojana\nKotor Bay er et godt valg for dem, som gerne vil undgå alt for overfyldte marinaer og strande. Kystbyen Kotor var oprindeligt bygget som del af en militærbase, og den gamle indre by er omkranset af ikke mindre end 4 km massive mure, der løbende er bygget på over flere århundreder. Kotor er – ligesom de mange andre, gamle og bevaringsværdige byer i Montenegro – imponerende velholdt og hjemby for et utal af restauranter og barer. Går du en tur op til San Giovanni-slottet vil du blive mødt med et flot udsyn ud over Kotor; de omkring 13.500 trappetrin til toppen bringer dig op i en overvældende 1200 meters højde! Udsigten herfra er ganske enkelt betagende og de mange trappetrin værd. Kotor-regionen er et UNESCO-beskyttet område, og arkitekturens mange facetter er resultatet af at være under skiftende regimer (det byzantinske, venetianske, ottomanske samt napolitanske).\nResortbyen Budva ligger i en afstand af blot en times kørsel fra Kotor. Byen har et summende natteliv med livlige natklubber, men Budva er først og fremmest kendt for sine flotte strande og yndige, gamle bymidte med de kringlede, brostensbelagte gader og stræder. Gå barfodet i det fine sand på stranden eller tag en forfriskende morgenløbetur langs Budvas strandpromenade. Besøg en af de populære strande nær den gamle middelalderby; den længste og mest populære strand er Jaz – en 2,5 km lang, sandet strand. Hvert år lægger stranden rammen for Sea Dance-festivalen, som er dedikeret til tonerne fra den internationale musikscene.\nHerceg Novi er kendt for at have det klareste vand i hele Adriaterhavet, og er derfor en vældigt populær destination for sejlere af enhver slags. Hvis du tager et smut forbi dette område, bør du ikke misse muligheden for en svømmetur i Den Blå Grotte. Vandet i grotten bliver lyst op af solen på en helt særlig måde, hvorpå vandet nærmest fremstår turkisblåt. Tag båden en tur rundt om øen Mamula, hvor du også finder Mamula-fæstningen. Ved første åsyn kan den tidligere koncentrationslejr synes uvelkommende og måske endda en anelse frygtindgydende, men tag ikke fejl: den gamle fæstning og koncentrationslejr er et spændende billede på en svunden tid. I dag er bebyggelsen lavet om til et luksusresort, men den velbevarede bebyggelse, og den smukke natur som omkranser den, er absolut et besøg værd! Herceg Novi’s er oprindeligt bygget som en gammel havneby, hvilket også er stærkt repræsenteret i byens arkitektur. Byen også hjemsted for en lang række seafood-restauranter, som vil servere dig deres version af dagens fisk. Bybilledet er i høj grad præget af de karakterfulde mimosatræer, lavendel og et utal af trapper i Stari Grad (bymidten); den Nobelprisvindende forfatter Ivo Andric har efter sigende engang beskrevet den lille havneby som grøn, solrig og fuld af trapper.\nKnap 10 km øst for Budva ligger den tidligere fiskerby Sveti Stefan, som en del af Budvanske Rivijera (Budva’s riviera). Mange turister fremhæver denne lille by som højdepunktet for deres tur til Montenegro! Middelalderbyen blev bygget tilbage i 1442, og gør et markant indtryk med sine venetianske mure og særegne stenhuse. Sveti Stefans to kurvede strande med pink strandsand er to af de mest eksklusive og populære strande i Montenegro. Den ene af dem hører til Aman-resortet, men den anden er både offentlig og gratis at anvende. Sveti Stefan har i årevis været en populær feriedestination blandt kendisser, og bl.a. Marilyn Monroe, Sophia Loren, Kirk Douglas og Claudia Schiffer skulle angiveligvis have gæstet denne betagende, gamle by.\nDream Yacht Charter base - Byen Kotor ligger i Kotorbugten. Kotor er en by af handelsmænd og berømte sejlere, som har mange historier at fortælle. Kotor Marina ligger på den sydøstlige ende af havnen, og er markeret med et lille skilt. Dream Yacht Charter’s yachts er placeret lige foran den gamle bydel.


