Indholdsplan. Nøvlingskov Efterskole skoleåret PDF\nIndholdsplan. Nøvlingskov Efterskole skoleåret 15-16\nDownload "Indholdsplan. Nøvlingskov Efterskole skoleåret 15-16"\n1 NØVLINGSKOV EFTERSKOLES VÆRDIGRUNDLAG Den åndelige dimension er en kristen skole og et kristent hjem, hvor hverdagen præges og bæres af troen på Gud og værdien af de mennesker Han skabte. Vores kristne tro afspejles i vores måde at leve på, og vi møder i hverdagen den enkelte med det kristne evangelium i et trygt fællesskab. Den menneskelige dimension Skolen danner rammen om den enkeltes personlige udvikling, i ansvarlighed over for sig selv og fællesskabet. Hverdagen bygger på tillid, tryghed, omsorg, respekt for den enkelte og glæde ved livets mangfoldighed. Den faglige dimension Vi lægger vægt på, at eleverne udnytter deres evner, og at den enkelte elev er medansvarlig for egen læring - alene og i samarbejde med andre. Vi lægger vægt på, at eleverne udrustes fagligt til deres fremtidige uddannelse og arbejdsliv. Ligeledes ønsker vi at eleverne udvikles praktisk/musisk gennem skolens fagudbud. Den sociale dimension Vi lægger vægt på, at eleverne lærer de sociale spilleregler så de tager del i og ansvar for fællesskabet samt viser respekt for andres holdninger og forskelligheder. Vi lægger vægt på, at eleverne erkender vigtigheden af og tager medansvar for, at skolens gode fysiske rammer bevares, og at eleverne tager del i de praktiske gøremål, så en dagligdag kan fungere. Side 1 af 39\n2 Årsplan for skoleåret 2014/15 Skolens vedtægtsgodkendte navn:, Skolekode: Godkendt af bestyrelsen den: 20. maj 2014 Godkendelsen fremgår af bestyrelsens protokol side: 9 Kursets start- og slutdato (opstillet efter startdato) 10/ / Kursets titel Kursets længde Eventuelle afbrydelser 4 døgn (sæt kryds ) 1 uge (sæt kryds ) 2-11 uger (antal kusus uger) 12 uger og derover (antal hele uger plus evt. afkortet uge) af kurser (angiv første og sidste dag i afbrydelserne) Efterskoleophold 42 Efterårsferie oktober Juleferie 21/ / Vinterferie februar Påskeferie. Undervisning til og med onsdag d. 1. april kl. 15. Elever, der vælger at tage hjem, skal være tilbage på skolen mandag d. 6/4. Der er normal undervisning tirsdag den 7/4. Side 2 af 39\n3 NØVLINGSKOV EFTERSKOLES BAGLAND OG HISTORIE: er en kristen efterskole, som er oprettet af det lokale KFUM og KFUK og Indre Mission i Herning-området. Livet og hverdagen på skolen bærer præg af det kristne livs- og menneskesyn. 5 af bestyrelsens medlemmer vælges af et repræsentantskab bestående af to repræsentanter fra de forskellige lokalforeninger under KFUM og KFUK samt Indre Missions samfund i Herningkredsen samt af to repræsentanter fra elevforeningen. Derudover vælger KFUM og KFUKs regionsbestyrelse og IMs kredsbestyrelse hver to medlemmer til bestyrelsen. I perioden siden skolen startede med det første elevhold i 1984 og til april 2003 var pastor G. C. Sørensen Snejbjerg formand. Siden 22. april 2003 har Villy Thomsen, Vildbjerg været formand for. Ny formand genvalgt på bestyrelsesmøde den 23. april 2014: Anders Elmkvist, Herning I slutningen af 1970'erne dukkede ideen om en efterskole i Herningkredsens vestlige del op. Tanke blev efterhånden til handling, og i efteråret 1983 blev det første spadestik til taget på en mark udstykket til skolen fra gården Nøvlingskov. I august 1984 tog det første elevhold på 56 elever de nye bygninger i brug. Byggeriet var gjort muligt af en indsamling i området, ligesom mange fra skolens bagland hjalp med frivillig arbejdskraft. Det første byggeri bestod af køkken, spisesal, dagligstue, 3 klasseværelser, en lille foredragssal, lærerværelse/kontor samt elevværelser. Siden er bygningsarealet blevet flerdoblet, så Nøvlingskov i dag fremstår med de rammer og faciliteter, der er nødvendige for en tidssvarende undervisning. Elevtallet blev efterhånden øget, så der i dag er plads til godt 100 elever. DAGSRYTME: MANDAG - FREDAG: Ringes Morgentur (tjek ) Morgenmad (cafeteria) Sygemelding på lærerværelset Morgenandagt time time time time Side 3 af 39\n4 MANDAG&ONSDAG&TORSDAG TIRSDAG Middag (fælles) Middag (fælles) time Gangmøde time Værelsesrengøring time Værelsestjek Forfriskning Forfriskning time Opgavetid time Opgavetid slut Aftensmad Arbejdstime Aftenandagt Rengøring Forfriskning Ringes sige godnat Ringes man går på eget område Ringes man er på eget værelse Lyset slukkes FREDAG EFTERMIDDAG: Middag Værelsestjek Nøv Update Ugerengøring lektion lektion Forfriskning derefter weekend Den gode undervisningssituation og klassens trivsel God undervisning kan beskrives som en koncentration om undervisningen, forstået som mødet mellem elever, fag, faglighed og lærere. Det betyder: elever og lærere møder veloplagte og velforberedte elever og lærere møder til det aftalte tidspunkt undervisningen finder sted inden for de bedst mulige rammer Det kræver en forståelse for, at det er et lærested og ikke hjemlig hygge God undervisning er respekt for samtalens grundvilkår. Det betyder f.eks., at alle har bøgerne med, tager dem frem, så man er klar til undervisningen, som man naturligvis er aktivt deltagende i. Eleverne: Side 4 af 39\n5 1. Aktiv deltagelse i undervisningen: At du møder forberedt til timerne og medbringer det relevante undervisningsmateriale. At du deltager aktivt i undervisningen. At skriftlige arbejder afleveres til tiden 2. Tilstedeværelse: At fravær fra undervisningen kun forekommer i tilfælde af sygdom eller anden gyldig grund. 