iPhone sportsarmbånd - Se de bedste modeller her\niPhone sportsarmbånd – Se de bedste modeller her\n25. May 2015 30. July 2018\nEr du begyndt at løbe, eller har du en plan om at komme i gang indenfor en overskuelig fremtid, så er du måske ved at forberede dig med både løbesko og tøjet, der matcher til. Med god motion kan du undgå at ryge i slankepille fælden og istedet tabe dig naturligt.\nMen har du overvejet også at anskaffe dig et iPhone sportsarmbånd, så du med lethed kan løbe og høre musik samtidig, uden at du skal rende med telefonen i lommen eller i hånden?\nEt iPhone sportsarmbånd er også ideelt til dig, der benytter en eller flere apps til din træning. Det kan være med løbe apps som Endomondo eller distancemålere, som snakker eller bipper, hver gang du skal skrue op eller ned for tempoet.\niPhone 6 Belkin Sport-Fit Armbånd\nMed et iPhone 6 Belkin Sport-Fit Armbånd er du sikret en af de mest populære modeller på markedet. Det er ikke kun med til at beskytte din telefon, mens du træner. Det er også ekstremt behageligt at bruge.\nVælger du dette armbånd, kommer du ikke til at kæmpe med irritationer. Det kan du være sikker på.\nSe produktet hos forhandleren her\niPhone 6 Sport Gym Armbånd\nVil du have et godt iPhone sportsarmbånd, så kan Sport Gym armbåndet også være en mulighed. Her får du et tykkere og blødere design, som gør det behageligt at bære rundt på telefonen under træningen.\nDer er nem adgang til høretelefonerne, velcro-remmen kan nemt justeres efter behov, og den gennemsigtige skærmbeskyttelse gør, at du kan benytte mobilen, selvom den er inde i armbåndet.\nEn anden fordel ved lige netop dette sportsarmbånd er, at der også er plads til din nøgle, så du ikke skal slæbe hele nøglebundtet med i lommen og rasle højlydt hver eneste gang, du passerer en fodgænger. Her kan nøglen nemt ligge i armbåndet, så du kan komme ind igen, når du kommer hjem.\nSe modellen hos forhandleren her\niPhone 6 Belkin Slim-Fit Plus Armbånd\nMed dette iPhone 6 Belkim Slim-Fit Plus armbånd kommer du næsten ikke til at lægge mærke til, at du har armbåndet på, når du først kommer i gang med at træne.\nArmbåndet er bygget af åndbart materiale, som gør det perfekt til en god og hård omgang træning eller en lang løbetur. Med refleksstriberne på siden er det også oplagt tage på i de mørke aften- eller morgentimer, hvor sikkerheden trods alt spiller en rolle. Dette armbånd passer perfekt til enhver løber med en iPhone 6.\niPhone 6 iGadgitz Anti-Slip Sports Jogging Armbånd\nMed dette lækre iGadgitz Anti-Slip Sports Jogging armbånd får du et armbånd, der er specialbygget til netop iPhone 6 telefonen. Det kan dog ikke benyttes, hvis du har telefonen i et cover eller en taske, men er det ikke tilfældet, så er den oplagt.\nTouch skærmen på armbåndet er muligt at bruge, hvis du vil skifte nummer eller skal sende en sms undervejs på turen. Det er fremstillet i det lækre neopren materiale, som gør det behageligt for huden at være i kontakt med. Skulle det almindelig mål ikke passe til din arm, kan man forlænge med en iGadgitz forlængerstrop.\nKøb produktet hos forhandleren her\nHar du en iPhone 5S og ikke en iPhone 6, så kan du ikke benytte dig af en af de forrige modeller på listen. Til gengæld er dette armbånd en mulighed for dig. Det flotte Baseus sportsarmbånd passer nemlig til en iPhone 5S samt flere andre modeller, hvilket gør armbåndet oplagt til familier med flere løbere og forskellige mobiler.\nMobilen er beskyttet under hele træningen, og du kan nemt opbevare enten en nøgle eller mønter i den indbyggede lomme, hvilket kan være yderst praktisk, hvis man skal købe en flaske vand undervejs eller bare gerne vil kunne komme ind i sin bolig igen, når man afslutter turen.\niPhone 6 Incipio Performance Armbånd\nIncipio Performance armbåndet er produceret i et slidstærkt, åndbart og svedtransporterende materiale, som gør det oplagt til en heftig omgang træning. Her kan du få pulsen op, uden at skulle bekymre dig om armbåndet undervejs.\nDette armbånd kan tåle at blive maskinvasket, hvilket kan være en god ide, når man har haft det på til en sveddryppende træningstime. Designet er enkelt og lækkert, og det pryder enhver overarm, det kommer på.\nSå har du endnu ikke fundet dig dit iPhone sportsarmbånd, er der rigeligt med muligheder her på denne liste.\nKøb hos forhandleren her\nPrevious Previous post: Tjen penge fra din iPhone eller iPad + Vind en iPad\nNext Next post: Apple pay kommer til Danmark d.1 juni (Måske også Apple watch)


Hvordan åbner Jeg Filen AHS? Filendelsen .AHS - File Extension .AHS\nHvad er AHS fil?\nFilen AHS er en af filer af kategori Indstillingsfiler. Dens fulde navn er Adobe Halftone Screen Format. Filformatet AHS blev skabt af Adobe Systems. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen AHS, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen AHS befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nProgrammer, der understøtter filen AHS\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen AHS. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen AHS?\nHvad er endelsen af filformatet AHS?\nHvilke programmer understøtter filen AHS?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen AHS er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen AHS kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen AHS kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen AHS, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen AHS skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen AHS på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen AHS, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen AHS.


søndag, 26. december 2004, 12:37\nJeg skal i gang med at overclocke lidt, og vil gerne lige vide et par ting før jeg starter.\n1. Hvor mange volt bør man maximalt give sine ram, jeg kan give dem op til 2,85 v på mit P4C800-E Deluxe? (Geil Ultra-X PC3200)\n2. Hvor mange volt bør man maximalt give sin CPU (P4 Prescott 3,2 Ghz)\n3. Havde tænkt mig at bruge prime95 og/eller MemTest-86 v3.0 til at teste mine ram med, men hvad kan jeg bruge til at teste CPU'en?\nsøndag, 26. december 2004, 12:42\nbare giv ram 2.7-2.85v, du kan bare eksperimentere frem hvor de clocker højest. De kan godt tåle 3.2v men de stopper med at clocke så godt.\nangående cpu ved jeg det ikke helt.. en 1.7v vil jeg tro, på luft, men det kan nemt være jeg er helt ude i hampen her.\nBrug Prime til CPU og Memtest68+ til ram.\nsøndag, 26. december 2004, 13:12\nangående cpu ved jeg det ikke helt.. en 1.7v vil jeg tro, på luft, men det kan nemt være jeg er helt ude i hampen her. Brug Prime til CPU og Memtest68+ til ram.\n1,7V er meget på en prescott.. især på luft\njeg ville holde mig på MAX 1,6V når du bencher og så omkring 1,55 til dagligt som max på luft, men det kommer man altså langt med\nevt. se mit link "Prescott oc power" i min signatur\nDette indlæg er blevet redigeret 2 gange, senest redigeret af "Try-this" (26.12.2004, 13:27)\nsøndag, 26. december 2004, 13:32\nNu er jeg så kommet i gang, men fandt ud af vdimm sad til auto i bios, hvordan finder jeg ud af hvor meget den giver, eller kan jeg bare give mine ram 2,75 eller 2,85 uden der sker noget?\nsøndag, 26. december 2004, 13:34\nDu kan sagtens sætte den på 2,75Vdimm og så skrue op til de 2,85 efter behov, rammene kan snildt klare det\nsøndag, 26. december 2004, 18:49\nSå er jeg kommet lidt videre, fsb er på 215 mhz nu, problemet er så bare jeg får nogle fejl i memtest, (ikke så mange men en fejl er jo en fejl) har også testet dem med nogle andre programmer, (hot CPU tester 4 bl.a. og gav ingen fejl), de kører 2-2-2-5 og har prøvet at give dem 2,85 v lige lidt hjalp det.\nUd over det er systemet stabilt. Så skal jeg prøve med langsommere timings eller hva'?\nsøndag, 26. december 2004, 18:59\nEr det BH-5 chips der sidder på rammene? i så fald vil de MEGET gerne have noget mere end dine 2,85Vdimm...\nDet du kan gøre er at sætte timings til f.eks. 2,5-3-3-8 og se om det hjælper dig videre\neller ogå sætte ramdivider til 5:4 og så lade timings være 2-2-2-5 stadigvæk...\nsøndag, 26. december 2004, 19:37\nHavde sat multiplyer til 14(lock free tingen) så ville faktisk bare havde hurtigere fsb og ram, så vil helst ikke sætte divider til 5:4.\nMener desuden det er TCCD chips der sidder på dem, er dog ikke 100% sikker.\nFik dem til at køre stabilt 2-3-3-5 ved 215 mhz, og 2,75 v, synes bare det er lidt langsomme timings for den hastighed...\nsøndag, 26. december 2004, 19:42\nTCCD chips skal have mange volt hvis de skal højt op med 2-2-2-5 timings så vidt jeg ved...\nde kan bedre li 2,5-3-3-8, men der clocker de til gengæld højt med 2,85Vdimm, hvis jeg har forstået det rigtigt...\nsøndag, 26. december 2004, 21:54\nJeg er så nået lidt videre, dvs. FSB 229, så min CPU kører 3206 mhz. Men mine ram laver fejl stadig enkelte fejl selv ved FSB 220 laver den samme fejl med de samme timings som jeg bruger ved 229, 2-3-3-6 og 2,75 v da 2,85 v gør dem mere ustabile, det er præcis sted på ram'en, og præcis det samme sted i testen den laver fejlen, med det mener jeg den samme fejl med den samme "kode", hvis i forstår hvad jeg mener.\nHavde du prøvet med 2,5-3-3-8?\nPrøv først at sætte divideren til 5:4, så du kan finde max oc på cpu. Derefter finder du ud af hvor dine ram maxer.\nDet vil jo være bedre med fx. 3.8ghz og 5:4 på ram end 3.4ghz og 1:1\nHar prøvet med 2,5-3-3-8 og 2,75 v der lavede den ikke nogen fejl, gør den til gengæld hvis jeg giver den 2,85 v...\nHvordan sætter jeg divideren til 5:4, kan ikke lige finde det inde i BIOS...\nMener du kan vælge 200 - 333 - 400 mhz hvor det så er 3:2 - 5:4 - 1:1, men kan ikke lige huske hvorn det er på asus..\nok, så må jeg jo bare prøve mig lidt frem\nok, nu er min FSB så på 250 mhz, min CPU på 3,5 ghz, og mine ram på 200 mhz(divider 5:4) hvor de kører 2-2-2-5 ved 2,85 v, problemet er så bare mine ram stadig laver den samme fejl som før\nOg for mig giver det ingen mening, de er jo lavet til at køre 2-2-2-5 ved 200 mhz... nogen ide om hvad der kan være galt?