Sekretær for tænketank: Sådan kan kirkelige tænketanke få indflydelse | Kirke.dk\nSekretær for tænketank: Sådan kan kirkelige tænketanke få indflydelse\nDet nytter ikke noget at henvende sig til beslutningstagere og politikere, hvis man ikke har noget nyt at byde ind med. Tænketankens eksistensberettigelse ligger i, at den er i stand til at kvalificere debatten ved at bringe seriøse og gennemtænkte analyser og forslag i spil, skriver Thomas Bjerg Mikkelsen, sekretær for "Tænketanken for forfulgte kristne". Foto: Pressefoto\n10. februar 2021 kl. 10:00\n"Tænketanken for forfulgte kristne" viser, at det selv med begrænsede økonomiske midler er muligt at få adgang til beslutningstagere, skriver tænketankens sekretær Thomas Bjerg Mikkelsen\nSidste år skrev jeg en artikel til Kirke.dk. om kirkelige tænketankes muligheder for at præge debatten om fremtidens samfund. Min hovedpointe var, at de kirkelige tænketanke er for svage til for alvor at kunne blive dagsordenssættende.\nSiden jeg skrev min lille analyse, er jeg blevet mere optimistisk i forhold til kirkelige tænketankes mulighed for at vinde indflydelse. Som medlem af "Tænketanken for forfulgte kristne" har jeg oplevet, hvordan det gennem en målrettet og systematisk arbejdsindsats er muligt at blive en samfundsrelevant ressource.\nDe økonomiske midler er begrænsede. Til gengæld er tænketanken fyldt op med kompetente og ambitiøse mennesker, som frivilligt og fra hvert sit udgangspunkt byder ind med ekspertise og arbejdskraft.\nDe fleste tænketanke er interesserede i både at være med til at sætte dagsordenen og påvirke de politiske beslutninger. Der er dog forskel på, hvor stor vægt tænketankene lægger på de forskellige dele.\n"Tænketanken for forfulgte kristne" har ikke været meget synlig i mediebilledet, og vi har indtil videre mest fokuseret på at søge adgang til dem, der træffer beslutningerne – politikerne og det bagvedliggende embedsværk. I den forbindelse har det haft særlig betydning, at et par bestyrelsesmedlemmer har lang erfaring fra politik, og at et bestyrelsesmedlem som erfaren diplomat kender det politiske system indefra.\nVi har således holdt møder med både den forhenværende og nuværende udviklingsminister. Vi har også ført individuelle, meget positive samtaler med en række udviklings- og udenrigspolitiske ordførere fra begge sider af folketingssalen, ligesom tænketanken i 2019 havet et møde med Udenrigsministeriets særlige enhed for Tros- og religionsfrihed under ledelse af ambassadør Michael Suhr.\nTænketanken deltog også i panelet i et møde i Dansk Kontaktforum for Religions- og Trosfrihed, hvor udviklingsminister Flemming Møller Mortensen var vært.\nVores hovedanliggende her er at synliggøre behovet for, at tros- og religionsfrihed bør tænkes med i den danske udviklingsstrategi og de underliggende landestrategier. Tænketanken har derfor også sendt en række forslag til det strategiarbejde, udviklingsministeren skød i gang i januar i år.\nFrembringelse og formidling af viden\nDet nytter ikke noget at henvende sig til beslutningstagere og politikere, hvis man ikke har noget nyt at byde ind med. Tænketankens eksistensberettigelse ligger i, at den er i stand til at kvalificere debatten ved at bringe seriøse og gennemtænkte analyser og forslag i spil.\nDerfor har det også haft stor betydning, at vi sidste sommer via en fondsbevilling fik mulighed for at gennemføre en megafonundersøgelse om danskernes holdning til tros- og religionsfrihed.\nVi har lagt vægt på at formidle vigtige pointer til almindelige læsere, herunder også travle politikere, frem for at producere teksttunge analyser\nUndersøgelsen dokumenterer, at religionsfriheden af den danske befolkning betragtes som en vigtig og essentiel menneskerettighed. Den dokumenterer også, at befolkningen generelt ikke har stor viden om de faktiske forhold i verden. Mange efterspørger derfor også mere oplysning.\nResultatet af undersøgelsen fandt kun vej til enkelte medier, men politikerne fik heldigvis øje på den og har inddraget resultaterne i den politiske samtale. Udenrigsminister Jeppe Kofod (S) har blandt andet nævnt undersøgelsen i forbindelse med en debat i folketingssalen.\nI samarbejde med Det Danske Bibelselskab har vi også udgivet en rapport om Danmarks ansvar for forfulgte kristne. Den indeholder en række korte artikler og plancher og er sat op som et magasin i et appetitligt layout i farver.\nVi har lagt vægt på at formidle vigtige pointer til almindelige læsere, herunder også travle politikere, frem for at producere teksttunge analyser. Udgivelsen er rundsendt til relevante politikere i Folketinget og til en lang række nøglepersoner i kirken.