3. Holdninger og værdier: At du udviser respekt for dine kammerater og læreren At du bidrager til et frugtbart undervisningsklima At du respekterer skolens værdigrundlag, der er baseret på tolerance og lige værdier. Lærerne: 1. Undervisningen: At vi tilstræber et højt fagligt niveau i et godt læringsklima. 2. Koordinering af arbejdet: At vi tilstræber en koordinering af arbejdsbyrden i de enkelte fag. At vi laver en koordinering af afleveringer og bestræber os på at rette hurtigt. 3. Evaluering: At vi regelmæssigt evaluerer undervisningen med eleverne. 4. Holdninger: Du har ret til at forvente, at vi har en fælles, konsekvent holdning til forsømmelser af enhver art. At vi på ethvert givent tidspunkt vil tale med dig om dit faglige standpunkt. Vi må som lærere tage ansvaret for, at eleverne udvikler sig til hele mennesker og bliver studieegnede i det omfang, som de evner det. Målet med Nøvs kontaktlærer-ordning Den enkelte elev skal have en nær relation til mindst en voksen på Skabe en god og tæt relation mellem elev og kontaktlærer Opbygge og fastholde tillid Mulighed for at hjælpe kontakteleven til at skabe tættere relationer både til voksne og jævnaldrende Side 5 af 39\n6 Indholdsplan Fastholde den enkelte elev i mål (både fagligt og mht. fremtiden), opgaver (fx rengøring, lektier elevråd, udvalg, omsorg for andre elever) og aftaler (møde til tiden, ingen pjæk) Skærpe den enkelte elev i tanken om fremtidige mål fx uddannelse Hurtig og tæt kontakt til forældre, hvis der opstår problemer med en elev krav og mål der ikke overholdes Tryghed og støtte til den enkelte kollega i arbejdet som kontaktlærer Fælles udgangspunkt og retningslinjer for kontaktlærer-arbejdet Mulighed for at bede om hjælp til en kontakt-elev (ved dårlig kontakt eller behov for mere tid til snakken eller til at gennemskue en problemstilling) Forebygge mobning og opdage optræk til mobning hurtigst muligt Kontaktlærer-ordningen: Ledelsen og evt. vejlærer er ikke kontaktlærer Hvert team vælger en team-koordinator, der er ansvarlig for at indkalde til teammøde og lave dagsorden (akkord: 2 timer) Årgangsteam: Eleverne fordeles så vidt muligt, så kontaktlæreren har eleven til undervisning. Der skal være mulighed for at bytte rundt på enkelte elever efter holdene er kommet endeligt på plads. Første skoledag præsenteres kontaktlærerne for forældrene og det præciseres, at fordelingen er foreløbig Teamet skal mødes regelmæssigt (aug, sep, nov, jan (inden skitur), mar, maj (eksamen) og drøfte elevernes trivsel. Teamet hjælper hinanden med at opstille fokuspunkter for den enkelte elev. Det er den enkelte kontaktlærer, der sørger for at fastholde aftalerne. Kontaktlærer-funktionen: Ved skoleårets start udarbejdes en elev-aftale mellem kontaktlærer og kontaktelev. Aftalen skal indeholde skolens forventninger (stå op, møde til andagt, møde til timer, lave lektier, social ansvarlighed), elevens faglige forventninger og mål og elevens sociale forventninger og mål. Elev-Aftalen laves i samarbejde med kontakteleven og skal være tilgængelig på elevintra. Kontaktudvalget udarbejder et oplæg til aftale. Regelmæssige kontaktsamtaler 9 (uge 33, 35, 39, 46, 2, 9, 13,17,21) om året, der afsættes en dobbelttime hver gang). Eleverne skal ikke holde fri men arbejde med den opgave, der hænger sammen med dagens opgavetid. Elev-aftalen skal bruges som redskab til udvikling af den enkelte elev. Fokuspunkterne ændres undervejs og følges op fra gang til gang. Aftaler fra forældresamtaler skrives ind på elev-aftalen Side 6 af 39\n7 Indholdsplan Derudover oprettes et elev-notat på skolens lærerintra, så alle lærere kan læse kontaktlærerens kommentar og skrive til. Efter kontakt-samtalerne kan kontaktlæreren lægge en besked på lærerintra, hvis der er en elev, alle lærere skal læse med på. Hvis arbejdet med en kontaktelev ikke går planmæssigt kan kontaktlæreren bruge årgangsteamet til at drøfte problemet. Er der behov for mere hjælp til at løse problemer, kan relationsteamet kontaktes. Hvis det drejer sig om konflikter i forhold til skolens regler skal ledelsen inddrages. Kontaktlæreren skriver udtalelser til afgangseleverne. Redskaber: Brug af lærer-intra: Alle lærere skal skrive fravær ind i vagtdagbogen (morgentur, andagt, timer) Mulighed for at skrive både positive og negative kommentarer ind i elev-notat på lærerintra, så kontaktlæreren kan