Efter afsløringen af mulige krigsforbrydelser begået af russiske tropper i Bucha i Ukraine har EU taget skridt til at vedtage sin femte sanktionspakke over for Rusland. Den nye sanktionspakke vil yderligere bidrage til at stramme det økonomiske pres på Rusland.\nGrufulde billeder fra Bucha, en lille by i regionen Kiyv Oblast i Ukraine, dukkede i sidste weekend op, mens russiske tropper trak sig tilbage fra byen. Mulige krigsforbrydelser er ved at blive undersøgt, og EU har reageret omgående ved at forberede en femte sanktionspakke over for Rusland, som yderligere bidrager til at stramme det økonomiske pres på Rusland efter et par uger med status quo i forhold til sanktioner.\nAdvarslen om yderligere sanktioner blev først offentliggjort i en pressemeddelelse fra Præsident von Leyen den 5. april 2022. I dag har Europa-Kommissionen i en ny pressemeddelelse meddelt, at Rådet er nået til enighed om en femte pakke af restriktive foranstaltninger over for Rusland som reaktion på landet brutale aggression mod Ukraine og dets befolkning. Forordningens tekst er i skrivende stund ikke offentliggjort, men følgende hovedelementer er allerede blevet afsløret:\n1. Forbud mod import af kul\nDer indføres et forbud mod import af kul. Forbuddet vil omfatte import af alle former for russisk kul til EU.\n2. Fuldstændigt forbud mod transaktioner over for fire russiske banker\nDer vil blive indført et fuldstændigt forbud mod transaktioner og indefrysning af aktiver over for fire russiske banker.\nI skrivende stund er det ikke offentliggjort, hvilke banker det vil dreje sig om, men Europa-Kommissionen har i en pressemeddelelse afsløret, at en af bankerne er VTB, den andenstørste russiske bank.\nUdover det fuldstændige forbud mod transaktioner for visse banker vil sanktionerne også omfatte et forbud mod at levere kryptoaktivtjenester af høj værdi til Rusland og mod at yde rådgivning om trusts til velhavende russere.\n3. Forbud mod transport\nDer vil blive indført et fuldstændigt forbud mod russiske og belarusiske godsvejtransportoperatører, der arbejder i EU. Visse undtagelser vil gælde i forhold til nødvendighedsvarer (f.eks. landbrugsprodukter og medicin), men det nøjagtige omfang af undtagelserne er endnu ikke afsløret.\nEU vil yderligere indføre et forbud for alle fartøjer, der sejler under russisk flag, mod at lægge til i EU-havne. Også her vil visse undtagelser blive afsløret i forordningens endelige tekst.\n4. Yderligere målrettede eksportforbud\nDer vil blive indført yderligere målrettede eksportforbud. En fuldstændig liste er endnu ikke offentliggjort, men eksempler omfatter kvantecomputere, avancerede halvledere, følsomme maskiner, transport og kemikalier.\nJetbrændstof og brændstofadditiver vil også blive tilføjet det eksisterende eksportforbud.\n5. Udvidede importforbud\nImportforbud vil blive indført i forhold til visse produkter, herunder cement, gummiprodukter, træ, spiritus og luksusfisk og -skaldyr (herunder kaviar).\n6. Udelukkelse fra offentlige kontrakter og europæiske penge\nDe nye sanktioner vil indføre et fuldstændigt forbud mod russiske statsborgere og enheders deltagelse i offentlige indkøbskontrakter i EU. Yderligere vil der blive indført restriktioner mod finansiel og ikke-finansiel støtte til russiske offentligt ejede eller kontrollerede enheder i henhold til EU's, Euratoms og EU-landenes programmer.\nUdover de seks hovedområder nævnt ovenfor vil der blive foretage mindre korrektioner og tilpasninger af de nuværende sanktioner, og yderligere 217 personer og 18 enheder vil blive tilføjet listen over personer omfattet af målrettede sanktioner. I alt vil 1.091 personer og 80 enheder herefter være omfattet af sanktioner i henhold til EU-sanktionsordningen mod Rusland.\nStadig intet forbud mod import af olie og naturgas\nDet er bemærkelsesværdigt, at EU endnu ikke har indført et forbud mod import af olie og naturgas, formentlig fordi større europæiske lande stadig er afhængige af levering deraf. Præsident von der Leyen udtalte i sin erklæring af 5. april 2022 vedrørende den femte sanktionspakke, at EU arbejdede på yderligere sanktioner, herunder import af olie, og flere lande arbejder i øjeblikket på at begrænse deres afhængighed af naturgas.\nPræsident von der Leyens pressemeddelelse af 5. april 2022 vedrørende den femte sanktionspakke mod Rusland\nPressemeddelelse af 8. april 2022 om en aftale om den femte pakke af restriktive foranstaltninger over for Rusland


Kommer Morten i skole? | TV ØST\nKommer Morten i skole?\nHan er for besværlig til skolen - i 14 måneder har kommunen ikke kunnet finde undervisning til ham.\n11. maj 2007, kl. 21:05 Opdateret: 02. nov 2008, kl. 12:36\nMorten Nielsen fra Lolland er dødgod til World of Warcraft - et computerspil han spiller hele dagen. Til gengæld ser han ikke meget til vennerne og matematikken og tyskundervisningen er langt væk i hukommelsen. 14 måneder er lang tid.\n- Det er ikke fordi jeg ikke vil gå i skole. Det er fordi jeg ikke har valgmuligheden, siger den 16-årige skoleelev.\nMortens gamle skole, Asgård Skole, ligger i Køge, hvor hans far bor. Skolen søgte i flere omgang Køge Kommune om ekstra ressourcer til at kunne mandsopdække Morten, der var urolig og agressiv. Men hjælpen udeblev og skolen opgav Morten.\n- Skolens viceskoledeleder, ringede en aften og sagde, at de ikke kunne klare Morten længere, siger Mariann Nielsen, der er mor til Morten.\nDen besked gjorde ondt på både forældre og Morten, men kommunens sagsbehandler lovede at hjælpe med at finde et andet tilbud. Det skulle være et botilbud, hvor han også kunne gå i skole. Siden har Morten fået et midlertidigt bosted i Roskilde, men uden skoleundervisning. Og den ene sagsbehandler har afløst den anden.\n- Vi har haft 8 sagsbehandlere på to år. Vi føler os groft svigtet af Køge Kommune. Morten falder hen og vi frygter han bliver tabt på gulvet, siger faren til Morten, Jimmy Larsen.\nLoven på området er i følge Undervisningsministeriet klar: Kommunne har pligt til at sørge for undervisning til alle børn - også selv om de ikke passer ind i en almindelig klasse.\nFor fem måneder siden blev formanden for Børneudvalget i Køge - Anette Simoni - gjort opmærksomt på sagen. Hun sagde dengang i TV-Avisen, at sagen var dybt problematisk, og at det var en hastesag, som skulle løses indenfor 30 dage. Alligevel er der intet sket og i dag tør Børneudvalgsformand Anette Simoni (c) ikke love Morten og forældre noget:\n- Jeg har det ikke godt med den sag. 14 Måneder er alt for lang tid, det er slet ikke godt nok. Jeg bad dengang forvaltningen om at gøre noget med det samme, men det er åbenbart sværere end jeg troede at finde det rigtige undervisningstilbud til ham. Vi kan ikke tillade os at have den slags sager, siger Anette Simoni.\nHun vil nu tage fat i forvaltningen på ny. Familien Nielsen vil klage til Klagenævnet for udvidet specialundervisning under Undervisningsministeriet.\nOm året klager godt 200 forældre til det særlige klagenævn for specialundervisning. Sidste år var 15 af klagerne her fra regionen. Omkring 20 procent af alle klagerne kommer, i følge nævnets årsrapport, fra forældre til børn med ADHD.


Michiel van Musscher, 1670 - Portræt af Johan Maurits (1604-79), kontra - Artprinta\nMichiel van Musscher, 1670 - Portræt af Johan Maurits (1604-79), greve af Nassau - kunsttryk\nPortræt af Johan Maurits (1604-79), greve af Nassau blev malet af barokken Hollandsk maler Michiel van Musscher in 1670. I dag er kunstværket inkluderet i samlingen af Rijksmuseum, som er beliggende i Amsterdam, Holland. Dette klassisk kunst mesterværk, der hører til det offentlige domæne, får du høflighed af Rijksmuseum. Kreditkredit for kunstværket:. Yderligere er justeringen i portræt format med et billedforhold på 1: 1.2, hvilket betyder det længden er 20% kortere end bredden. Maleren Michiel van Musscher var en kunstner fra Holland, hvis kunststil kan klassificeres som barok. Barokmaleren blev født i 1645 i Rotterdam, Sydholland, Holland og død i en alder af 60 i året 1705.\nGenerel information fra museet (© - af Rijksmuseum - www.rijksmuseum.nl)\nPortræt af Johan Maurits af Nassau-Siegen, guvernør i Brasilien. Bryst i ovalt, højre. Han bærer det blå bånd af den danske elefantorden og St. John's kors om halsen.\nMaleriets titel: "Portræt af Johan Maurits (1604-79), greve af Nassau"\naliaser: Musscher Michiel van, Muscher, Michiel Muscher, M. v.Muscher, Michiel van Musscher, Michiel Musscher, Musscha, Muscha, Micheel van Musscher, Musscher Michael van, Mucher, Michel van Musscher, Van Musscher, M. Mutschert, Musscher, M . v. Musscher, Murscher, M. van Muscher, Michel Muttscher, M. Mutscher, M. Muscher, muscher michel van, M. Van Musscher, Michiel v. Musscher, Michiel Muscha, Michael van Musscher\nProduktmenuen giver dig mulighed for at vælge materiale og størrelse efter eget valg. Du kan vælge din foretrukne størrelse og materiale blandt følgende muligheder:\nLærredstrykket: Et UV-trykt lærred strakt på en træramme. Det producerer et plastisk look med tredimensionalitet. Hængning af et lærredstryk: Lærredstryk har en relativt lav vægt, hvilket betyder, at det er let at hænge lærredstrykket uden støtte fra yderligere vægbeslag. Et lærredstryk er egnet til enhver form for væg.\nAkrylglasprint: Et blankt akrylglasprint, ofte kaldet et UV-tryk på plexiglas, forvandler kunstværket til en fantastisk indretning. Desuden er det et godt alternativ til lærred eller aluminium dibond-udskrifter. Dit yndlings kunstværk er fremstillet med moderne UV-printteknologi. Dette har billedeffekten af levende, imponerende farver. Den største fordel ved et kunsttryk i akrylglas er, at kontraster plus små kunstdetaljer bliver mere eksponeret ved hjælp af den meget subtile tonegradering i billedet. Plexiglas beskytter dit valgte kunsttryk mod sollys og varme i mange år fremover.\nPlakatprint (lærredsmateriale): Plakaten er et trykt lærred med en fin overfladefinish, der minder om det originale kunstværk. En printplakat er bedst designet til at placere kunsttrykket i en personlig ramme. Vær opmærksom på, at vi afhængigt af plakatens absolutte størrelse tilføjer en hvid margen på omkring 2-6 cm omkring udskriften, hvilket letter indramningen med en brugerdefineret ramme.\nAluminium dibond print (metal): Et Dibond-tryk i aluminium er et trykmateriale med en imponerende dybde. Direct Print on Aluminium Dibond er din bedste introduktion til prints lavet på aluminium. Til dit Print On Aluminium Dibond udskriver vi det valgte kunstværk lige på overfladen af det hvide grundede aluminium. Farverne er levende og lysende i den højeste definition, fine detaljer er meget klare.\nTilsigtet anvendelse: boligdesign, vægdekor\nJuridisk ansvarsfraskrivelse: Vi prøver vores yderste for at beskrive vores kunstprodukter så tydeligt som muligt og demonstrere dem visuelt på de respektive produktdetaljer. Alligevel kan tonen på det trykte materiale og aftrykket variere noget fra præsentationen på enhedens skærm. Afhængigt af indstillingerne på din skærm og overfladens kvalitet udskrives ikke alle farver 100% realistisk. Da vores udskrives og behandles i hånden, kan der også være mindre uoverensstemmelser i motivets størrelse og nøjagtige placering.


TV: Her er forskellen på danskeres og indvandreres bytur - MX.dk\nAf Nadia Nikolajeva - 22/06-16 13:49; Opdateret: 22/06-16 17:57\nTV: Her er forskellen på danskeres og indvandreres bytur\nEn sjov YouTube-video handler om forskelsbehandling i nattelivet.\nSe Arian Planets video her. Sketchen om byturen begynder 40 sekunder inde. Se video i større format i vores videosektion\nSkuespilleren Arian Kashef har udgivet endnu en af sine mange video-eksperimenter og sketches. I en af de seneste handler det om forskellen på danskeres og indvandreres mulighed for at komme ind på en natklub.\nI videoen ses først en ung dansk mand, der skal i byen. Han er ikke længe om at gøre sig klar, og da han står overfor en dørmand, får han lov til at komme ind, selv om han er iført sokker og sandaler.\nDa indvandrerfyren i sketchen bliver inviteret i byen, gør han meget mere ud af sig selv og bruger blandt andet en time på at sætte hår. Det helt rigtige jakkesæt findes frem, og han tager mod natklubben i højt humør.\nMen da han står overfor dørmanden, mødes han med ordene: "Hej med dig lille ven, er du ude på ballade i aften?" og "Jeg hopper ikke på dine løgnehistorier". Og dørmanden ender med at afvise ham.\n- I bund og grund er det en humoristisk scene, der så har en dyb betydning, fordi det foregår i virkeligheden. Folk med anden etnisk baggrund har svært ved at komme ind på diskoteker. Det er et faktum, siger 20-årige Arian Kashef, der studerer på skuespillerskolen.\n- Jeg har selv oplevet det masser af gange, siger han.\nHan understreger, at overdrivelse fremmer forståelse i video-sketchen. Men det bunder i virkeligheden.\n- Jeg er mange gange kommet med fint tøj på, og oplevet at vagter finder på de vildeste undskyldninger. Så er mit skæg for langt, eller jeg har de forkerte sko på, siger Arian Kashef.\nSe flere videoer fra Arian Planet på YouTube. Blandt andet er der flere videoer om forskelle på danskere og indvandrere.\nDansk eksperiment tester gavmildhed: Hør de rørende ord fra en hjemløs\nEksperiment: Hvor mange hjælper offer for tasketyv i København?