\nTænketanken har vedtaget en overordnet strategi. Desuden har bestyrelsen udarbejdet et årshjul, som inddeler arbejdet i fire spor:\nDet politiske fokuserer på målrettet og strategisk dialog med politikere og myndigheder\nDet formidlende fokuserer på at skabe offentlig opmærksomhed\nDet vidensopbyggende fokuserer på tænketankens kapacitet som vidensbank\nDet ressourceopbyggende fokuserer på at tilvejebringe ressourcer til fortsat drift og udvikling\nBestyrelsen holder jævnligt fokuserede online-møder for at følge op på strategien og forberede nye handlinger. Dertil kommer møderne i tænketanken samt møder med politikere og andre relevante samarbejdspartnere.\nFortsat i etableringsfasen\nArbejdet bærer fortsat præg af, at vi er i etableringsfasen. I tænketankens første levetid er der åbnet døre til både folketinget og administrationen. Til gengæld har vi haft svært ved at skaffe os adgang til den offentlige arena og få taletid i medierne. Derfor arbejder vi lige nu på en ny kommunikationsplan. Målet er at ansætte en kommunikationsmedarbejder på deltid.\nEn mere langsigtet ambition er at få uddannet en forsker, som kan frembringe ny viden og kvalificere arbejdet. Derfor indgår det også i planerne for 2021 at få beskrevet et relevant forskningsprojekt. Efterfølgende skal der så arbejdes med finansiering.\nSelv om jeg i lyset af det seneste års erfaringer er mere optimistisk i forhold til de kirkelige tænketankes muligheder, mangler jeg fortsat at se tegn på reel gennemslagskraft på samfundsmæssig niveau. Det er vanskeligt at opbygge en organisation med gennemslagskraft og samfundsmæssig værdi. Med dygtig ledelse og nok ressourcer kan det sikkert lykkes.\nTænketank mister sin bevilling, men skal fortsætte i "bæredygtig økonomisk" form


Denne siden er tilgjengelig for alle, og du er velkommen til å lese videre. Informasjonen er dog primært målrettet mot fysioterapeuter, kiropraktorer og leger i Nordic Netcares nettverk.\nSiden oppdateres den 1. i hver måned i samarbeid med ledende forskere i Arbeidsmiljø og forebyggelse av gener i bevegeapparatet.\nStyrketræning mindsker kroniske smerter og arbejdsbesvær hos slagteriarbejdere:\nKroniske smerter i skulder, arm og hånd kan have store konsekvenser i form af nedsat arbejdsevne, højt sygefravær og tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Der er derfor behov for effektive strategier til at reducere kroniske smerter og følgerne heraf blandt danske arbejdstagere.\nAt sænke den fysiske eksponering ved hjælp af ergonomisk træning kan være en strategi til at reducere arbejdskravene og bliver ofte brugt af arbejdsgiver som et led i forebyggelse og behandling af muskel og skeletbesvær på arbejdspladsen (standardbehandling). En alternativ strategi kan være at øge den enkelte arbejders fysiske kapacitet ved at implementere fysisk træning på arbejdspladsen.\nDet er projektets formål at undersøge effekten af henholdsvis 10 ugers styrketræning eller ergonomisk træning på intensitet af smerter, arbejdsbesvær og fysisk kapacitet blandt slagteriarbejdere med kroniske smerter.\n66 slagteriarbejdere med kroniske smerter i skulder, arm og hånd samt arbejdsbesvær blev via lodtrækning inddelt i to grupper. Den ene gruppe trænede styrketræning specifikt for musklerne i skulder, arm og hånd i 10 minutter 3 gange om ugen i arbejdstiden på slagteriet. Personerne i den anden gruppe modtog praktisk ergonomisk undervisning i arbejdsstillinger og korrekt brug af arbejdsredskaber og indgik i studiet som en aktiv kontrolgruppe.\nDe kroniske smerter i skulder, arm og hånd blev markant reduceret hos personerne i styrketræningsgruppen sammenlignet med ergonomigruppen. Halvdelen af styrketrænings-deltagerne reducerede deres smerter med mindst 50% og smertereduktionen blev betragtet som klinisk relevant. Herudover mindskede styrketræningen arbejdsbesvær og forbedrede muskelstyrken i forhold til den ergonomiske træning.\n10 minutters specifik styrketræning 3 gange om ugen i 10 uger førte til en klinisk relevant reduktion i kroniske smerter, samt mindre arbejdsbesvær og bedre fysisk kapacitet blandt slagteriarbejdere med fysisk anstrengende og ensidigt gentaget arbejde.\nHvis du vil vide mere, så læs følgende videnskabelige artikel:\nØvelserne er beskrevet og illustreret i denne artikel:\nAktive træningsøvelser giver samme akutte lindring af muskelømhed som massage:\nStudiet undersøgte den akutte effekt af massage og aktiv træning på ømhed og nedre smertetærskel i trapezius musklen.