inddrage det i samtalerne Syge elever skrives ind i vagtdagbogen om morgenen Brug af elev-intra: Elev-aftalen skal være tilgængelig på elev-intra, og eleven opfordres til at læse aftalen inden kontakt-samtalen. Eleven kan ikke selv rette i elev-aftalen. Samtale- skemaer Der skal udarbejdes samtale-skemaer/dagsorden til kontaktsamtalerne. Disse udarbejdes af teamkoordinatorerne, som vælges på et personalemøde for et skoleår ad gangen. Eleven skal kende dagsordenen på forhånd FAG MED PRØVER Vi skal stå mål med undervisningen i folkeskolen, og det gør vi. Vi underviser i henhold til Forenklede Fælles Mål og tilbyder ved årets afslutning prøver på FP9 og FP10 niveau. DANSK Formålet med undervisningen i dansk er at fremme elevernes oplevelse af sproget som en kilde til udvikling af personlig og kulturel identitet, der bygger på æstetisk, etisk og historisk forståelse. Stk. 2. Undervisningen skal fremme elevernes lyst til at bruge sproget personligt og alsidigt i samspil med andre. Eleverne skal styrke deres bevidsthed om sproget og udvikle en åben og analytisk indstilling til deres egen tids og andre perioders udtryksformer. De skal opnå udtryks- og læseglæde og øge deres indlevelse og indsigt i litteratur og anden fiktion. Side 7 af 39\n8 Stk. 3. Undervisningen skal give eleverne adgang til det nordiske sprog- og kulturfællesskab. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Det talte sprog (lytte og tale) Det skrevne sprog (læse og skrive) Sprog, litteratur og kommunikation Kernen i faget er dansk sprog og litteratur. Dansk er et dannelsesfag, hvor de grundlæggende kundskaber og færdigheder skal udvikles som en helhed gennem hele skoleforløbet både i faget dansk, og når dansk indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne kan forstå og udtrykke sig sikkert og varieret, samt eksperimentere med og argumentere om sprog, tekster og andre udtryksformer tilegne sig kundskaber om dansk sprog, tekster og andre udtryksformer i forskellige kommunikationssituationer og i trykte, elektroniske og andre medier opnå kundskaber om samspillet mellem udtryk og indhold, mellem sprog og tekster og om kommunikation opleve og forstå, at sproget, teksterne og de andre udtryksformer har betydning for den personlige, sociale og kulturelle identitet. MATEMATIK Formålet med undervisningen i matematik er, at eleverne bliver i stand til at forstå og anvende matematik i sammenhænge, der vedrører dagligliv, samfundsliv og naturforhold. Analyse og argumentation skal indgå i arbejdet med emner og problemstillinger. Stk. 2. Undervisningen tilrettelægges, så eleverne opbygger matematisk viden og kunnen ud fra egne forudsætninger. Selvstændigt og i fællesskab skal eleverne erfare, at matematik både er et redskab til problemløsning og et kreativt fag. Undervisningen skal give eleverne mulighed for indlevelse og fremme deres fantasi og nysgerrighed. Stk. 3. Undervisningen skal medvirke til, at eleverne oplever og erkender matematikkens rolle i en kulturel og samfundsmæssig sammenhæng. Med henblik på at kunne tage ansvar og øve Side 8 af 39\n9 indflydelse i et demokratisk fællesskab, skal eleverne kunne forholde sig vurderende til matematikkens anvendelse. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Arbejde med tal og algebra Arbejde med geometri Matematik i anvendelse Kommunikation og problemløsning I matematik skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed gennem hele skoleforløbet både i faget matematik, og når matematik indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne kan: forstå, arbejde med og analysere problemstillinger af matematisk art i sammenhænge, der vedrører dagligliv, samfundsliv og naturforhold udbygge deres matematiske viden med henblik på et videre uddannelsesforløb forstå matematik som en del af vores kultur. Matematikundervisningen på : Matematik på 10c er anderledes: Præsentation af engelsk på Nøvlingskov Matematik er et særdeles vigtigt fag for alle og er en stor del af såvel uddannelse som arbejdsliv. At kunne forstå og anvende matematik er en bærende kulturel teknik på linje med at læse og skrive. På Nøvlingskov har vi valgt at prioritere dette ved at fokusere på en målrettet niveaudelt undervisning, der løfter det individuelle faglige niveau og skaber fornyet motivation gennem personlige og vedkommende udfordringer. 9. årgang På 9. årgang bliver man inddelt på 3 niveauer (abc). Dette sker gennem en afdækning af det faglige niveau og en personlig samtale ved skoleårets start. På sit hold møder man matematik og andre elever på eget niveau, holdstørrelsen varierer (større a-hold - mindre c-hold) og undervisningsmetoderne er tilpasset niveauet. Dette giver mulighed for øget lærerstøtte, større frimodighed på klassen, en mere individuel målsætning for faglig indlæring og dermed et stor mulighed for at udfolde sit potentiale. Holddannelsen er fleksibel med åbenhed for skift undervejs. Side 9 af 39\n10 Alle niveauer leder frem mod den samme prøve FSA, folkeskolens afgangsprøve,. Den mundtlige prøve er obligatorisk og den skriftlige prøve er et udtræksfag. 