Få de næste ideer til huset med en hjælp fra en arkitekt – Artindex\nHjem/Ukategoriseret/Få de næste ideer til huset med en hjælp fra en arkitekt\nFå de næste ideer til huset med en hjælp fra en arkitekt\nMartin10. december 2018\n306 1 minuts læsning\nHar man den enestående mulighed, at designe sit eget hus eller i hvert fald have stor rådighed over det. Så er der også gode muligheder for, at man kan komme i gode hænder i dag. Har man ikke den store kreative side til sig, men blot ønsker noget som skiller sig ud og ser godt ud. Så er der også mulighed for, at hyre nogle arkitekter, som kan gøre jobbet for en. Så er man også sikker på, at man får et resultat som skiller sig ud fra alle de andre.\nHar man nogen kreative ideer selv, er man også mere end velkommen til at frembringe det på tapetet. Det er alt andet lige også noget, som kan gøre det nemmere for arkitekterne at regne ud hvad ens vision er, eller i hvert fald frembringe et look man er glad for. Det kan være svært at tyde for nogle, men hvis man har lidt erfaring eller generel interesse for det, kan det også være nemt at videregive denne vision.\nFind de næste arkitekter der skal hjælpe her\nStår man og har brug for nogle kloge hoveder, som kan udregne et fedt design. Så kan man også tage ind og besøge klahn-arkitekter.dk online, og få den hjælp man har brug for. Det kan også være, at det blot er rådgivning man leder efter og ikke en decideret arkitekt. Det er også her man får svaret på de spørgsmål, da man også blot kan ringe for boligrådgivning. En service der har hjulpet mange med, at tage de rigtige beslutninger i forhold til bolig.\nMan ved at man er i gode hænder, fordi der også bliver taget højde for kvalitetskontrol, og man trygt kan stole på at der ikke kommer nogle ubehagelige overraskelser midt i byggeriet. Her kan du få den hjælp du har brug for, og du kan med garanti stå i sidste ende, og eje et hus som man er glad for. Lad være med at bruge mere energi end man har til rådighed, da det også er en stressende proces, hvis man gør det på egen hånd.\nFå renset dit udstyr i klinisk forstand


Etaternes demografi på Frederik VI s tid - PDF\nEtaternes demografi på Frederik VI s tid\nDownload "Etaternes demografi på Frederik VI s tid 1784 1839"\n1 D E T H U M A N I S T I S K E F A K U L T E T K Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T E T Konferensafhandling Børge Fogsgaard Etaternes demografi på Frederik VI s tid Vejleder: Gunner Lind 1 Afleveret: April 2005\n2 Jeg vil hermed gerne takke professor Hans Chr. Johansen, Syddansk Universitet og professor Martin Schwarz Lausten, Teologisk fakultet, Københavns Universitet for venlig imødekommenhed og hjælp. En særlig tak skal gå til afdelingschef Otto Andersen, Danmarks Statistik for manuduktion og hjælp udi de aldersbetingede dødskvotienter. Sidst, men ikke mindst, en stor tak til Grith Erichsen for et minutiøst korrekturarbejde. Forsideillustration: Indskudsbevis for enkepension for Charlotte Amalia Hansen i Den almindelige Enkekasse, tegnet af hendes mand kaptajn Mads Lunn den 12. juli (RA). 2\n3 Indholdsfortegnelse Grafer og illustrationer Indledning Den historisk-demografiske analyse Forskningskarakteristik Datamaterialet Den almindelige Enkekasse Institutionen og dens omfang Registrering og klassificering Folketællinger Officersdatabasen Begrænsninger og mangler i datamaterialet Enkekassen Folketællinger Officersdatabasen Periodens karakteristika Økonomi Økonomisk stilstand og reformer ( ) Højkonjunktur ( ) Krigsår ( ) Økonomisk sammenbrud og national krise ( ) Sundhedsforhold Hygiejne og boligforhold Epidemier Sundhedsvæsenet Fertilitet Nuptialitet Metode Kønsproportionering Andel af varigt gifte mænd og kvinder Førstegangsvielser Førstegangsvielser i helstaten Førstegangsvielser pr. region Førstegangsvielser pr. etatsgruppering Flergangsvielser Enker og enkemænd Flergangsvielser Det førægteskabelige samliv\n4 8.6. Delkonklusion nuptialitet Mobilitet Metode Embedsmændenes regionale fordeling Etaternes sammensætning Militæret Administrationen Kirken Retsvæsenet Mobilitet pr. region København Sjælland Fyn Jylland Slesvig Holsten Delkonklusion mobilitet Mortalitet Metode Enkekassens population Dødelighed efter etatsgruppering Dødelighed efter geografi Delkonklusion mortalitet Specialets opsummering og konklusion Summary in English Bilag Vielser Førstegangs vielser pr. region Førstegangs vielser pr. etatsgruppe Mobilitet Absolut fordeling efter opholdssted Procentvis fordeling efter opholdssted Absolut fordeling efter fødested Procentvis fordeling efter fødested, totalpopulation Procentvis fordeling efter fødested, mænd Procentvis fordeling efter fødested, kvinder Mortalitet Aldersbetingede dødskvotienter. A-gruppering Aldersbetingede dødskvotienter. B-gruppering Aldersbetingede dødskvotienter. Dansk standard Aldersbetingede dødskvotienter, etatsopdelt\n5 Aldersbetingede dødskvotienter, geografisk opdelt Kilder og litteratur Utrykte kilder Trykte kilder og litteratur\n6 Grafer og illustrationer Antal indskud i Den almindelige Enkekasse Antal førstegangsindskud pr. etatsgruppe pr. år Antal førstegangsvielser pr. etatsgruppe pr. år Pensionsstørrelse i relation til afdragsordning Officerers og præsters førstegangsvielser Pristal Pristal Pristal december april Pristal Procentvis andel af afdragsordninger Pristal Fertilitet Danmark Folketællinger for København 1787, 1801 og Procentvis fordeling af mænd over 19 år i København 1787, 1801 og Procentvis fordeling af kvinder over 19 år i København 1787, 1801 og Kønsproportioneringen for København 1787, 1801 og Kønsproportionering, mænd 10 år ældre end kvinder Aldersopdelt andel af gifte kvinder i København Aldersopdelt andel af gifte kvinder i København Aldersopdelt andel af gifte kvinder i København Aldersopdelt andel af gifte embedsmænd og mænd i København Aldersopdelt andel af gifte embedsmænd og mænd i København Aldersopdelt andel af gifte embedsmænd og mænd i København Procentvis andel gifte officerer København Officerers antal af ungkarleår fra første bestalling Procentvis andel af gifte officerer af stikprøvepopulationen Førstegangsvielser i helstaten pr. år Aldersforskel ved vielser i helstaten. 5-års perioder Antal førstegangsvielser pr. region Mænds alder ved første vielse pr. region. 5 års perioder Kvinders alder ved første vielse pr. region. 5 års perioder Aldersforskel ved første vielse pr. region. 5 års perioder Antal førstegangsvielser pr. etatsgruppe Mænds alder ved første vielse pr. etatsgruppe. 5 års perioder Kvinders alder ved første vielse pr. etatsgruppe. 5 års perioder Aldersforskel ved første vielse pr. etatsgruppe. 5 års perioder Enker og enkemænd. Procentandel af den totale population Genvielsesprocent af totale population Nyt ægteskab for enkemænd. 5 års perioder Længde af enkestand for mænd før nyt ægteskab. 5 års perioder Flergangsvielser i helstaten Aldersforskel og antal vielser pr. år Vielser pr indbyggere, Danmark Procentvis andel af uægteskabelige fødsler i Danmark Procentvis fordeling af befolkningen efter landsdel (eksklusiv Norge) Procentvis fordeling af embedsmænd efter opholdssted Absolut fordeling af embedsmænd efter opholdssted\n7 Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested Absolut fordeling af embedsmænd efter fødested Procentvis fordeling efter opholdssted. Militæret Procentvis fordeling efter fødested. Militæret Procentvis fordeling efter opholdssted. Administrationen Procentvis fordeling efter fødested. Administrationen Procentvis fordeling efter opholdssted. Kirken Procentvis fordeling efter fødested. Kirken Procentvis fordeling efter opholdssted. Retsvæsenet Procentvis fordeling efter fødestedsted. Retsvæsenet Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. København Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. København Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. Sjælland Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. Sjælland Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. Fyn Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. Fyn Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. Jylland Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. Jylland Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. Slesvig Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. Slesvig Procentvis fordeling af embedsmænd efter fødested. Holsten Procentvis fordeling af hustruer efter fødested. Holsten Aldersbetinget dødskvotient. Grupperingseksempel Aldersbetingede dødskvotienter. Enkekassen, mænd og kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter. Enkekassen, mænd og kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter. Enkekassen, mænd og kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter. Enkekassen, mænd og kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter. Enkekassen, mænd og kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter, etatsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, etatsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, etatsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, etatsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Kvinder år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Mænd år Aldersbetingede dødskvotienter, landsdelsgrupperet. Kvinder år\n8 1. Indledning Den befolkningsmæssige sammensætning inden for helstatens 1 rammer var i Frederik VI s de facto regeringstid, det vil sige fra hans statskup som kronprins i 1784 til hans død i 1839, kendetegnet ved en overordentlig stor diversitet. Der var en stor national sproglig (eller etnisk om man vil) forskellighed. De to officielle regeringssprog var tysk og dansk, men herudover var der store befolkningsgrupper, der talte frisisk, plattysk, islandsk, færøsk, norske dialekter, grønlandsk, samisk, finsk samt forskellige lokalsprog i de oversøiske kolonier. Til trods herfor, var det ikke det etniske eller nationale tilhørshold, der havde den største betydning for individets selvforståelse og identitet, men derimod individets placering i samfundet. Der var en afgrund mellem de forskellige sociale lags levevilkår inden for helstatens befolkningsgrupper. Levevilkårene for de holstenske livegne og de stavnsbundne bønder i Danmark var markant anderledes end de, der var gældende for byernes håndværkere, det gryende borgerskab eller aristokratiet som yderste modpol. Før nationalismens indtog i den sidste del af Frederik VI s regeringsperiode, var individets identitet først og fremmest knyttet til dets stand. Nærværende demografiske undersøgelse omhandler en sådan stand. Embedsmandsstanden, den enevældige konges magtapparat, var den lim, der bandt helstaten sammen. Det blev forventet, at embedsmanden udførte sit arbejde for kongen uden skelen til personlige eller andres særinteresser. I den sene enevælde var ansættelsesforholdet mellem embedsmænd og statsmagten personliggjort gennem ansættelsesbrevet. Det var en kongelig udnævnelse, signeret af majestæten selv. Embedsmanden var kongens betjent 2. Han var personligt bundet til kongen gennem sin embedsed. Det er derfor kun naturligt, hvis de mennesker, der søgte optagelse i embedsmandsstanden, havde en livsstrategi med en forventning om, at deres arbejde og loyalitet ville blive belønnet med et godt liv. Nærværende speciale vil gennem en demografisk analyse af embedsmandsstanden og de tilgængelige komparative analyser af totalbefolkningen og befolkningsgrupper vise, om embedsmandsstanden faktuelt set blev belønnet med et godt liv. Embedsmandsstanden i Danmark (kongeriget) er fokusmål for specialet, men analyserne vil i videst muligt omfang medtage komparative data fra Norge og hertugdømmerne, hvor data er tilgængelige. Hovedvægten i specialet er lagt på den deskriptive demografi, hvor de demografiske variabler beskrives og analyseres inden for demografiens standard komponenter: Fertilitet Nuptialitet Mobilitet 1 Ved helstaten forstås alle landområder kontrolleret af regeringen (den enevældige konge) i København. Det vil sige Danmark, Norge (til 1814), hertugdømmerne Slesvig, Holsten, Lauenburg (fra 1814), Island, Færøerne, Grønland samt kolonierne i Dansk Vestindien, Dansk Guinea samt Trankebar. 2 Det er et definitionsspørgsmål, om enevældens præster kan kaldes embedsmænd. Meget af kirkegodset var blevet solgt til private i det 18. århundrede, og som en konsekvens af dette var præsten i verdslig henseende underlagt kirkeejeren. Til trods for at disse patronatskald blev forvaltet af kirkeejeren, førte bisperne tilsyn, ligesom også de private præster var underlagt bestemmelser i bog 2 Om Religionen i Danske Lov. Kongelige resolutioner m.v., der omhandler præster, skelner aldrig mellem disse to ansættelsesformer. 