\n20 utrænede kvinder fik induceret muskelømhed (DOMS) i nakken ved at udføre excentriske kontraktioner for den øvre trapezius muskel i et dynamometer. Den ømhed der blev induceret svarede i intensitet til den man normalt observerer hos patienter med kronisk muskel- og skeletbesvær. To dage efter vendte kvinderne tilbage til laboratoriet, hvor de med to timers mellemrum modtog henholdsvis 10 minutters massage af øvre trapezius på den ene side af kroppen og 10 minutters elastiktræning (shrugs øvelse med let til moderat belastning) af øvre trapezius på den anden side af kroppen. På den måde modtag alle kvinderne begge behandlingsformer, og ved begge tiltag fungerede øvre trapezius på den side af kroppen der ikke modtog den givne behandling som passiv kontrol. 90% af kvinderne forventede at massage ville reducere ømheden, mens kun 55% forventede at aktiv træning ville have en effekt.\nAktiv træning havde samme akutte effekt som massage på muskelømhed i øvre trapezius, og begge behandlinger viste sig bedre end ingen behandling (passiv kontrol). Den største reduktion af ømhed fandt sted 10 minutter efter begge behandlingsformer hvorefter effekten aftog. Desuden hævede både massage og aktiv træning den nederste smertetærskel i trapazius musklen og denne effekt toppede efter 20 min.\nAktive øvelser med let til moderat belastning kan være et effektivt og praktisk alternativ til massage mod muskelømhed i nakken.\nNakke/skuldersmerter mindskes når scapula trænes:\nOfte kan tung styrketræning være smertefuldt at gennemføre for i forvejen ømme muskler. Et nyt studie testede om, træning af de omkringliggende muskler, kan mindske nakke/skuldersmerter\nI forskningsnyheden fra 1. juli 2012 skrev vi om øvelser der selektivt aktiverede musklerne omkring skulderbladet. Øvelserne aktiverede nedre trapezius og serratus anterior, mens aktivering af øvre trapezius blev begrænset mest muligt. Øvelsernes formål var at øge stabilitet og koordination af skulderbladet. Nu er øvelserne anvendt i en undersøgelse blandt kontoransatte.\nNæsten 100 kontoransatte var med i undersøgelsen. Halvdelen blev tilfældigt udtrukket til at deltage i ugentlig styrketræning for musklerne omkring skulderbladet og den anden halvdel udgjorde kontrolgruppen. For at deltage, skulle man ved undersøgelsens begyndelse, have en smerteintensitet i nakke/skulderregionen på mindst 3 på en skala fra 0-9. Styrketræningen foregik 3 x 20 minutter hver uge i 10 uger.\nNakke/skuldersmerterne mindskedes markant i styrketræningsgruppen sammenlignet med kontrolgruppen. Forbedringen svarede til 2 point på en 0-9-skala. Forbedringer i den størrelsesorden betragtes som klinisk relevante. Muskelstyrken blev også større i styrketræningsgruppen og de forbedrede deres smertetærskel.\nDenne type styrketræning kan være særlig anvendelig på patientgrupper med problemer med koordination af skulderbladet. Patienter med stærke smerter i øvre del af trapezius, som ville begrænse muligheder for tung styrketræning af øvre trapezius, ville også kunne få glæde af denne type styrketræning.\nAndersen CH, Andersen LL, Zebis MK, Sjøgaard G. Effect of Scapular Function Training on Chronic Pain in the Neck/Shoulder Region: A Randomized Controlled Trial. J Occup Rehabil. 2013 Jul 6. [Epub ahead of print]\nUploadet 1. dec. 2012\nElastiktræning – både mod muskelsmerter og hovedpine\nTræning med elastikker er enkelt, billigt og effektivt. Et dansk forskningsprojekt har nu vist, at styrketræning med elastikker kan have en række positive effekter på helbredet –både på muskelsmerter og hovedpine.\nEn lang række danskere lider hver dag af hovedpine og/eller muskelsmerter, der i mange tilfælde kan begrænse folk i at arbejde eller udføre andre dagligdagsaktiviteter.\nDer har de seneste år været forsket i at benytte fysisk træning for at beskytte mod smerter i nakke og skuldre. Træning med vægte og elastikker har vist tydelige positive effekter i behandling af muskelsmerter i nakke og skuldre.\nEt af de seneste studier viste sågar en positiv effekt af bare 2 minutters træning per dag. De allerseneste undersøgelser har nu vist, at også kortvarig hovedpine kan afhjælpes af elastiktræningen.