10.årgang På 10. årgang vælger man sig inden skolestart ind på 2 grundlæggende hold, et prøveforberedende gymnasialt rettet hold (deles senere på a og b niveau) eller et projektorienteret erhvervsrettet hold. De prøveforberedende hold afslutter med både en mundtlig og en skriftlig 10.klasses prøve. Gennem et grundigt og varieret indhold både mundtligt og skriftligt forberedes man til et gymnasialt videre forløb på forskelligt niveau efter sin 10.klasse. Projektorienteret / erhvervsrettet matematik: I erhvervsrettet matematik er der ingen prøver, men til gengæld masser af udfordringer, som er tilpasset den enkeltes niveau. Undervisningen vil være koncentreret om emner, som tager udgangspunkt i elevernes hverdag, interesser og uddannelsesønsker. På denne måde forberedes man til et videre uddannelsesforløb på erhvervsskolerne. En stor del af undervisningen vil være projektorienteret og afrundes med en fremlæggelse for læreren og/eller holdet. Eleverne får derefter evalueringer af deres arbejdsindsats og faglige udbytte. Ved skoleårets afslutning får eleven en udtalelse om sit faglige niveau, sin arbejdsindsats og sit udbytte af undervisningen. ENGELSK Formålet med undervisningen i engelsk er, at eleverne tilegner sig kundskaber og færdigheder, således at de kan forstå talt og skrevet engelsk og kan udtrykke sig mundtligt og skriftligt. Undervisningen skal samtidig udvikle elevernes bevidsthed om engelsk sprog og sprogbrug samt om sprogtilegnelse. Stk. 2. Undervisningen skal skabe rammer for oplevelse, indsigt og samarbejde samt styrke elevernes aktive medvirken. Herved skal undervisningen bidrage til, at eleverne bevarer lysten til at beskæftige sig med sprog og kultur til fremme af deres videre udvikling. Stk. 3. Undervisningen skal give eleverne indsigt i kultur- og samfundsforhold i engelsktalende lande og derved styrke deres internationale forståelse og forståelse af egen kultur. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Kommunikative færdigheder Sprog og sprogbrug Sprogtilegnelse Kultur- og samfundsforhold Side 10 af 39\n11 I engelsk skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed på alle fagets klassetrin både i faget engelsk, og når engelsk indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at anvende engelsk som et internationalt kommunikationsmiddel anvende sprogets opbygning og virkemidler til at gøre kommunikationen hensigtsmæssig anvende deres forståelse af, hvordan de bedst tilegner sig engelsk og fortsat udvikler deres sprog anvende viden om kultur og samfundsforhold i engelsktalende lande til at få indsigt i mellemmenneskelige relationer og forståelse af andre kulturer Præsentation af engelsk på Nøvlingskov Engelsk er et særdeles vigtigt fag for alle og bliver en stadig større del af såvel uddannelse som arbejdsliv og dagligdag. At kunne forstå og anvende engelsk er dermed en bærende kulturel teknik på linje med at læse og skrive. På Nøvlingskov har vi valgt at prioritere dette ved at fokusere på en målrettet niveaudelt undervisning, der løfter det individuelle faglige niveau og skaber fornyet motivation gennem personlige og vedkommende udfordringer. 9. årgang På 9. årgang bliver man inddelt på 3 niveauer (abc). Dette sker gennem en afdækning af det faglige niveau og en personlig samtale ved skoleårets start. På sit hold møder man sprog og andre elever på eget niveau, holdstørrelsen varierer (større a-hold - mindre c- hold) og undervisningsmetoderne er tilpasset niveauet. Dette giver mulighed for øget lærerstøtte, større frimodighed på klassen, en mere individuel målsætning for faglig indlæring og dermed et stor mulighed for at udfolde sit potentiale. Holddannelsen er fleksibel med åbenhed for skift undervejs. Alle niveauer leder frem mod den samme prøve FSA, folkeskolens afgangsprøve,. Den mundtlige prøve er obligatorisk og den skriftlige prøve er et udtræksfag. 10.årgang På 10. årgang vælger man sig inden skolestart ind på 2 grundlæggende hold, et prøveforberedende gymnasialt rettet hold (deles senere på a og b niveau) eller et projektorienteret erhvervsrettet hold. De prøveforberedende hold afslutter med både en mundtlig og en skriftlig 10.klasses prøve. På disse hold er der fokus på tekstforståelse, opbygning af et stort og anvendeligt ordforråd, korrekthed i udtale og de grundlæggende grammatiske færdigheder. Gennem et grundigt og varieret indhold både mundtligt og skriftligt forberedes man til et gymnasialt videre forløb på forskelligt niveau efter sin 10.klasse. Side 11 af 39\n12 Projektorienteret / erhvervsrettet engelsk: I erhvervsrettet engelsk er der ingen prøver, men til gengæld masser af udfordringer, som er tilpasset den enkeltes sproglige niveau. Undervisningen vil være koncentreret om