8\n9 Mortalitet Det foreliggende datamateriale yder dog ingen hjælp til en bedømmelse af embedsmandsstandens fertilitet. Til trods herfor vil også denne vigtige demografiske variabel blive diskuteret. For at højne læsbarheden og billedliggøre analyserne, vil specialets data, i modsætning til det meste af den foreliggende litteratur omhandlende deskriptiv demografi, blive vist i grafform, overalt hvor det er muligt. Moderne it-værktøj har lettet dette førhen så omkostnings- og arbejdskrævende arbejde. Essentielle data vil endvidere blive vist med eksakte værdier i tabelform som bilag. Eftersom levevilkårene har en stor betydning for befolkningsudviklingen, vil analysen af de demografiske komponenter i specialet ikke blive gennemført alene ud fra en isoleret demografisk indgangsvinkel. Ikke-demografiske forhold og de dertil knyttede discipliner, såsom f.eks. nationaløkonomi, historie og sociologi vil blive inddraget i analysen, hvor det skønnes relevant. Specialet skal dog på ingen måde opfattes som en antropologisk analyse af embedsmandsstanden, borgerskabet eller middelklassen i det 18. og 19 århundrede, men vil kunne bidrage til sådanne studier med faktuelle data. Makroundersøgelser og de dertil knyttede statistiske metoder har været foretaget med data fra Danmark (kongeriget) for fertilitet, nuptialitet samt mortalitetsanalyser og vil indgå som kontrol- og sammenligningselement i nærværende speciale. Netop kombinationen af den arbejdsmæssige lette makroundersøgelse og den meget arbejdskrævende indsamling af mikrodata for specifikke befolkningsgrupper, det være sig fra kirkebøger, lægdsruller eller lignende, vil give et mere præcist billede af befolkningsudviklingen og give belæg for makroundersøgelsens resultater og/eller danne basis for korrektioner. Dette speciale er baseret på data fra Den almindelige Enkekasse. Denne kilde har aldrig før været benyttet til demografiske undersøgelser, til trods for, at den giver mulighed for eksakte demografiske beregninger af en specifik befolkningsgruppes vielsesmønstre og dødelighed. Det er endvidere åbenbart, at de store makroundersøgelser har en indbygget fejlmulighed, netop fordi de behandler data af store dimensioner i tid og/eller rum. Signifikante forskelle mellem regioner, erhvervsgrupper eller anden gruppering bliver ikke synlige gennem makroundersøgelserne. Mikroundersøgelser efterlyses derfor overalt inden for demografiforskningen 3. Dette speciale er en sådan mikroundersøgelse. 3 Dyrvik (1983), side 14., Johansen (2002), side 32. 9\n10 2. Den historisk-demografiske analyse Historisk demografi er en analyse af ændringerne i en befolknings størrelse, struktur og geografiske fordeling gennem tiderne. Endvidere klarlægges de bevægelser, som er sket i de pågældende befolkninger. De demografiske komponenter i en analyse vil traditionelt være den pågældende periodes levendefødte, dødsfald, ind og udvandring, vielser og skilsmisser. Hver af komponenterne kan herefter undersøges i sammenhæng med f.eks. fødested, bopæl, erhverv, ægteskabelig stilling og udviklingen i samfundet i en snæver eller bred forstand. Når der er stor interesse for at få analyseret eksempelvis dødeligheden i enevældens samfund, er det ikke blot for at fastsætte f. eks., hvornår en forskydning i dødelighedsniveauet satte ind 4. I historisk demografi er det analysen af, hvilke faktorer der påvirker de demografiske determinanter såsom fødsler, dødsfald, ind - og udvandring, flytninger, vielser (aldersfordeling) samt skilsmisser, altså befolkningens sociale vilkår, der er interessant. Det er nemlig ikke kun de sundhedsmæssige forhold, der påvirker en befolknings livsvilkår. Forhold som lovgivning, økonomi, beskæftigelse, hygiejne, boligforhold, urbanisering samt samlivsforhold har en stor indflydelse på befolkningsudviklingen i ethvert samfund. Kun få lande kan præstere statistiske oplysninger fra første halvdel af 1800-tallet eller tidligere. De nordiske lande er blandt de få lande, hvor tidlig statistisk data er tilgængeligt 5. Der blev i 1645 og 1646 udstedt forordninger om førelse af kirkebøger i hvert sogn, således at kirkebogen skulle indeholde oplysninger om fødsler, vielser og dødsfald. Fra 1735 findes årlige opgørelser af det samlede antal levendefødte og døde. De første folketællinger fandt sted i 1769 og omfattede hele helstaten. Sognepræsten og andre stedlige myndigheder blev pålagt at udfærdige tællingslister, der indeholdt summariske opgørelser over stedes beboere. Imidlertid tager den langt overvejende danske forskning og litteratur om emnet sit udgangspunkt i Det er der naturligvis en årsag til. Først fra 1840 blev der i Danmark og hertugdømmerne foretaget folketællinger med faste intervaller og med krav om ensartet dataregistrering. Dette muliggør, at beregninger over fertilitet og udarbejdelsen af overlevelsestavler kan ske uden nævneværdige metodiske problemer. Statistikerne er på sikker grund fra 1840 og frem. For tiden før 1840 findes der de omtalte summariske opgørelser over fødte og døde samt et antal folketællinger, hvor den første som nævnt blev udført som en summarisk optælling i I 1787 blev der i Danmark for første gang optalt pr. person. I 1801 blev der igen optalt i Danmark og Norge. I 1803 i Hertugdømmerne. I 1834 i Danmark og endelig i 1835 i Hertugdømmerne. Det vil sige, at periodiseringsproblematikken og områdedefinitionen bliver særdeles vanskelig at håndtere. Yderligere er en del optællingslister gået tabt fra 1801tællingen i Danmark og især 1803tællingen fra Slesvig-Holsten. Derud- 4 Se afsnit Mortalitet. 5 Drake, side 150: Our examination of statistical sources has substantially borne out the traditional view that Scandinavia has been better served than most areas, and for a longer period, by her administrators. Their efforts have made these countries something like a Mecca for demographic historians. 10\n11 over er der sat en del spørgsmålstegn ved pålideligheden af de første folketællinger. 6 Der er dog udviklet matematiske modeller og metoder for at kunne beregne fertilitet og mortalitet 7 på et sådant ufuldstændigt materiale. Hvad angår tilgængelige nuptialitetsdata fra perioden, så er forholdet langt mere problematisk. Data om vielsesalderens udvikling er reelt ikke tilgængelige før efter og det endda summarisk. Først fra 1812 kom der krav om at notere alder på de viede i kirkebogen, men det tog adskillige år, før alle præster fulgte denne bestemmelse. Det var endvidere fortsat overladt til præstens forgodtbefindende, hvad der blev noteret om brudgommens erhverv og parrets førægteskabelige status. Dette, samt manglen på ensartede fortrykte kirkebøger, bevirker, at det er vanskeligt at kvalificere og klassificere data. Men også for dette område er der udviklet matematiske modeller 9 for at overvinde forhindringerne. Ved at opdele befolkningen i en folketælling efter køn, alder og civilstand, kan man beregne den gennemsnitlige vielsesalder ved 1. vielse. Der er naturligvis et meget stort usikkerhedsmoment ved en sådan metode, idet det materiale, der beregnes på, er et statistisk materiale, hvor ægteskaberne reelt kan have været indgået 10 til 30 år før optællingstidspunktet. Men i mangel af mere eksakte data har metoden i vidt omfang været benyttet ved makroundersøgelser af ægteskabsdata. De makroundersøgelser, der som nævnt er udarbejdet for Danmark, er i sagens natur baseret på gennemsnittet af hele befolkningen. Det er massernes demografi, det vil sige bøndernes. Derfor er hovedparten af de demografiske analyser og forskningsresultater i Danmark et udsagn om bønderne. Eftersom befolkningen var så rigidt opdelt i stande i slutningen af det 18. århundrede, er det et interessant spørgsmål, hvor meget forskellen i livsvilkår kommer til udtryk gennem en demografisk analyse af data fra embedsmandsstanden; en stand, der senere udviklede sig til at blive en del af det 19. århundredes middelklasse og borgerskab. 6 Otto Andersen (1972) samt Johansen (1970). 7 Se afsnit Mortalitet. 8 Statistisk Tabelværk. 9 John Hajnal, SPAM (Singulate Mean Age at Marriage), se afsnit Forskningskarakteristik. 11\n12 3. Forskningskarakteristik Demografi som en matematisk disciplin fik et afgørende gennembrud allerede i midten af 19. århundrede, hvorimod historisk demografi som disciplin er af relativ nyere dato. I 1950 erne begyndte historikere i stigende grad at se den befolkningsmæssige udvikling som en vigtig faktor for bedømmelsen af et samfunds økonomiske og sociale ændringer. Behovet for udvikling af metoder blev åbenbar. Foregangslandet var Frankrig og gennem 1960 erne sås et stigende antal publikationer, hvor demografer/matematikere og historikere overlappede hinanden eller samarbejdede på en lang række forskningsopgaver. Forskningen kan groft deles op i tre discipliner: Metodik, indsamling/beskrivelse af demografiske data samt sociologisk og antropologisk tolkning af demografiske data. Kendetegnene for en lang række af de deskriptive demografiske undersøgelser er, at de publiceres som store tabelværker med en rudimentær eller endog manglende tolkning af data og en manglende konklusion på undersøgelserne. Data fremlægges, men tolkningen af data foretages i andre publikationer eller overlades til andre historikere. Årsagen til dette synes ikke at være berøringsangst over for emnet, men mere et bevidst valg om afgrænsning af de forskellige discipliner. Denne rigide opdeling kan være af traditionel karakter, idet netop demograferne, og ikke historikerne, var primus motor ved de tidlige historisk demografiske undersøgelser Perioden 1965 til 1975 kan på mange måder betragtes som det gyldne tiår for historisk demografiforskning. En række banebrydende værker, der blev publiceret i denne periode, satte standarden for metode og databearbejdning. Det gælder eksempelvis franskmanden Louis Henry, der med sine familiekonstruktionsmetoder i f.eks. La population de la Norvége depuis de deux siècles fra 1970 blev kopieret overalt, eller amerikaneren John Hajnals matematiske formler for beregning af Singulate Mean Age at Marriage, der dannede basis for hans European Marriage Patterns in Perspective fra Det massive udbud af historisk demografiske publikationer aftog i 1980 erne, men de sidste fem år har den historisk demografiske forskning fået en ny opblomstring med mange publikationer, specialer og afhandlinger. Årsagen til denne renæssance skal ikke ses som en fornyet interesse; den mener jeg i og for sig altid har været til stede. Det er uden tvivl de nye tekniske muligheder for indsamling og elektronisk bearbejdning af data, der har faciliteret denne udvikling. Da nærværende speciale primært er en demografisk undersøgelse af danske og sekundært en undersøgelse af norske og slesvig-holstenske forhold, vil jeg især fremhæve nedenstående forskere, der har været beskæftiget med demografiundersøgelser inden for dette område. Et skelsættende værk for dansk historisk demografi er Hans Chr. Johansens Befolkningsudvikling og familiestruktur i det 18. århundrede fra 1975, der bearbejder kirkebogsdata fra 26 danske landsogne samt data fra folketællingerne i 1787 og 1801 fra de samme sogne. Ikke blot bearbejdes og analyseres dansk befolkningsdata i større omfang i overensstemmelse med moderne demografiske metoder, men bogen kan indirekte læses som en lærebog i historisk demografi, idet dens beskrivelse af de benyttede kilder og metoder er yderst detaljerede og instruktive. Hans Chr. Johansen er uden for al tvivl den person, der har haft den største betydning for dansk historisk demografiforskning, 12\n13 ikke blot på grund af hans store produktion, men også fordi hans forfatterskab har så mange forskellige indfaldsvinkler til emnet. Hans forskning er blevet afrundet og opsummeret i Danish Population History fra Hans Chr. Johansens forfatterskab er i nærværende speciale i stor udstrækning blevet brugt som med - og modspiller. I lighed med udviklingen i udlandet har demografer i Danmark vist stor interesse for at arbejde med historisk demografi. Københavns Universitets Statistiske Institut v/otto Andersen publicerede en række forskningsresultater gennem 1970 erne og afsluttede med Danish Period Life Tables fra Disse publikationer er i vid udstrækning blevet refereret og benyttet af historiske demografer, bl.a. af Hans Chr. Johansen. Englænderen Michael Drake publicerede i 1969 sin doktordisputats Population and Society in Norway Den blev, til trods for en massiv kritik fra norske historikere 10, den referenceramme alle i dag bruger for norsk historisk demografi. Nordmanden Ståle Dyrvik har endvidere udgivet en lang række publikationer, dels egne og dels som hovedredaktør af udgivelser med norske forskningsresultater. Disse undersøgelser er baseret på enkeltsogne med små populationer, hvorfor det kan være vanskeligt at skabe sig et reelt overblik. Det har ikke været muligt at finde demografiske analyser, der