\nI praksis betyder det, at det giver mening at tilbyde elastiktræning for at:\n- Lindre muskelsmerter i nakke og skuldre\n- Mindske hovedpine\nStudierne, der ligger til grund for ovenstående viden, tilbød elastiktræning til personer med computerarbejde, som i gennemsnit havde mere end 150 dage med nakke-skuldersmerter indenfor det seneste år. Deltagerne i studiet havde altså hyppige nakke-skuldersmerter og med en smerteintensitet på mere end 5 i gennemsnit (på en skala fra 0-10). Til gengæld var de fri af kroniske lidelser og øvrige typiske muskelskeletale lidelser som f.eks. impingement syndrom, tidligere discusprolaps, piskesmæld eller fibromyalgi.\nResultaterne begrænser sig derfor til folk med computerarbejde og til folk med hyppige, højintense nakke-skuldersmerter. Vi kan derfor ikke vide, om det kan hjælpe personer med anden type arbejde, lavere smerteintensitet eller om træningen kan have en forebyggende effekt.\nElastiktræningen involverede én øvelse – skulderabduktion (lateral raise) – der blev udført til udmattelse. Studiet evaluerede effekten efter 10 ugers elastiktræning. Effekten på hovedpine sås på, at folk fik hovedpine mindre ofte. Træningen viste ikke effekt på varigheden og intensiteten af hovedpinen.\nDer var generelt høj grad af deltagelse i træningen (mere end 3 gange per uge), hvilket tyder på, at elastiktræning er en nemt anvendelig træningsform.\nHøj-intens styrke-/koordinationstræning forbedrer balancen blandt personer med høje fysiske arbejdskrav:\nOver 100 rengøringsassistenter fik tilbudt høj-intens koordinationstræning tre gange ugentligt i arbejdstiden. Resultatet var øget bugmuskelstyrke, forbedret balance og færre kroniske nakkesmerter blandt deltagerne.\nBaggrund Rengøringsassistenter varetager en række arbejdsopgaver som stiller krav til deres fysiske kapacitet – muskelstyrke, koordination og smidighed. Alligevel tyder en række studier på, at arbejdet ikke har en træningseffekt. Derimod har mange rengøringsassistenter ondt i musklerne – især i ryg og nakke. Derfor valgte en række forskere at undersøge om fysisk træning med både et styrke- og et koordinationselement kunne øge rengøringsassistenternes styrke og balance og reducere muskelsmerter.\nTræningssessionerne varede 20 minutter og bestod af en kort opvarmning efterfulgt af et cirkeltræningsprogram med seks forskellige koordinationstræningsøvelser med 2-4 progressionsniveauer. Øvelserne skulle udføres med maksimal intensitet i 2 x 25 sekunder, hvilket svarede til en intensitet på 60-80 % af deltagernes maksimale muskelstyrke. Eksempler på øvelser var "planke med ben-/arm-/diagnoalløft", "sidelæns planke", "bækkenløft med benløft" og øvelser med træningsredskabet bodyblades. Deltagerne blev opfordret til at træne på den højeste sværhedsgrad i forhold til deres koordinationsniveau.\nHovedresultater Selvom rengøringsassistenterne i forvejen havde højt arbejdskrav var det muligt at opbygge deres fysiske kapacitet. Rengøringsassistenterne forbedrede deres koordination målt med en balancetest og forbedrede desuden deres bugmuskelstyrke. Derudover blev nakkesmerterne reduceret hos de rengøringsassistenter som oftest var plaget af nakkesmerter.\nEffekt på ryg- og skuldermuskelstyrke kunne ikke bevises, ligesom effekt på rygsmerter ikke kunne bevises. Undersøgelsen blev udført blandt en stor gruppe medarbejdere, hvoraf kun nogle havde smerter og hvoriblandt træningsdeltagelsen kun var moderat. Det kan derfor formodes, at et lignende tiltag blandt personer med hyppige smerter og en høj deltagelsesgrad vil kunne give endnu bedre resultater end det pågældende studie.\nJørgensen MB, Ektor-Andersen J, Sjøgaard G, Holtermann A, Søgaard K A randomised controlled trial among cleaners--effects on strength, balance and kinesiophobia. BMC Public Health. 2011 Oct 10;11:776\nJørgensen MB, Faber A, Hansen JV, Holtermann A, Søgaard K.: Effects on musculoskeletal pain, work ability and sickness absence in a 1-year randomised controlled trial among cleaners. BMC Public Health. 2011 Nov 1;11:840.\nStyrketræning mod nakke/skulder-smerter – Hvad er bedst: én lang træningssession eller mange hyppige træningssessioner per uge?:\nUploadet 1. august 2012\nEt arbejdspladsstudie for kontoransatte med nakke/skulder-smerter undersøgte hvordan én times træning/uge i arbejdstiden udnyttes bedst. Deltagerne blev tilbudt træning enten 1 x 60 min/uge, 3 x 20 min/uge eller 9 x 7 min/uge. Alle tre træningstilbud mindskede nakke/skulder-smerter og der er dermed stor fleksibilitet i hvordan træning kan udbydes på arbejdspladser.