emner, som tager udgangspunkt i elevernes hverdag, interesser og uddannelsesønsker. På denne måde forberedes man til et videre uddannelsesforløb på erhvervsskolerne. En stor del af undervisningen vil være projektorienteret og afrundes med en fremlæggelse for læreren og/eller holdet. Eleverne får derefter evalueringer af deres arbejdsindsats og faglige udbytte. Ved skoleårets afslutning får eleven en udtalelse om sit faglige niveau, sin arbejdsindsats og sit udbytte af undervisningen. TYSK Formålet med undervisningen i tysk er, at eleverne tilegner sig kundskaber og færdigheder, således at de kan forstå talt og skrevet tysk og kan udtrykke sig mundtligt og skriftligt. Undervisningen skal samtidig udvikle elevernes bevidsthed om tysk sprog og sprogbrug samt om sprogtilegnelse. Stk. 2. Undervisningen skal skabe rammer for oplevelse, indsigt og samarbejde samt styrke elevernes aktive medvirken. Herved skal undervisningen bidrage til, at eleverne bevarer lysten til at beskæftige sig med sprog og kultur til fremme af deres videre udvikling. Stk. 3. Undervisningen skal give eleverne indsigt i kultur- og samfundsforhold i tysktalende lande og derved styrke deres internationale forståelse og forståelse af egen kultur. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Kommunikative færdigheder Sprog og sprogbrug Sprogtilegnelse Kultur- og samfundsforhold I tysk skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed på alle fagets klassetrin både i faget tysk, og når tysk indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at anvende tysk som kommunikationsmiddel anvende sprogets opbygning og virkemidler til at gøre kommunikationen hensigtsmæssig Side 12 af 39\n13 anvende deres forståelse af, hvordan de bedst tilegner sig tysk og fortsat udvikler deres sprog forholde sig til væsentlige sider af kultur- og samfundsforhold i tysksprogede lande. FYSIK Formålet med undervisningen i fysik/kemi er, at eleverne tilegner sig viden og indsigt om fysiske og kemiske forhold. Undervisningen skal medvirke til udvikling af naturvidenskabelige arbejdsmetoder og udtryksformer hos den enkelte elev med henblik på at øge elevernes viden om og forståelse af den verden, de selv er en del af. Stk. 2. Undervisningen skal give mulighed for at stimulere og videreudvikle alle elevers interesse og nysgerrighed over for naturfænomener, naturvidenskab og teknik med henblik på at udvikle erkendelse, fantasi og lyst til at lære. Eleverne bør opnå tillid til egne muligheder for at forholde sig til problemstillinger med naturvidenskabeligt og teknologisk indhold af betydning for den enkelte og samfundet. Stk. 3. Undervisningen skal bidrage til elevernes grundlag for at få indflydelse på og tage medansvar for brugen af naturressourcer og teknik både lokalt og globalt. Undervisningen skal give eleverne mulighed for at erkende naturvidenskab og teknologi som en del af vor kultur og vort verdensbillede. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Fysikkens og kemiens verden Udvikling i naturvidenskabelig erkendelse Anvendelse af fysik og kemi i hverdag og samfund Arbejdsmåder og tankegange I fysik/kemi skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed gennem forløbet fra 7. til 10. klassetrin både i faget fysik/kemi, og når fysik/kemi indgår i tværgående emner og problemstillinger. Undervisningen i fysik/kemi bygger på de kundskaber og færdigheder, eleverne blandt andet har erhvervet i natur/teknik. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at: tilegne sig viden og indsigt om fysiske og kemiske forhold samt videreudvikle arbejdsmetoder og udtryksformer forstå fysik og kemi og deres anvendelser som en del af vores kultur og verdensbillede Side 13 af 39\n14 engagere sig i, forholde sig kritisk til og handle ansvarligt i forhold til problemstillinger med naturfagligt indhold. BIOLOGI Formålet med undervisningen i biologi er, at eleverne tilegner sig viden om de levende organismer og den omgivende natur, om miljø og sundhed samt om anvendelse af biologi. Der skal lægges særlig vægt på forståelsen af sammenhænge. Stk. 2. Undervisningen skal i videst mulig omfang tage sit udgangspunkt i elevernes egne oplevelser, undersøgelser og opfattelser samt søge at fremme deres glæde ved naturen og lyst til at beskæftige sig med biologiske emner og problemstillinger. Stk. 3. Elevernes ansvarlighed overfor natur og miljø skal videreudvikles, og undervisningen skal bidrage til at skabe grundlag for stillingtagen og handlen i forhold til menneskets samspil med naturen. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: De levende organismer og deres omgivende natur Miljø og sundhed Biologiens anvendelse Arbejdsmåder og tankegange I biologi skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed på klassetrin både i faget biologi, og når biologi indgår i tværgående emner og problemstillinger. Undervisningen i biologi bygger på de kundskaber og færdigheder, eleverne har erhvervet blandt andet i natur/teknik. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at : bruge deres viden om de levende organismer og samspillet med omgivelserne til at sætte sig ind i forhold om natur, miljø, sundhed og praktisk anvendelse af biologi erkende og formulere biologiske problemstillinger samt gennemføre undersøgelser og eksperimenter forstå biologi som naturvidenskabeligt fag og dets anvendelse som en del af vores kultur og verdensbillede engagere sig i biologiske spørgsmål, som sætter dem i stand til at tage stilling og handle Side 14 af 39\n15 GEOGRAFI Formålet med undervisningen i geografi er, at eleverne tilegner sig viden om og forståelse af de naturgivne og kulturskabte forudsætninger for levevilkår i Danmark og i andre lande samt samfundenes udnyttelse af naturgrundlag og ressourcer. Stk. 2. Undervisningen skal bygge på elevernes egne iagttagelser, oplevelser og undersøgelser og på geografiske kilder, så de udvikler interesse for selv at udbygge deres viden om omverdenen. Stk. 3. Undervisningen skal fremme elevernes forståelse af fremmede kulturer og give dem mulighed for at udvikle engagement, selvstændig stillingtagen til og ansvarlighed over for problemer vedrørende udnyttelse af naturgrundlag, ressourcer og den kulturskabte omverden og konsekvenserne for miljø og levevilkår. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Globale mønstre Naturgrundlaget og dets udnyttelse Kultur og levevilkår Arbejdsmåder og tankegange I geografi skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed på klassetrin både i faget geografi, og når geografi indgår i tværgående emner og problemstillinger. Undervisningen i geografi bygger på de kundskaber og færdigheder, eleverne blandt andet har erhvervet i natur/teknik. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at forstå at levevilkårene i et område er bestemt af samspillet mellem naturgrundlaget og menneskeskabte forhold tilegne sig et meningsfyldt kendskab til vigtige navne som holdepunkt for et nationalt og globalt overblik forholde sig til menneskets udnyttelse af naturgrundlaget og dets ressourcer og udvikle ansvarlighed i forbindelse hermed anvende geografiske begreber og metoder til at beskrive og perspektivere naturfænomener, kulturgeografiske mønstre, miljøproblemer og regionale problemstillinger. SAMFUNDSFAG Formålet med undervisningen i samfundsfag er, at eleverne udvikler lyst og evne til at forstå hverdagslivet i et samfundsmæssigt perspektiv og til aktiv medleven i et demokratisk samfund. Side 15 af 39\n16 Stk. 2. Undervisningen skal medvirke til, at eleverne udvikler historie- og samfundsbevidsthed, kritisk sans og færdighed i at iagttage, analysere og vurdere nationale og internationale samfundsforhold og konflikter. Stk. 3. Undervisningen skal bidrage til, at eleverne på baggrund af et personligt tilegnet værdigrundlag deltager aktivt i samfundsudviklingen. Den enkelte elev skal udvikle ansvarlighed for løsningen af fælles opgaver og erhverve viden om samfundet og dets historiske forudsætninger De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Menneske og stat Menneske og samfund Menneske og kultur Menneske og natur. I samfundsfag skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed gennem undervisningen både i faget samfundsfag, og når samfundsfag indgår i tværgående emner og problemstillinger. Undervisningen i samfundsfag bygger bl.a. på kundskaber og færdigheder, som eleverne har erhvervet sig i faget historie. De centrale kundskabs og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at forstå sig selv som en del af samfundet, som man både påvirkes af og kan påvirke placere eget og andres hverdagsliv i et samfundsmæssigt og historisk perspektiv udvikle deres personlige værdigrundlag med henblik på at tage stilling til og få lyst til at påvirke aktuelle begivenheder analysere, tolke og vurdere samfundsforhold og konflikter og formidle resultaterne. KRISTENDOM Formålet med undervisningen i kristendomskundskab er, at eleverne erkender og forstår, at den religiøse dimension har betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og for dets forhold til andre. Stk. 2. Undervisningen tager sit udgangspunkt i kristendommen, som denne fremtræder i historisk og nutidig sammenhæng. Stk. 3. Eleverne skal opnå kendskab til bibelske fortællinger og forståelse af kristendommens betydning for værdigrundlaget i vor kulturkreds. Derudover indgår ikke-kristne religi- Side 16 af 39\n17 oner og livsanskuelser med henblik på, at eleverne får forståelse af andre livsformer og holdninger. Stk. 4. Gennem mødet med de forskellige former for livsspørgsmål og svar, som findes i kristendommen samt i andre religioner og livsopfattelser, skal undervisningen give eleverne et grundlag for personlig og ansvarlig stillingtagen og handling over for medmennesket og naturen. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Livsfilosofi og etik Bibelske fortællinger Kristendommen og dens forskellige udtryk i historisk og nutidig sammenhæng Ikke-kristne religioner og andre livsopfattelser. I kristendomskundskab skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed gennem hele skoleforløbet både i faget kristendomskundskab, og når kristendomskundskab indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at uddybe deres erfaringer og oplevelser i mødet med det faglige stof forholde sig til den religiøse dimension i tilværelsen og dens betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske, for mellemmenneskelige relationer og for forskellige samfund styrke deres indsigt i kristendommen samt andre religioner og livsopfattelser, som de kommer til udtryk i Danmark og resten af verden forholde sig til grundlæggende livsspørgsmål og etiske problemstillinger samt handle i overensstemmelse hermed. HISTORIE Formålet med undervisningen i historie er at styrke elevernes historiebevidsthed og identitet og øge deres lyst til og motivation for aktiv deltagelse i et demokratisk samfund. Det sker ved at fremme deres indsigt i, at mennesker er historieskabte såvel som historieskabende. Stk. 2. Ved at arbejde med samspillet mellem fortid, nutid og fremtid skal eleverne udvikle deres indsigt i menneskers liv og livsvilkår gennem tiderne. Herved skal de videreudvikle deres forståelse af og holdning til egen kultur, andre kulturer og menneskers samspil med naturen. Side 17 af 39\n18 Stk. 3. Undervisningen skal give eleverne mulighed for overblik og fordybelse i vedkommende historiske kundskabsområder og fremme deres indsigt i kontinuitet og forandring. Undervisningen skal bygge på og stimulere elevernes evne til indlevelse, analyse og vurdering og fremme deres lyst til at videregive og skabe historiske fortællinger på baggrund af tilegnet viden. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Historie i fortid og nutid Tid og rum Fortolkning og formidling I historie skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de tre områder udvikles som en helhed gennem skoleforløbet både i faget historie, og når historie indgår i tværgående emner og problemstillinger. Kundskaber og færdigheder, som eleverne erhverver sig i faget historie, er en del af det historiefaglige fundament, som samfundsfag bygger videre på. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at forstå sig selv som historieskabte og medskabere af historie udbygge deres indsigt i væsentlige historiske begivenheder og samfundsforhold fra alle tidsepoker skabe sig overblik over og fordybe sig i arbejdet med menneskers dagligliv og livsvilkår gennem tiderne styrke deres forståelse af udviklingen af dansk kultur i mødet med andre kulturer FAG UDEN PRØVER: SPORT BADMINTON Da mange af vores elever er vilde med ketsjer og fjerbold, har vi valgt at udvide tilbuddet omkring badminton. Det betyder, at uanset niveau eller tidligere erfaring findes der et badmintontilbud til netop dig. Badminton kan vælges som 1 eller 2 timers ugentlig valgfag. Øvede spillere vil blive forsøgt samlet på et hold. Du vil blive udfordret teknisk og taktisk, forbedre din hurtighed og kondition, komme omkring alle spillets facetter og opleve et godt fællesskab omkring badmintonspillet, både i timerne og måske også om aftenen i skolens hal. Skolen deltager i diverse stævner mod andre efterskoler og i KFUM Idræts forbundsmesterskab. Side 18 af 39\n19 Gennem et samarbejde med den lokale badmintonklub tilbyder vi 2 timers ekstra spil og træning for dig, som bare gerne vil noget mere med sporten. Der trænes i det nærliggende Skibbild-Nøvling idrætscenter (SNI), hvor en uddannet og erfaren badmintontræner står for teknisk udvikling og nye udfordringer uanset niveau. Her kan man møde lokale ungdomsspillere og få masser af jævnbyrdige kampe. Samarbejdet åbner også op for deltagelse i diverse stævner. BASKETBALL Et supergodt boldspil teknisk og taktisk, som man sagtens kan starte på uden tidligere erfaring. Hvis du er til fart og tempo, sved på panden og masser af bold-action, så er basketball dit kommende valgfag. Her kræves der ikke masser af muskler og størrelse, men bare lyst til holdsport og boldspil. Faget bliver en blanding af træningsøvelser og spil med udfordringer til alle uanset niveau. Så get ready for defence, fastbreaks, rebounds og måske et enkelt dunk. CROSSFIT CrossFit er for alle, som vil have en bred, generel og ekstremt effektiv træning. CrossFit er sjovt, intenst og hårdt på den gode måde! Du får trænet udholdenhed, hastighed, balance, smidighed, koordination, præcision og bevægelighed ved at lave varierede øvelser og bevægelser ved så høj intensitet som muligt, så træningen er aldrig kedelig. CrossFit bygger på den amerikanske hærs træningsprogrammer og bruges i dag af mange politi-, rednings- og militærkorps. CrossFit kommer hele vejen rundt med træning tilpasset den