specifikt omhandler befolkningen i Slesvig-Holsten. Tysk historisk demografisk forskning er, med en ca. 10 års forsinkelse i forhold til Frankrig, England og Skandinavien, blevet intensiveret, og der udgives mange publikationer. Her skal fremhæves Arthur E. Imhof, der har et stort forfatterskab bag sig. Han har nøje analyseret data fra en lang række tyske stater og provinser; men ikke fra Slesvig-Holsten, til trods for at data er til rådighed qua 1803 og 1835 folketællingerne samt den meget disciplinerede kirkebogsføring, der er kendetegnene for hertugdømmerne 11 i den behandlede periode. Det er ikke fundet hensigtsmæssigt at bruge tabelmaterialet fra hans meget omfattende værk Lebenswartungen in Deutschland, Norwegen und Schweden im 19. und 20. Jahrhundert fra 1995, idet bogen netop pointerer de demografiske forskelligheder mellem de tyske stater. Lars Hennings har i 1990 erne, som måske den eneste, indgående beskæftiget sig med befolkningsudviklingen i Slesvig-Holsten. Hans arbejde er, til trods for elementer af demografisk analyse, mere af en sociologisk og hjemstavnshistorisk karakter. Som nævnt er der de senere år publiceret et større antal af nye forskningsresultater, især demografiske mikroundersøgelser. Det har dog ikke været muligt at finde materiale, bortset fra Hans Chr. Johansens og Otto Andersens forfatterskaber, der kunne bruges til reelle komparative analyser. Specialets periodisering ligger tidsmæssigt før de fleste af disse undersøgelser, ligesom mikroundersøgelserne generelt har et specifikt sigte, der er uvedkommende for specialets population. En undtagelse er Ph.d. afhandlingen af Anette Jensen fra 2003, der indeholder en analyse af vielsesmønstret i Slagelse, Varde, Bogense og Århus fra 1814 til Den blev af mange norske historikere anset for uvidenskabelig. Afhandlingen er i overensstemmelse med angelsaksisk tradition skrevet nærmest som et essay med utallige anekdoter. 11 I modsætning til kirkebogsføringen i kongeriget, var der i Slesvig-Holsten i den behandlede periode en tradition for i kirkebogen at liste børn efter afdøde. Ud fra et historisk demografisk synspunkt ligger der her en guldgrube og venter på en fertilitetsanalyse. 13\n14 Den foreliggende litteratur om historisk demografi er primært brugt til fastlæggelse af metode og metodik. For specialets beskrivelser af tidens politiske og økonomiske forhold er der især trukket på Ole Feldbæks, Hans Chr. Johansens og Svend Aage Hansens publikationer om perioden. 14\n15 4. Datamaterialet Kilden og dermed datamaterialet for nærværende speciale er primært en egen transskription og klassificering af data for indskyderne og disses hustruer i Den almindelige Enkekasse. Mangler i dette materiale er forsøgt udbedret med diverse stater omhandlende de forskellige etater 12. Ved manglende fødested hos indskydere og/eller hustruer er Cd en med folketællingen af 1845 fra DDA ligeledes benyttet. Til brug for nuptialitetsanalysen er der benyttet folketællingsdata fra DDA. Endvidere er der ligeledes til brug for nuptialitetsanalysen blevet benyttet en privat database over danske officerer Den almindelige Enkekasse Institutionen og dens omfang Efter kongelig resolution af 30. august blev Den almindelige Enkekasse stiftet. Enkekassen skulle afløse Land-Militair-Etatens Pensionskasse af 1739, der var rådet i økonomisk uføre på grund af, at udgifterne til enkepension og faderløse børn ikke kunne finansieres af medlemmernes indskud. Den almindelige Enkekasse blev, som navnet antyder, udelukkende oprettet med det formål at kunne yde enkepension. Udover det landmilitære officerskorps skulle søofficerer samt kongeligt udnævnte civile betjente i kongens riger, hertugdømmer og lande tvangsmæssigt oprette en enkepension ved indgåelse af ægteskab. Kassen var endvidere åben for alle andre borgere, der måtte ønske at oprette en enkepension. Fastsættelsen af størrelsen af enkepensionen blev beregnet ud fra to forhold: Pensionen skulle stå i forhold til den gage, som indskyderen oppebar. En enke efter en major havde standsmæssige krav, som en enke efter en portkontrollør i København ikke havde. For hvert trin opad i karrieren skulle indskyderen regulere enkepensionens størrelse med et tillægsindskud, således at enkepensionen kom i overensstemmelse med indskyderens nye gage. Enkepensionens størrelse udgjorde typisk 30 % til 50 % af mandens årlige gage 14, dog minimum 10 rigsdaler i sølv og maksimum 400 rigsdaler i sølv pr. år. Efter pengereformen i 1813 og inflationen blev maksimum hævet til 600 rigsdaler. Indskuddets størrelse blev, i modsætning til hvad havde været gældende for den landmilitære pensionskasse, gjort afhængigt af indskyderen og hustruens alder samt aldersforskellen dem imellem. 12 Se litteraturlisten. Staterne er generelt mangelfulde eller direkte fejlbehæftede for den pågældende periode. En lysende undtagelse er Topsøe-Jensen: Officerer i Den Dansk-norske Søetat Schou, 1775 side 84 ss. 14 Den procentvise størrelse af pensionen i forhold til gagen varierede fra etat til etat. Militæret og søetaten havde den højeste procent. Hoffets civilansatte den laveste. 15\n16 Finansieringen af de udbetalte enkepensioner skulle foretages gennem tre indtægtskilder. Samtlige kongeligt ansatte 15, uanset om de blev gift eller ej, måtte afgive første måneds gage eller første måneds lønforhøjelse til Den almindelige Enkekasse. Dernæst indskuddet, der i princippet var en engang-for-alle indbetalt kapital til dækning af pensionen. Dette indskud kunne, afhængig af alderen på indskyder og hustru, beløbe sig til et eller flere års gage. Endelig, som den tredje og en meget vigtig indtægtskilde, forrentningen af den indskudte kapital. Fundatsen for Den almindelige Enkekasse nødvendiggjorde, at der, i modsætning til den militære pensionskasse, blev stillet krav til udarbejdelse af mortalitetstabeller samt krav til indskyderne og disses hustruer, om at kunne dokumentere deres alder. Mortalitetstabeller var allerede under stor diskussion blevet udarbejdet i begyndelsen af 1770 erne. Disse var dog forholdsvis enkle og baseret på en gennemsnitlig forventet levealder og ikke på en differentieret mortalitetsprognose for hvert enkelt alderstrin. Forventningerne til den gennemsnitlige levealder var ens for begge køn. Det skal her pointeres, at enkekassens matematikere udmærket var klar over, at kvinder over en hvis alder gennemsnitligt ville leve længere end jævnaldrende mænd. Forudsætningen i mortalitetstabellerne var dog, at et stort antal kvinder mellem 20 og 40 år ville dø af barselsrelaterede sygdomme, og at dette, i sidste ende, ville betyde, at den gennemsnitlige levealder var ens for begge køn. Usikkerhedsmomentet omkring mortalitetslisterne bevirkede imidlertid, at enkekassen blev pålagt et krav om at registrere dødsdato på både indskydere og hustruer, uanset om enkepensionen kom til udbetaling eller ej. Dette ville sikre en fremtidig mulighed af en revision af mortalitetstabellerne ud fra historisk materiale. Af betydning for den videre analyse af data fra Enkekassen skal nævnes følgende bestemmelser i fundatsen: Kun raske mænd kunne tegne en enkepension. For at Enkekassen kunne påtage sig risikoen med at oprette en enkepension, skulle den potentielle indskyder stille med en sundhedsattest. Dette krav er naturligvis i modstrid med ønsket om at udarbejde relevante dødelighedsanalyser på materialet fra Enkekassen. Det har dog reelt ingen betydning, idet centraladministrationen allerede i 1780 erne erkendte, at virkningerne af denne bestemmelse ikke var ønskelige. Praksis blev, at indskydere uden en ren sundhedsattest blev optaget, men for Postpensionskassens regning og risiko. Det ses af brevvekslingen, at oprettelsen af disse pensioner blev begrænset til minimumsbeløb. Hvis en enke indgik i et nyt ægteskab, blev udbetalingen af pensionen standset, men blev genoptaget, hvis hun blev enke på ny. Pensionen forblev kvindens ejendom. Ved en eventuel skilsmisse blev pensionen udbetalt ved den fraskilte mands død, for så vidt kvinden ikke sad i ægteskab. Disse bestemmelser kan have spillet en rolle for enkers overvejelser om nyt ægteskab 16. Enkemænd skulle gøre fuldt indskud ved nyt ægteskab. Denne bestemmelse kan ligeledes have virket hæmmende på embedsmænds ønske om at indgå nye ægteskaber I fundatsen defineret som kongelig betjente. 16 Se afsnit Nuptialitet. 17 Der er adskillige eksempler på, at mænd betalte afdrag på indskud for både en afdød og en nuværende hustru. 16\n17 Allerede den 25. februar 1785 blev en ny indskudstabel udarbejdet, og endelig den 4. august 1788 blev fundatsen ændret således, at enhver, der nød løn fra kongens kasse og var kongeligt udnævnt, skulle oprette enkepension ved giftermål. Præster måtte ikke, under bødestraf på 100 rigsdaler, vie embedsmænd uden sikkerhed for indbetaling til enkekassen. Endvidere skulle alle embedsmænd, der tidligere ikke havde været omfattet af fundatsen og ikke havde sikret deres hustruer gennem anden pensionsordning, foretage indskud med tilbagevirkende kraft. Den nye fundats muliggjorde afdragsordninger for indskud på op til 12 år i stedet for de gældende 4 år. Dette forhold skulle også få en afgørende betydning, se figur 1. I praksis betød de nye bestemmelser, at alle præster, dommere, prokuratorer, fogeder samt ansatte ved hoffet og i oktrojerede selskaber blev omfattet af bestemmelserne 18. Antal indskud Figur 1: Antal indskud i Den almindelige Enkekasse Tabet af Norge i 1814 bevirkede, at Den norske Enkekasse blev oprettet ved en fundats af med samme regler og bestemmelser, som gjaldt for Den almindelige Enkekasse. Efter forhandling om den norske andel af kapitalen i Den almindelige Enkekasse blev sagsakterne for samtlige indskydere med bopæl i Norge pr. 1. jan 1820, hvor hustruen fortsat levede, overført til Den norske Enkekasse i slutningen af Efter kun et års tid opgav man i Den almindelige Enkekasse at videreføre det statistiske materiale for disse personer. Den almindelige Enkekasse ophørte med at modtage nye indskud i 1845, angiveligt på grund af, at de benyttede mortalitetstabeller var fejlbehæftede, og man dermed havde 18 At dømme ud fra pensionstegningerne må præster og lokaladministratorer i Grønland, Island, Færøerne samt Finmarken i Norge have været undtagne for kravet. Jeg har dog ikke kunnet finde bestemmelser, der bekræfter dette forhold. 17\n18 større pensionsudbetalinger, end der var dækning for i kapitalen 19. Den almindelige Enkekasse udbetalte den sidste enkepension i I tidsrummet 1775 til 1845 blev der foretaget indskud i Enkekassen fordelt på ægteskaber indgået af indskydere (mænd) og hustruer 20. Fundatsrevisionen af 1788 bevirkede en massiv tilgang de efterfølgende fire år. Fra dette tidspunkt er samtlige 21 kongeligt udnævnte gifte embedsmænd registreret i Den almindelige Enkekasse Registrering og klassificering Ud fra materialet i Enkekassen 22 er der oprettet en database med følgende indhold: Indskyder: Indskudsnummer Navn (eller kæde til nyt indskudsnummer) Erhverv/stilling som angivet Erhverv angivet som etat (klassificeret efter nedenstående tabel) Erhvervsbopæl, land eller landsdel (klassificeret efter nedenstående tabel) Født, dato Født, sted Født, land eller landsdel (klassificeret efter nedenstående tabel) Død, dato Død, sted Død, land eller landsdel (klassificeret efter nedenstående tabel) Kæde til hustru/hustruer Hustru: Indskudsnummer Navn Født, dato Født, sted Født, land eller landsdel (klassificeret efter nedenstående tabel) Død, dato Død, sted Død, land eller landsdel (klassificeret efter nedenstående tabel) Kæde til indskyder/indskydere Markering og dato for nyt ægteskab (en ny ægtefælle er ikke nødvendigvis embedsmand) 19 Dette forhold er accepteret af historikerne (eks. Bro Jørgensen), men jeg har kunnet konstatere, efter en gennemgang af kapitalbevægelserne i Enkekassen, at der under hyperinflationen og i kriseårene efter 1813 blev tabt endog meget store summer på investeringer i godser og landejendomme i øvrigt. Den manglende afkastning på kapitalen, for ikke at sige den manglende kapital, har uden tvivl spillet en stor rolle for Enkekassens dårlige økonomi. 20 For det åbenbare misforhold mellem antallet af kvinder og mænd, se afsnit Nuptialitet. 21 Udover de nævnte undtagelser er der konstateret mangler. F.eks. er Johan Ludvig Heiberg ikke registreret, sandsynligvis fordi hustruen var berettiget til selvstændig pension. Ligeledes er N.F.S. Grundtvig, uvis af hvilken grund, ej heller indskrevet. 22 Inskriptionsprotokoller og dåbsattester. 