\nHovedresultater Styrketræning kan mindske nakke/skulder-smerter hos kontoransatte, hvilket efterhånden er dokumenteret flere gange. Men effekten af træning afhænger som bekendt af både træningsfrekvens og træningsintensitet. Når træning tilbydes i arbejdstiden er der rigtig mange faktorer, som har betydning for, om man deltager i træningen. Dermed bliver implementering af træningen i arbejdsdagen særlig vigtigt, hvis arbejdspladstræning skal have en effekt.\nEt nyt arbejdspladsstudie har undersøgt hvordan 1 times træningstid udnyttes bedst for at opnå effekt på nakke/skulder-smerter. Tre regimer blev afprøvet: 1 x 60 min/uge, 3 x 20 min/uge og 9 x 7 min/uge. Mere end 100 deltagere i hvert af de forskellige træningsregimer var tilfældigt udvalgt og blev testet mod en kontrolgruppe.\nDer var en høj grad af deltagelse i alle tre træningsregimer. Der var også reduktion i nakke/skulder-smerter i alle tre træningsregimer, sammenlignet med kontrolgruppen.\nStudiet forløb i 20 uger, og der kunne ses små forskelle mellem grupperne, som dog ikke kunne vises statistisk. For eksempel, gav 3 x 20 min/uge den største effekt på smerter. 3 x 20 min/uge og 9 x 7 min/uge havde den højeste grad af regelmæssig deltagelse. Men på trods af lavere regelmæssig deltagelse, gav 1 x 60 min/uge den bedste fremgang i træningen, dvs. størst ugentlig øgning i træningsvægt. 9 x 7 min/uge gav det største frafald af deltagere.\nKonklusion Én times ugentligt styrketræning er effektivt til at reducere nakke/skulder-smerter. Selvom der er små forskelle i både effekt og anvendelse af de forskellige træningsregimer, kan alle regimerne være effektive tiltag på kontorarbejdspladser med høj prævalens af nakke/skulder-smerter. Dette studie tyder derfor på, at der sagtens kan tages hensyn til de organisatoriske rutiner på arbejdspladsen, når den ugentlige træning i arbejdstiden skal planlægges.\nAndersen CH, Andersen LL, Gram B, Pedersen MT, Mortensen OS, Zebis MK, Sjøgaard G Influence of frequency and duration of strength training for effective management of neck and shoulder pain: a randomised controlled trial. Br J Sports Med 2012, June 29, Epub ahead of print\nØvelser til at opnå selektiv aktivering af musklerne omkring skulderbladet:\nUploadet 1. juli 2012\nEn undersøgelse af aktiveringen af musklerne omkring skulderbladet under træning har bidraget til specificering af træningsøvelser for skuldrene. Øvelser med særlig høj aktivering af serratus anterior anbefales til personer med nakkebesvær eller risiko for skulder impingement.\nHovedresultater Smerter i nakke og skuldre er ofte associeret med nedsat mobilitet og styrke. Desuden ses ofte en forringelse af koordinationen af musklerne omkring skulderbladet. Eksempelvis ses ofte overaktivering af den øvre del af trapezius samtidig med en forringet koordination mellem nedre trapezius og serratus anterior. Derfor kan et terapeutisk regime med fordel inddrage specifik træning af nedre trapezius og serratus anterior.\nEt helt nyt studie har undersøgt muskelaktiveringen omkring skulderbladet under en række forskellige skuldertræningsøvelser. Studiet anvendte overflade-elektromyografi (overflade-EMG) til at måle aktiveringen af øvre og nedre trapezius og serratus anterior. Særligt to øvelser viste sig at være effektive til selektivt at aktivere nedre trapezius og serratus anterior samtidig med en relativ lav aktivering af øvre trapezius. Det drejede sig om følgende to øvelser, som her er beskrevet i detaljer:\nSid ret op på kanten af en bænk med strakte arme og hvil håndfladerne på bænkens kant med fingrene pegende fremad. Placer fødderne i gulvet foran. Løft nu bagenden fri af bænken og dyp ned lige foran bænken ved en bevægelse i skulderleddet. Gentag bevægelsen op og ned. Øg sværhedsgraden og intensiteten af øvelsen ved at placere vægtskiver på lårene.\nIndtag push-up position (planke) med armene strakt, hænderne i gulvet og enten fødder eller knæ i gulvet. Spænd mavemusklerne så truncus er stabil. Skub nu kroppen væk fra gulvet ved at protrahere skulderbladet (dreje det udad og fremad). Gentag bevægelsen op og ned. Sværhedsgraden og intensiteten kan øges ved enten at vælge en sværere udgangsposition (eks. fra knæ til fødder) eller ved at placere vægtskiver på den øverste del af ryggen.