18\n19 Pr. indskud: Dato Indskud (kontant) Indskud (afbetaling) Pensionsstørrelse Erhverv opsplittet i etater/arbejdsområder har følgende klassificering: Amtsadministrationen/lokal regering Centraladministrationen Forstvæsenet Hoffet Justitsrelateret Kirken Københavns Universitet Lokaladministrationen Militæret Oktrojerede selskaber Politi/fogeder Postvæsenet Sundhedsvæsenet Søetaten Toldvæsenet Undervisning En eksakt opdeling af Frederik VI s embedsmandskorps i etater ud fra nutidige kriterier er ikke mulig. Den enevældige stat havde en yderst økonomisk og pragmatisk indstilling til brugen af embedsmandskorpset. Mange embedsmænd havde dobbeltroller som f.eks. distriktskirurg og postmester eller f.eks. hjælpepræst og lærer ved borgerskolen. Mange kopister ved centraladministrationen arbejdede også for Københavns magistrat. Visse embedsfunktioner havde, set med nutidens øjne, et indbygget modsætningsforhold. Eksempelvis var grænserne flydende mellem den udøvende og dømmende magt, i den forstand at f.eks. en foged kunne optræde i begge funktioner. Mange embedsmænd skiftede endvidere funktion i deres karriereforløb. Et typisk karriereforløb for en embedsmand begyndte med en volontørstilling i centraladministrationen, derefter en udnævnelse til (betalt) kancellist, for til slut at ende med et embede i lokaladministrationen et sted i helstaten. Toldbetjente blev efter 1814 i vidt omfang rekrutteret blandt de mange aftakkede officerer. Præsterne fra patronatskaldene og prokuratorerne kan efter nutidens definition kun vanskeligt defineres som embedsmænd, men er medtaget, eftersom de i perioden blev defineret som kongelige betjente, og derfor underlagt de samme bestemmelser, som andre grupper af embedsmænd. 19\n20 Rubriceringen af data efter etater er tolket ud fra stillingsbetegnelsen ved første indskud, det vil sige ved personens giftermål. Analyse af data fra de enkelte etater bliver dog for uoverskuelig og vil for visse etaters vedkommende resultere i for små populationer. Det er derfor nødvendigt at gruppere etaterne i beslægtede grupper. Erhverv (etat) vil i nærværende speciale blive opdelt som følger: Administration: Central-, amts - og lokaladministration, distriktskirurger samt postvæsenet 23 Kirke: Kirke og undervisning Militær: Militæret, søetaten samt toldvæsenet 24 Retsvæsenet: Dommere, prokuratorer samt politi/fogeder Andet: Hoffet, private indskydere, oktrojerede selskaber samt forstvæsenet 25 Land eller landsdel har følgende klassificering: København (inkl. Frederiksberg) 26 Sjælland med omliggende øer Fyn med omliggende øer Nørrejylland Bornholm Slesvig Holsten Norge Færøerne Island Grønland Danske kolonier Tyske stater Udland, andet Denne klassificering skulle muliggøre en detaljeret sammenligning af data fra de forskellige egne af helstaten. For at kunne arbejde med store populationer, og dermed sikre det mest korrekte resultat, vil data i de efterfølgende analyser blive opdelt efter København, dansk provins, Slesvig-Holsten og Norge. Færøerne, Island, kolonier samt udland udgør for små populationer. Mobilitetsanalyserne vil dog blive udført på grundlag af den detaljerede klassificering Folketællinger For at analysere, hvor stor en del af befolkningen der giftede sig eller forblev varigt ugifte, er materiale fra tre folketællinger i København, nemlig fra 1. juli 1787, 1. februar Disse embedsmænd er en ensartet gruppe. Bosat i København og i købstæderne. Samme basisuddannelse, med undtagelse af den lille gruppe af distriktskirurger. 24 Toldvæsenet er medtaget under denne gruppe, fordi tolderne i vid udstrækning blev rekrutteret fra officerskorpset. 25 Disse grupper består af små populationer. Et fælles kendetegn er, at pensionstegningen skete sent i karriereforløbet, dvs. efter indgåelse af giftermål. 26 Jeg har skønnet, at Frederiksberg, til trods for dets placering uden for voldene, var en integreret del af det københavnske miljø. 20


Opretter franskmændene de bedste vine i verden?\nHvis du producerer millioner af liter vin i en industriel proces ved brug af rustfrit stålbund og rørarbejde og et par kemikalier til at konservere og blødgøre vinen, kan du sælge den til en pris, som enhver har råd til. Men det vil ikke være den bedste vin i verden; måske godt, men ikke det bedste.\nHvis du ejer et par hektar jord i Frankrig, som konsekvent producerer god vin, kan du producere et par tusinde liter ved hjælp af traditionelle metoder, ældes det i lang tid, flaske det efter traditionelle metoder og markedsføre det gennem nogle prestigefyldte forretninger. Okay så! Når det er blevet accepteret som en god vin fra en fantastisk vintage, kan du opkræve en konges løsepenge for det.\nFranskmændene er meget gode til hvad de gør, de har dygtighed og ekspertise og oplevelse. Også, naturligvis, er landet kendt for at dyrke de bedste druer. Gå til Bordeaux og St. Emilion og Pommerol-regionerne. Vinmarkerne der er bedre set end min have; endda banerne er pletfri med kantstener langs vejkanterne, og vinstokkene er planterede blomster i enderne af rækkerne. Hele stedet skrig overdådige pleje og investeringer (penge og arbejde) & succes. Derfor producerer de så gode vine,\nDet her. kan besvares med et enkelt ja, men jeg føler mig tvunget til at uddybe.\nFrankrig er ikke kun en vinproducent i verdensklasse, de er den originale producent af verdensklasse. Vinene fra Bourgogne og Bordeaux er bogstaveligt talt efterspurgt i hundreder af år. Vinfremstilling i Europa blev spredt af romerne i de få århundreder før og efter året 0. Da Romerriget var fordampet, tog klostrene på sig ansvaret. De pålagde strenghed, forskning og hvad vi nu tænker på som den videnskabelige metode til druedyrkning og vinfremstilling. Det er meget sandsynligt, at hvis du kunne vende tilbage til Beaune (smuk by i hjertet af Bourgogne) til år 1200, kunne du smage en vin, der kunne skelnes fra en stor Pinot Noir i dag. Du kan også finde rige mennesker fra andre lande, der kommer for at få den vin.\nHer er den anden ting. I løbet af de sidste 200 år har franske vinproducenter spredt sig over hele verden for at sprede principperne for vinfremstilling overalt, hvor druer der kan dyrkes.\nJeg er en almindelig vinedrinker fra Portugal og efter at have smagt vin fra Portugal, Spanien, Frankrig, USA, Australien og Indien, kom jeg til en konklusion om, at den bedste vin er den, der passer godt til dine smagsløg. Der er ikke sådan noget som bedste vine. Det skulle ikke være en dogme, at så og så nation laver de bedste vine. Du smager på det, og hvis du kan lide det, så er det den bedste vin. Resten er reklame. Efter at have smagt så mange oprindelser klassificerede jeg franske vine som acceptable, men irrationelt høje priser. Den værste vin, jeg nogensinde har smagt, er fremstillet i Indien og også meget høj. Califórnia-vine kan sammenlignes med franske vine. Portugisiske vine er de bedste og overkommelige.\nNogle gode og præcise svar her. Ja, de er de bedste i deres egen ”type” for det meste, men det at være bedst er et meget umådeligt og illusivt udtryk, der er meget subjektivt. Lad os bare sige, at det er fantastiske vine! Hvem kan argumentere med kvaliteten af de vine, der er produceret på begge sider af floden i Bordeaux, når det kommer til Cab-dominerede eller Merlot-dominerede vine, eller Burgundys berømte pinots osv. Osv. Jeg har lært at nyde hver vin til det de har er og historien de prøver at fortælle dig.\nHvad er nogle af de bedste vinklubber fra Napa eller Sonoma, der er med? Hvad er nogle af de bedste vingårde, man kan besøge, mens man rejser? Er tanniner i vin dårligt for dig? Hvad kræves for at starte en vingigantisk virksomhed i USA? Hvorfor er "god vin" en fidus, men god whisky ser ud til at være ægte?\nBryggeriet: En reflektion over mellemstater, ferie, intentioner og måske ølEn Trump-vælger købte mig en øl i Boston i går aftes.Hvorfor er så mange håndværksmæglere røvhuller?Jeg opdrager mine spædbørn i et bryggeriDen rådne køligere symbolik for et forhold, jeg havde


Gyldendal-ikon stopper som litterær direktør efter 24 år\nEfter 24 år har Johannes Riis besluttet at fratræde som litterær direktør, men han fortsætter på Gyldendal som forlægger for sin forfatterportefølje.\nJohannes Riis ved en af Gyldendals traditionsrige efterårsreceptioner, hvor han i årevis var hovedtaler. Fold sammen\nLitterær direktør på Gyldendal Johannes Riis fratræder sin stilling efter 24 år.\nHan fortsætter dog hos Gyldendal som forlægger for sin forfatterportefølje.\n»Alting har sin tid; det har været mit privilegium at være litterær direktør på Gyldendal i 24 år. Nu sættes der nye mål, og for at nå dem skal der nye og andre kræfter i spil. Jeg ønsker dem alverdens held og lykke og ser frem til at få mere tid til at arbejde med ”mine” forfattere og deres manuskripter, forhåbentlig til gavn og glæde for både forfatterne, Gyldendal og læserne,« udtaler Johannes Riis.\nAdm. direktør Morten Hesseldahl siger i den forbindelse:\n»Johannes har gennem alle årene været garant for, at der på Gyldendal har været udgivet bøger af høj litterær kvalitet, og samtidig har han på fornemste vis formået at forsvare et både bredt og nysgerrigt litteratursyn. Jeg vil gerne sige ham tak for en fantastisk indsats som litterær direktør for Gyldendal.\nNår det gælder fremtiden for Gyldendal Forlag, vil vi i morgen præsentere en ny organisation, der skal imødegå udfordringerne på et bogmarked i hastig forandring. I et sådant generationsskifte er jeg taknemmelig for og ser det som en stor styrke, at vi fortsat kan trække på Johannes’ enorme erfaring.«


Så kan man igen blive vild med vand - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Sydkysten\nArrangementet foregår den 25. maj og begynder klokken 10.\nArtiklen: Så kan man igen blive vild med vand\nSå kan man igen blive vild med vand\nSydkysten - 11. maj 2019 kl. 19:26\nDen 25. maj 2019 går Greve Marina - Mågen atter på molerne for at skabe en familiedag for alle, der har lyst til at lægge vejen forbi.\nGennem dagen, der starter klokken 10, vil der være både hoppeborg, røgning af fisk, historiefortælling, loppemarked, biludstilling og ikke mindst den velkendte og eftertragtede mulighed for at komme ud at sejle med kyndige bådfolk, der giver en tur på søen. Ønsker man en sejltur, sker det fra servicekajen. Der er ofte rift om turene, så lidt ventetid må påregnes.\nDer vil være forskellige indslag fra forskellige foreninger, ligesom Greve Musikskole igen i år underholder med musik gennem dagen ved Café Mågen, som udover mad og drikke også sælger is.\nOm aftenen er Cafe Mågen vært ved et større grillarrangement, som starter kl. 17.00 og varer til sent ud på aftenen.\n- Vi er rigtig mange inde over, hvert år, fortæller Brian Krøyer, der er driftsansvarlig for Greve Marina, Mågen.\n- Der har været afholdt en række møder - og rigtig mange i havnen bakker op om dagen og er aktive for at byde folk velkommen. Flere af de aktive i havnen har taget forskellige opgaver til sig, og det hele koordineres rigtig fint gennem dagen.Der er også en del af de erhvervsdrivende, der bakker rigtig flot op om dagen. Det glæder os meget - også at de er med igen, år efter år.\nGreve Kommune har bidraget med et tilskud, det samme har Vild Med Vand komiteen. Det gør, at arrangørerne har råd til at stable et arrangement på benene samtidig med et ønske om, at der internt i kommunen, skabes synlighed for hinanden, blandt andet gennem samarbejdet med Greve Musikskole.\n- I år tilbyder vi også, at folk, der ønsker at sælge deres båd eller bådplads, kan skrive til havnen, hvor jeg så står for at vise både frem.\nØnsker man at sælge sin båd, havneplads eller vil man gerne deltage i loppemarkedet med en bod eller to, skriver man blot til havnekontoret på maagen@greve-marina.dk med besked om, hvad man vil, og sender evt. salgsopstilling på båden - og hvor den er i havnen.\nDet samme med havneplads. Vil man have en bod eller to, sørger man selv for sin salgsstand, hvor vi så reserverer plads, lyder det fra Mågen.\n1. Indbrudsbølge rammer Sydkysten\n2. Sunset Boulevard åbner ny restaurant i Greve\n5. Sur kunde væltede disken


Situationsrapport fra et sted i Danmark | Beretninger fra et autentisk landbrug\n← Så er læggekartoflerne lagt\nFremdrevet drivert →\nSituationsrapport fra et sted i Danmark\nUdgivet den 26. marts 2016 by Lone Landmand\nFor øjeblikket bor Smaskepot sammen med ornen Kjetil.\nMåske laver de griseunger, måske sover de bare i ske.\nSidstnævnte går en del af dagen i hvert fald med.\nDeres stærke tryner har gravet et udvalg af rummelige fordybninger i jorden.\nSmå gryder, der bliver ekstra varme at ligge i, når solen skinner.\nOg med flere at vælge imellem er der altid én, som har den absolut rigtige vinkel i forhold til solstråleindfald og læ.\nDer ligger de så – bugflæsk mod rygstykker.\nOg mangler bare to par ensartede joggingsæt\n2 svar til Situationsrapport fra et sted i Danmark\nHold op hvor er de skønne…..selvom jeg er vegetar 😉\n26. marts 2016 kl. 18:42\nAltså finere jogginsæt end de der krøllede nogen findes ikke!!


For fire milliarder sygt samfund | Information\nIben Rasmine Østergaard Marcussen\nFor fire milliarder sygt samfund\nVi hører kun om Grønland, når der skal tælles kommende råstofmilliarder og gyses over smeltende indlandsis. Menneskene oven på råstofferne har vi tilsyneladende glemt. At mange grønlændere lever i socialt armod i et sygt samfund, som opretholdes med vores bloktilskud, interesserer vi os ikke for\nJeg færdiggør min moskus-oksebøf på toppen af et hotel i Nuuk og går ned på gaden. Det er koldt og blæsende. Gaden er fuld af unger, der trods det sene tidspunkt stadig er ude. De flokkes om en ambulance, der er kommet for at hente en fuld mand foran Brugsen. Jeg går forbi en 5-6-årig pige. Hun ligner de andre unger. Hun har ingen jakke på, blot en slidt lyserød adidas-trøje. Hun er snavset og lugter af afføring. På kinden har hun en tatovering fra en tyggegummi-pakke. Kombinationen af det hele er overvældende og planter tusinde spørgsmål i mit hoved. Er dette virkelig Danmark og rigsfælleskabet? Pigen med tyggegummitatoveringen og hendes legekammerater er desværre et perfekt billede på, hvordan det står til i Grønland. Der er noget helt galt.\nJeg har brugt en måned af min sommer i Grønland på et projekt med unge. Inden jeg sagde ja til opgaven, vidste jeg meget lidt om livet i Grønland. Isbjørne, kulde, indlandsis, slædehunde og julemandens postkasse var det, jeg først kom i tanker om efterfulgt af noget med alkohol.\nJeg forberedte mig på mit arbejde ved at læse rapporter fra store forskningsinstitutioner og fandt et væld af groteske statistikker: Grønland har verdensrekord i selvmord, de fleste begået af unge mænd mellem 14 og 25 år. 15 procent af unge piger mellem 15 og 24 år får foretaget en abort. Tallet i Danmark er tre procent. Hver ottende kvinde mellem 18 og 25 år har været udsat for seksuelle overgreb som barn. 62 procent af alle unge oplever alkoholproblemer i deres hjem.\nMen der var noget ved statistikkerne, jeg ikke forstod: Når de er så groteske, så er de ikke længere bare tal – de er skæbner hos størstedelen af menneskene på gaden, i Brugsen eller i bussen.\nDet er ikke svært at få øje på de mange tyngede liv rundt omkring i Nuuk. Pigen med tyggegummitatoveringen er blot et af dem. De voksne, der sidder udenfor ved Maximut-pubben midt i byen og drikker og ryger, er nogle af dem.\nPå produktionsskolen går der 35 elever. Der er egentlig kun plads til 24, men behovet er større, afslører den lange venteliste. På skolen går unge, der blev tabt for længe siden i den folkeskole, der til trods for en skolereform i 2003 stadig ikke fungerer fagligt eller socialt. Det offentlige system magter ikke at samle de unge op. Produktionsskolen er drevet for private midler, og værkstedslærerne er ikke uddannede.\n13 år og alene\n560 kilometer nordpå i Ilulissat er krydstogtpassagererne på et kort visit. Byen har udviklet sig til en af Grønlands turistmagneter på grund af den usandsynligt smukke isfjord.\nHer ligger Hotel Arktis, der lokker med femstjernet konferencecenter og en af klodens flotteste udsigter. I byen ligger også et familiecenter, som sundhedsminister Astrid Krag (SF) besøgte i februar i år, og et elevhjem, hvor unge fra de omkringliggende bygder bor, imens de færdiggør folkeskolen. Selv om der er to uger til sommerferien, er byens skoler næsten tomme. Lærere og elever trænger til ferie, og forældrene har brug for børnene til at hjælpe til med fiskeriet, lyder forklaringen.\nJeg besøger elevhjemmet for at tale med de unge. De to bestyrere – et ægtepar fra bygden – ligger i hjørnesofaen i fjernsynsstuen. De rejser sig og tager imod mig. De er ikke uddannede til at arbejde med børn, men søgte jobbet for tre år siden for at »prøve noget andet«, fortæller de. Deres fremtoning og attitude afslører, at der hverken er retningslinjer for kost eller bevægelse. Der er heller intet nærvær, interesse for de unges hverdag eller tillidsfulde relationer.\nDét, de unge fortæller og ikke fortæller, fæstner sig i mit sind: Det er hårdt at rejse fra familien og det trygge bygdeliv som 13-årig og bo hos inkompetente, fremmede voksne. Det er overvældende at bo i en storby med 5.000 indbyggere, når man kommer fra en lille bygd med 200-300 indbyggere. De unge svarer sagte – med ja eller nej og især ’ved ikke’ – på spørgsmål som: Hvordan har du det? Hvad kunne du tænke dig var anderledes? Hvem er din fortrolige? Deres hænder ryster, deres stemmer skælver, de undgår øjenkontakt, de er tyngede og udgør endnu flere eksempler på de dårlige liv, der leves i Grønland.\nHele arrangementet med elevhjem virker efter min mening uansvarligt. De findes i alle større byer. Ville vi i Danmark acceptere, at uuddannet personale skulle være mor og far for vores 13-årige gennem de tre vigtigste år af deres liv? De få ressourcestærke familier flytter med deres unge til storbyer for at undgå elevhjemmene. Jeg forstår dem godt.\nJeg ville ønske, at krydstogtpassagerernes rute gennem byen inkluderede et besøg på elevhjemmet. Måske ville de forstå, at Ilulissat er mere end et punkt på UNESCO’s verdensarvsliste.\nJeg har det med Grønland som med mange af de afrikanske lande, jeg har arbejdet i. Man har ikke været i Afrika, hvis man har oplevet en to ugers safaripakke og set the big five. Og man har heller ikke været i Grønland, hvis man har været på krydstogt op langs Vestkysten, set hvaler og siddet på toppen af hotellet i Nuuk og spist moskusoksebøf.\nDanmark bryster sig af et ganske særligt fællesskab med Grønland. Et fællesskab, der til dags dato åbenbart stadig har sin berettigelse i kraft af det, der skete for næsten 300 år siden, da Hans Egede grundlagde Nuuk og gjorde grønlænderne kristne. Det er, som om historien er et argument, der til alle tider overskygger fortællingerne om de grønlandske liv og den efterfølgende diskussion om, hvorvidt og hvordan Danmark skal være til stede i Grønland.\nVi afleverer årligt knap fire milliarder kroner til Grønland i bloktilskud. Hvis man sammenligner dét med den debat, de 12,6 milliarder kroner, vi sender sydpå i udviklingsstøtte, afstedkommer, undrer det mig, hvor lidt opmærksomhed der er om de penge, vi sender nordpå.\nHvorfor hører man ikke Søren Espersen (DF) tordne mod sjusket brug af de danske skattekroner. Den slags plejer han ellers ikke at holde sig tilbage for, når det omhandler pengene, der sendes i sydgående retning? Efter min bedste overbevisning støtter vi opretholdelsen af et usundt samfund.\nNår Grønland en sjælden gang er i de danske medier, handler det om energi- og klimapolitik. Mediernes dækning af Grønland efterlader det indtryk, at Danmark kun har interesse i de sektorer, der potentielt resulterer i økonomisk afkast.\nHvorfor er vi holdt op med at interessere os for de mennesker, der bor oven på råstofferne? Det virker, som om vi i Danmark har dårlig samvittighed over, hvad Grønland er blevet, og vi betaler fire milliarder kroner årligt i aflad.\nDet er tankevækkende, at DR sendte Steffen Kretz til Grønland i sommer for at dække Martin Lidegaards besøg i 21søndag, der fokuserede på den smeltende indlandsis, mens der intet var i medierne om Astrid Krags besøg i februar.\nHvis vi ikke snart begynder at tale om grønlænderne og deres usunde samfund, er jeg bange for, at Grønland kun manifesterer sig i vores bevidsthed som et parameter for klimaets tilstand – og som en legeplads for råstofeventyr, og det kan vi ikke være bekendt.\nGanske belejligt giver de fire milliarder kroner os hvert år et lod i det store olielotteri, der potentielt kan sikre os alle pension de næste 100 år, men det er ikke godt nok at aflevere en stor pose penge med venlige hilsner og så ellers tie resten ihjel.\nIben Rasmine Østergaard Marcussen er kandidat i folkesundhedsvidenskab og ekstern evalueringskonsulent\nKatrine Visby, lars romer, Marie Kobel, Lene Houmand Kristensen, Buuti Olsen, Jens Overgaard Bjerre, Jette M. Abildgaard, Ole Hansen, Jakob Lilliendahl, peter fonnesbech, Torben Selch, Per Jongberg, Brian Pietersen og David Zennaro anbefalede denne artikel\n25. november, 2013 - 08:35\nHvor meget er konsekvens af dansk forandring over århundrederne og hvor meget er traditionel kultur? Det må være det store spørgsmål. Alkoholmisbruget kan jo under ingen omstændigheder komme andre steder fra end koloniseringen - men hvad med vanrøgten og det seksuelle misbrug af børn? Det åbenbart lette valg af døden fremfor livet? Noget er jo tydeligvis helt galt, og det må være opgaven for et ansvarligt styre at bringe forholdene i overensstemmelse med befolkningens ønsker og behov.\nMåske kunne det netop være en løsning at hive formuer ind på udenlandsk arbejdskraft og finansiere et mere traditionelt liv for inuit - det synes jo at gå meget godt i Mellemøsten for oliestaterne dér.\n25. november, 2013 - 08:37\nHvorfor er der ikke nogen som siger som det er. Grønland er ledet af en flok korrupte og nepotistiske politikere, som rager værdierne til sig. Endnu værre end det er i Danmark!\n25. november, 2013 - 09:18\nMen hvordan er det kommet så vidt, Kim Houmøller? Hvem har de lært det af, hvordan er solidariteten med deres egen befolkning smuldret væk?\n25. november, 2013 - 10:12\nMan modtager understøttelse på højt plan. Man kan ikke uden.\nToppen administrerer pengene.\nDen herskende klasse og dem de hersker over.\nDanmark, ganget med ti.\nOg nu kommer "kineserne".\n25. november, 2013 - 13:37\nDet er hård læsning, hvad du har skrevet.\nHvis man melder så hårdt ud, så synes jeg det er på sin plads at underbygge sine konstateringer med fakta og sund vurdering. Det synes jeg der er en mangel på i din kronik.\nDer er ingen tvivl om, at det grønlandske samfund fungerer ganske uoptimalt. Det ved de danskere også, som har fulgt med i mediedækningen af Grønland i mange år, og ikke blot som forberedelse til en måneds ophold.\nGrønland er meget i medierne, og inden råstofbølgen har dækningen også fokuseret på alkoholikeren og de misrøgtede børn. Du er langt fra den første dansker, der er blevet chokeret. Det er underligt, at du ikke i din forberedelse er stødt på al den ensidige dækning der har været af det grumme grønlandske samfund.\nPersonligt er jeg træt af både isbjerget og alkoholikeren. Det er nemme emner at få læsere til og de besværliggør nuanceringen af grønlandsbilledet.\nDu beskriver et øjebliksbillede og retfærdiggør konklusioner baseret på kort tids mediedækning og statistikker. Det ligger der i og for sig ikke megen forståelse gemt i. Hvor er Grønland på vej hen? Hvilket retning bevæger statistikkerne sig? Og hvad ligger der bag det du observerer? En oprensning af statistikker er muligvis sandhed, men hvad er konteksten?\nGrønlandske børn er eksempelvis også opdraget ganske forskelligt fra danske børn. Så mangel på øjenkontakt og overdreven generthed er ikke nødvendigvis lig med misrøgt.\nDet er hårdt at vokse op i Grønland og der skal fokuseres rigtig meget på børnene og deres velfærd. Det er jeg bestemt ikke uenig i. Det er f.eks. sådan noget som organisationen MIO (http://mio.gl/?lang=da), som du sandsynligvis er stødt på, arbejder med.\nJeg synes det er enormt u-konstruktivt at stille et billede op som du gør det, og indikere at det er resultatet af bloktilskuddet.\nDet tager lang tid at skabe et velfungerende samfund, især et samfund af så få mennesker som i Grønland, med så voldsomme logistiske forhold. Det kan sagtens tage langt mere end 300 år, som du jo kan se. Hvad du ser i dag er ikke et resultat, men en hård og lang igangværende proces.\nHvis Grønland en dag skal være et sundt samfund, så nytter det ikke noget, at Danmark går ind og detailstyrer. Den model vil kun skabe mere modvilje mod hvad der er dansk, og ikke rykke grønlænderne tættere på kompetent styring af samfundet.