\nStudiet blev gennemført på 17 raske kvinder. I konklusionen tager forfatterne derfor forbehold for, at muskelaktiveringen i undersøgelsen kan afvige fra muskelaktiveringen blandt patienter med forskellige gener. Der må derfor foretages en vurdering af udøverens skulderproblemer før øvelserne anvendes.\nAndersen CH, Zebis MK, Saervoll C, Sundstrup E, Jakobsen MD, Sjøgaard G, Andersen LL Scapular Muscle Activity from Selected Strengthening Exercises Performed at Low and High Intensities. J Strength Cond Res 2011, nov 9, Epub ahead of print.\nBEHANDLING MED TRÆNING PÅ ARBEJDSPLADSEN:\nUploadet 1. juni 2012\nBehandling med træning på arbejdspladsen kan reducere intensiteten og konsekvenserne af lænderygbesvær\nEt review om træningsbehandling på arbejdspladsen mod lænderygbesvær har konkluderet, at der efterhånden er så mange gode studier, at vi har et godt bevis for, at træningsbehandling kan reducere graden af lænderygbesvær.\nHovedresultater I klinisk praksis er træningsterapi udbredt som metode til at behandle lænderygbesvær. Der er også blevet lavet en hel del forskning på området og flere og flere studier omhandler træning på arbejdspladsen. Nogle studier har dog ringe forskningsmæssig kvalitet, og der har været resultater, som både pegede i den ene og den anden retning. Derfor har det været nødvendigt, at lave et systematisk review af litteraturen.\nEt systematisk review er en undersøgelse, der samler viden fra al eksisterende litteratur af høj kvalitet indenfor et givent område og drager en samlet konklusion på den baggrund. I princippet ville det være godt, altid at begrunde sine tiltag i et systematisk review. Det kan dog være uhensigtsmæssigt at skulle vente med et godt tiltag, idet det kan tage lang tid, før forskningsresultaterne er gjort op. Men nu er der gode beviser for nogle typer arbejdspladsindsatser med træning.\nDer er for nylig blevet lavet et review, som undersøgte virkningen af træningsbehandling for at reducere forekomst, intensitet og konsekvenser af lænderygbesvær. Der indgik 15 studier i reviewet.\nKonklusion Det blev konkluderet, at der var nok gode studier til at bekræfte, at træningsbehandling kan reducere intensitet af lænderygbesvær. Endvidere kan træningsbehandling reducere negative konsekvenser af lænderygbesvær (eks. aktivitetsnedsættelse).\nPå grund af mangel på højkvalitetsstudier kunne man ikke konkludere en forebyggende effekt af træning på nye forekomster af lænderygbesvær. Der er derfor behov for flere undersøgelser af høj kvalitet, som undersøger trænings potentielt forebyggende effekt på lænderygbesvær.\nBell & Burnett; Exercise for Primary, Secondary and Tertiary Prevention of Low Back Pain in the Workplace: A Systematic Review; J Occup Rehabil, 2009; 19:8-24.\nMuskulære smerter og ikke-muskulære symptomer:\nUploadet d. 1. maj 2012\nSmerter i musklerne falder typisk sammen med andre symptomer, som ikke er relateret til musklerne\nPersoner med muskelsmerter mange steder i kroppen har typisk også andre symptomer, som ikke har med muskelsmerter at gøre. Det viser et nyt norsk studie blandt flere en 3000 personer.\nNår vi behandler personer med muskelsmerter, går vi typisk efter lokal behandling af det område, der er berørt. Men langt de fleste i den normale befolkning har muskelsmerter mere end et sted. Desuden er der en stor sammenhæng med andre sygdomssymptomer end muskelsmerter.\nI et nyt norsk studie har man talt hvor mange steder på kroppen folk i den normale befolkning har ondt. Der blev spurgt til 10 forskellige regioner i kroppen. I gennemsnit havde hver person ondt mere end 2 steder. Kvinder havde i gennemsnit ondt 3 steder og mænd 2 steder. Det er helt normalt at kvinder rapporterer flere smerter end mænd.\nForuden muskelsmerter, blev andre symptomer talt op. Det drejede sig om arytmi, brystsmerter, vejrtrækningsbesvær, halsbrand, maveubehag, diarré, forstoppelse, eksem, træthed, svimmelhed, angst, depression og søvnproblemer.\nDet viste sig, at i gennemsnit havde kvinderne 4 af disse symptomer og mændene 3 af disse symptomer. Der var en tydelig sammenhæng mellem antallet af kropsregioner med muskelsmerter og antallet af øvrige symptomer. Svimmelhed, vejrtrækningsbesvær og brystsmerter var de tre symptomer, som hang mest sammen med antallet af kropsregioner hvor der blev registreret muskelsmerter.\nResultaterne kan fortolkes på flere måder:\n1) måske er personer med muskelsmerter mere tilbøjelige til at få eksempelvis depression eller søvnbesvær\n2) måske eksisterer der en underliggende årsag til begge typer af symptomer, uafhængigt af diagnosen\nI praksis kan det betyde, at vi skal være opmærksomme på at forebygge, at personer med smerter får andre helbredsproblemer som følge af smerterne. Men det kan også betyde, at vi i behandling og forebyggelse skal gå efter en bred tilgang, som ikke alene rammer en evt. muskelsmerte i nakken, men måske undersøger, om der kan være bagvedliggende årsager til symptomerne.\nEndelig viser undersøgelsens resultater, at det er helt normalt at have ondt flere steder på/i kroppen.\nTschudi-Madsen et al; BMC Musculoskeletal Disorders 2011,12; 285.\nSmerter og Balance:\nUploadet d. 1. april 2012\nSmerter i nakke og ryg hænger sammen med balancen\nPersoner, der har ondt i nakken eller lænderyggen har dårligere balance, end personer der ikke har ondt. Det har tidligere været vist på patienter med stærke smerter, piskesmæld eller diagnosticerede sygdomme i bevægeapparatet. Nu har et dansk forskningsprojekt vist, at også arbejdstagere – som normalt klassificeres som raske personer – kan have en kobling mellem smerter og balanceevne.\nI visse typer jobs er der flere, som oplever muskelsmerter end der er i andre typer jobs. Især personer med fysisk hårdt arbejde oplever hyppigere muskelsmerter end personer med eksempelvis kontorarbejde. Udover at muskelsmerterne i sig selv kan have betydning for eksempelvis livskvaliteten, kan funktionsnedsættelser forårsaget af smerten have stor betydning for ens kapacitet til at udføre sit arbejde og nyde sit fritidsliv.\nPersoner med kraftige smerter ender oftest med at måtte sygemeldes fra arbejde. I de tilfælde ses ofte en klar funktionsnedsættelse hos personen, som potentielt kan være årsag til sygemeldingen. Men det har hidtil ikke været undersøgt i hvor høj grad personer, som fortsat kan varetage deres arbejde, har nedsat funktion i forbindelse med smerter.\nEn ny undersøgelse blandt 194 rengøringsassistenter viste, at personer, som havde smerter i nakken havde en signifikant dårligere balanceevne. Også personer med både smerter i nakke og lænderyg havde ringere balance end de rengøringsassistenter, som ikke havde smerter.\nI praksis viser det, at smerter og balance hænger sammen. Det har derfor været foreslået, at anvende balancetræning for at forebygge at smerterne forværres. Man ved dog endnu ikke, hvad der kommer først; smerterne eller den dårlige balance.\nDet studie, der ligger til grund for ovenstående viden, målte balanceevnen blandt 194 rengøringsassistenter på danske arbejdspladser. Der er ikke tidligere lavet evaluering af balancen i forhold til smerten på en så stor gruppe.\nBalancen blev målt på et underlag, som registrerede tyngdepunktets forflytning under almindelig stående stilling med åbne og lukkede øjne. Desuden blev deltagernes evne til at holde balancen på ét ben i 30 sekunder efterprøvet. Det viste sig faktisk, at den simple 30-sekunderstest også kunne måle den forringede balance blandt personer med smerter.\n30-sekunderstesten udføres på et ben (standbenet) med modsatte storetå lænende mod standbenets mediale malleol og begge arme krydset foran brystet. Øjnene holdes åbne og der fokuseres på en sort prik, placeret i øjenhøjde ca. to meter foran deltageren. Deltageren får tre forsøg til at gennemføre. Har man holdt positionen i 30 sekunder i træk er øvelsen gennemført.\nSmerter blev målt med spørgeskema, hvor deltagerne angav hvor mange dage de havde haft besvær, smerter eller ubehag i kropsdelen de seneste 12 måneder. Personer, som havde haft smerter i mindre end 8 dage de seneste 12 måneder blev klassificeret som ”personer uden smerte” og personer med smerter i mere end 30 dage de seneste 12 måneder blev klassificeret som ”personer med smerte”.\nJørgensen MB et al. 2011; Neck pain and postural balance among workers with high postural demands – a cross-sectional study. BMC Musculoskeletal Disorders, 12:176.\nHvis du vil vide mere, så læs følgende videnskabelige artikler:\nAndersen LL et al. 2011; Effectiveness of small daily amounts of progressive resistance training for frequent neck/shoulder pain: Randomised controlled trial. Pain 152(2011) 440-446.\nAndersen LL et al. 2011; Effect of brief daily exercise on headache among adults – secondary analysis of a randomized controlled trial. Scand J Work Environ Healh 2011; 37(6): 547-550.