\nPersonligt synes jeg et af de største problemer med den grønlandske samfundsudvikling er, at man i dag navigerer efter hvad man ikke vil have, danskheden og fortiden, hellere end at man drømmer om hvad man gerne vil.\nDu melder ikke konkret ud, hvad du synes man bør gøre anderledes andet end at fodre troldene med flere grumme statistikker, de kan kaste på hinanden.\nDen kronik som du har skrevet fodrer den slags mennesker, der er med til at skabe en større kløft både på dansk og grønlandsk side og hæmmer det rationelle samarbejde mellem Danmark og Grønland, som en dag skal gøre Grønland til et sundt samfund.\nDet er jeg meget ked af, og jeg håber utrolig meget, at du vil få en større forståelse for den grønlandske kultur, der for nogen af os er kilde til stor stolthed, og dermed bedre bidrage til en konstruktiv løsning af de problemer, der er så mange af i Grønland.\nJairus Lyberth, Pilu Juul-Nyholm, ellen nielsen, Michael Kongstad Nielsen, Merete Lindhardt Pedersen og Anders Feder anbefalede denne kommentar\n25. november, 2013 - 14:42\nAviaja Lyberth Hauptmann: Hvad mener du Danmark eller danskerne kan gøre for at bidrage konstruktivt til Grønlands udvikling? Det vel det de fleste i denne ende af "riget" grubler over. Er det virkelig at lade stå til, som berygtede politikere som Lars Emil Johansen plæderer for? Om der er mange eller få børn der lider burde ikke være det der skiller! (Læser i øvrigt din blog på ing.dk fra tid til anden - det er spændende stof.)\nJairus Lyberth, Steffen Gliese og ellen nielsen anbefalede denne kommentar\n25. november, 2013 - 14:44\n23. november, 2013 - 19:52 #\nI dine indlæg rammer du med stor præcision nogen af de væsentligste årsager til de tragiske livsbetingelser som mange almindelige grønlændere liver under - Efter min ydmyg opfattelse.\n- Hvis du har overskud til det håber jeg du kan formidle dit budskab i den nationale grønlandske debat.\nJeg har aldrig selv været på Grønland og har ingen således ingen førstehåndskendskab til forholdene, men det var med en tåre i øjet jeg så DR's dokumentarudsendelse for ca. et år siden om forholdene for mange grønlandske børn og familier.\n- Gå aktivt ind i grønlandsk politik. Der er brug for den holdning og forståelse, som du udviser.\n25. november, 2013 - 15:40\nGrønland og fremtiden, skaber jo en helt utrolig debat, nogle gange positivt andre gange negativt sådan er det, men hvordan får man som grønlænder skabet et samfund som er inkluderende overfor alle uanset problemer. Det lyder jo fint, det sammen spørgsmål kan vi jo stille i Danmark gu ved hvad svaret ville blive. Jeg har opholdt mig i Grønland i forbindelse med etableringen af et skolesystem som byggede på en vestlig filosofi og som viste gode resultater i DK, men som vi måtte erkende at afstande ikke kun fysisk men også mentalt var for stor. Vi må nok bruge vores midler fra DK til at understøtte det uddannelsesvæsen som man ønsker i Grønland, uden vi "blander" os mht. hvad pengene skal bruges til, man skal selv finde sit ståsted, som man også gjorde for mange år siden, da ungen i et kæmpe land strejfede om og intet havde at lave, anden end at røve og plyndre.\nDer opstod her nogle ildsjæle som opbyggede en praktisk anlagt uddannelse for de unge og hvor de kunne bruge deres praktiske viden, til at videreuddanne sig, hvis de ville dette. På de tekniske skoler i Nuuk bliver eleverne også uddannet, men opbygninger hentes fra Danmark. Måske var der nogle ildsjæle som kunne hente inspiration i et lille værk "Vejen til livet" af Makrenko.\nJeg håber virkelig, at Grønland en dag tager ansvar for deres eget land, og vi har i Danmark et medansvar at få "afleveret" Grønland som et stærkt fællesskab hvor der tages hånd om dem som har det svært, men Grønlænderne skal også lade være med hele tiden at undskylde deres livssituation, men tage ansvaret på sig i udviklingen af deres land, fortiden kan ingen ændre, men fremtiden kan man være med til at præge.\nAlle de mange danskere der med deres gode hensigter, ønsker at fortælle hvordan Grønlænderene skal leve, hold jeg tilbage, i er gæster i en kultur, som i må forsøge at tilegne jer, for det er jo det vi i Danmark forlanger af vores indvandrere.\nTorben Selch, Pórto Qisuk og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n25. november, 2013 - 17:47\nI min tråd (separat fra denne) skrev en til mig på spørgsmålet om hvorfor der ikke bliver gjort noget i Grønland: "Og jeg synes DK er tøsede, for der kan gøres meget for de penge, der allerede er der. Men de tør ikke blande sig, for de vil ikke tage magten fra grønlænderne, for så siger de jo, vi ikke kan. Men sandheden er, at vi faktisk ikke kan, og det er sørgeligt. De høje herre vil bare ikke indrømme det. Hellere, at der er problemer, end at vi mister magten. Trist." Personen her ser det i artiklen beskrevne hver eneste dag. Med venlig hilsen Torben\n25. november, 2013 - 21:36\nIben. You ain't seen nothing yet. Men se på Anders Nielssons billede på Kamikposten.dk af en hytte i en bygd til illustration af Iben Rasmines sørgmodige betragtninger og læs Sermitsiaqs artikel med billeder fra modeshow i ikke mindre end natklubben Manhattan i Nuuk og om oplæg til skønhedskonkurrencer. Læs om Pôrto Qisuks genopdagelse af sit 4-5000 årigt gamle DNA, som inspirerer ham til at foreslå at genoptage skikken med i meditativ pagt med naturen at sætte sig ud på isen og vente på at der må ske et eller andet, så Grønland kan udvikle sig på egne betingelser. Læs vor gamle ven Jonathans budskab om at han i hvert fald ikke vil bevare Grønland som et frilandsmuseum i en omgivende moderne verden og med en beklagelig konstatering af at overgangstiden vil kræve sine 'ofre' og med en advarsel om at lade Grønland forlove sig med USA. Hør om min grønlandske kones familie på nu 173 medlemmer, hvis børn ikke render sultne rundt om natten i bar undertrøje og som kun drikker et enkelt eller to glas af 'Den med tyren' eller fem glade øl ved de utallige familiemiddage med alenlange taler. Deltag i Landstingets afslutningsmiddage\nhvor Holger eller Lars Emil spiller op til grønlandsk polka og Aleqa tager en taxa hjem uden at betale. Læg mærke til de ret mange mennesker som spadserer hjem fra restaurants besøg uden at værdige deres omgivelsers ofte sørgelige tilstand et blik. For sådan er det jo bare med disse mennesker. Det blander de sig sgu ikke i.\nTag med ned til bådebroerne i week-end'en og se familierne drage afsted på jagt eller fisketur. Besøg vore to døtre af blandet race som er blevet i Grønland og den enes to døtre, begge studenter og under videreuddannelse i Frankrig og Bornholm.\nLæs Kim Leines bog om dansk voldelige overgreb på grønlændere i 1700-tallet og senere der gør dansk indsats-bl.a . min egen - til et kulturelt overgreb, der retfærdiggør et grønlandsk had til Danmark og nu til et spørgsmål om brun sovs.\nNotér dig de mange ovennævnte indlæg til dine egne betragtninger, som oftest bunder i personlige oplevelser og stritter i alle mulige retninger. Måske kan livet og tilværelsen i Grønland ikke bygges på en enkelt måneds iagttagelser.\nDet er sgu et mangfoldigt samfund fra dronningebesøg til fornedrende eksistensvilkår og alt muligt der imellem.\nMine egne personlige erfaringer gør det meget vanskeligt at se en samlet grønlandsk\ngeografisk og sproglig 'nation building' koncensus opstå i overskuelig tid\nChristian Harder, Torben Selch og Mads Christensen anbefalede denne kommentar\n26. november, 2013 - 13:32\nMit bud ville være for Grønland, hvor jeg ville tro - intet burde kunne vedtages, forståes og indført - uden en enorm påvirkning af en barsk og voldsom natur.\nDerfor tror jeg at buddet kunne være Øko-Humanistisk-Socialisme - som starten på en ung stat. Jeg ville søge andre informations-ruter end den danske, EU og USA - og kigge på de forskellige udviklingstrin i f.eks Argentina, Brasilien og Cuba og tage det bedste derfra - og indlejre det nødvendige samarbejde med den kapitalistiske verden, i et tæt kontrolleret favntag. Men det fordrer jo at politikerne, ikke er mudderet ind i det allerede.\n26. november, 2013 - 13:40\nIben R. Ø. Marcussen kommer til Grønland, og bliver rystet over det menneskelige forfald, og efterlyser en mere målrettet og kompetent, social indsats, og som i mangel af uddannede grønlændere vil kunne ydes fra Danmark. Men er der ikke noget arrogant ved tanken om at Grønland skal fikses? Er det ikke bare den attitude, der er indlejret i vores dna, den arbejdsomme og ordentlige, protestantiske nordeuropæers?\nJeg synes Pórto Qisuk’s kommentar 24. nov. 11.58 giver mening på en helt anden måde end alle diskussioner om skyld og overgreb og hvad der ’bør’ gøres.\nPórto Qisuk peger på et forhold, som det forekommer at alle jæger/samler-kulturer har til fælles: Hvordan menneskets eksistens er vævet ind i naturen, og selve denne sammensmelten med naturen byder på en rigdom af nærvær og opfyldelse.\nDertil vil jeg så føje forestillinger om, hvordan omgangsformen mellem mennesker er i sådanne kulturer. Som den rige dialog med den omgivende natur foregår der også en stærk ordløs dialog mellem mennesker, og når sproget så endelig kommer i anvendelse, så består der en nærmest mystisk sammenhæng mellem ordene og det de betegner. I mine forestillinger er det utænkeligt, at sproget i en sådan jæger/samler-kultur bliver brugt manipulerende.\nInd kommer så europæisk kultur med al sin grådighed og alt sit magtbegær i form af den danske kolonisering i 1700-tallet. Gradvist rev koloniseringen grønlænderne ud af deres oprindelige livsform. Flere og flere levede ikke længere i denne direkte pagt med naturen og mødet med alle de fremmede og den generelle opskalering af samfundet nedbrudte også de oprindelige sociale bånd. Således lærte grønlænderne også at lyve og at tænke på sig selv først.\nSå hvad vi taler om er sorg. En meget dyb sorg. Den tidligere livsform var måske nok hård, men det var en livsform i harmoni. Og erindringen om denne harmoni med naturen og den sociale harmoni er det bundløse, sorte hul, som grønlænderne bærer i sig, og som er årsagen til deres mangfoldige misbrugsproblemer.\nGrunden til at misbrugsproblemerne er så stærke, er netop at erindringen om den tidligere harmoni stadig lever. Og beskeden fra den moderne dansker eller grønlænder er vel ”Get over it!”. Men den virkelige misbruger er jo det moderne menneske. Det er vores livsform, der ikke er bæredygtig, ikke i harmoni, og det er vores livsform, der har fuldkommen udvandet ordenes betydning, og lader hånt om det enkelte menneskes forbundethed med sin omverden.\nOg helt paradoksalt bliver det, når det samtidig bliver klart, at det kun er gennem en gendannelse af det enkelte menneskes forståelse for sin forbundethed med sin omverden, at menneskeheden har en chance for at overkomme de globale problemer der er ved at vokse os helt over hovedet. Grønlænderne er ikke ene om at gå rundt med et bundløst, sort hul indeni. Det gør vi alle i større eller mindre grad. Se bare på omfanget af misbrugsproblemer i DK eller i ethvert andet land. I min forestillingsverden har grønlændernes lidelser ikke været forgæves, og vi vil blive taknemmelige for, at de ikke slap deres erindringer om, at verden kan være anderledes. Deres erindring bliver således til en vision om en reformeret livsform, som angår os alle.\nKort sagt, den meningsfuldhed, omsorg og ansvarlighed de realiserede i deres små bygder, skal vi nu finde måder at udbrede i vores megastore, komplekse, internationale samfund, formentlig igennem en fornyet lokal forankring. Den globale landsby.