enkelte, så der kræves ingen forudsætninger for at være med, kun lyst til at komme i bedre form. FITNESS Mangler du nogle gange det der ekstra gear i hverdagen? Fitness gør dig høj! Det skaber den vildeste følelse i kroppen, når du yder max. Og så giver det energi og et fantastisk humør. Glæd dig til at bruge din krop målrettet igennem fitness. Det betyder større fysisk overskud, større koncentrationsevne, flere smil og øget velvære. Der laves særskilte hold for drenge og piger. Fitness for Drenge: Den daglige undervisning er stærkt varieret, men målet fast. Du skal forbedre din kondition, styrke, udholdenhed, koordination, dit kredsløb og din viden om kroppen. Det gør du bl.a. igennem discipliner som maksimal styrketræning, spinning, sjipping og pulsmomenter i cirkeltræning. Det stærke fællesskab omkring træningen er her en kæmpe styrke. Du kan simpelthen præstere bedre, fordi vennerne booster din disciplin og træning. Fitness for Piger: Den daglige undervisning er stærkt varieret, men målet fast. Du skal forbedre din kondition, styrke, udholdenhed, koordination, dit kredsløb og din viden om kroppen. Det gør du bl.a. igennem discipliner som maksimal styrketræning, spinning, sjipping, pulsmomenter i cirkeltræning, step, yoga og zumba. Det stærke fællesskab omkring træningen er her en Side 19 af 39\n20 kæmpe styrke. Du kan simpelthen præstere bedre, fordi vennerne booster din disciplin og træning. FODBOLD Der laves hold særskilt for piger og drenge. Der er mulighed for at vælge fodbold en eller to gange om ugen. Der vil blive arbejdet med tekniske og taktiske øvelser i ca. halvdelen af tiden. Den resterende del af tiden vil blive brugt til spillet. Fodbold er udendørs om sommeren og indendørs om vinteren. I udendørssæsonen deltager vi i to skoleturneringer. Indendørs deltager vi i flere turneringer med nærliggende efterskoler samt DM for efterskoler. Stort set hvert skoleår har vi nogle fodboldspillere, der gerne vil udfordres endnu mere og derfor deltager i træningen med Vildbjerg SF, der har U17-hold for både piger og drenge, og som er samarbejdsklub med FC Midtjylland. Nøvlingskov arbejder også på at blive samarbejdsklub med FC Midtjylland. GIRL-POWER Faget er for dig, som har lyst til at prøve kræfter med lidt af det hele inden for idræt. Vi giver den gas med styrketræning, boldspil, som du selv er med til at udvikle, ultimate, basketball, fodbold, løb... Ja.. You name it. Har du nogle idéer til, hvad vi skal prøve af, så gør vi det. Der er plads til alle, og det vigtigste her er ikke, hvor god du er til sport, men i stedet at du giver den gas. Så har du lyst til at svede og grine? Så er det her, du skal være med HOCKEY Hockey er et spil med fart, kamp og humør - alle kommer med samme forudsætninger, og derfor kan alle være med - bare de har lyst til at svede og være fysisk aktive. Vi vil spille meget og derved efterhånden blive bedre til det tekniske og taktiske i spillet. HÅNDBOLD Der laves hold særskilt for piger og drenge, hvis der er tilslutning nok. Der vil blive arbejdet med tekniske og taktiske øvelser i ca. halvdelen af tiden. Den resterende del af tiden vil blive brugt til spillet. Håndbold er indendørs hele året. Der vil blive arrangeret enkeltstående kampe, fortrinsvis mod andre efterskoler. MTB - MOUNTAINBIKE Mountainbike er for dig, som synes det sjovt at fare hen ad en skovsti på cyklen, mærke adrenalinen pumpe og være klar til næste sving, der måske venter bag det næste træ. Måske har du prøvet det før. Ellers er det nu, du kan komme til at prøve det for første gang. Mountainbike er sjovt, intenst, effektivt og til tider hårdt, men aldrig kedeligt, da naturen selv har lagt spændingen ind på skovstierne. Vi vil i faget også se på køreteknik, og da det slider hårdt på cyklen at køre i naturen, er rengøring, vedligeholdelse og simple reparationer også en del af faget. Du skal selv medbring din mountainbike. Side 20 af 39\n21 RYTMEGYMNASTIK Faget er groft sagt delt op i to. Vi bruger omkring halvdelen af tiden på opvarmning, konditions- og styrketræning. Den anden halvdel bruger vi på at arbejde med koreografi. Rytme er for dig, som har lyst til at bevæge dig til musik. Har du nogle idéer til, hvordan musikken skal mixes, eller koreografien skal laves, så er der plads til det. Niveauet er for alle, og selvom du ikke har den store rytmesans eller dansemus i maven, skal du nok få det sjovt alligevel. Det er et fag, hvor der næsten hver gang er garanti for et smil på læben - og selvfølgelig sved på panden. VOLLEYBALL Er både for piger og drenge. Der vil blive arbejdet med tekniske og taktiske øvelser i ca. halvdelen af tiden. Den resterende del af tiden vil blive brugt til spillet. Volleyball er indendørs det meste af tiden, men i godt vejr går vi ud og spiller beachvolley. Du skal på valgsedlen angive, om du ønsker turneringsvolley (2 timer) eller begyndervolley med 1 time. I vintersæsonen er der mulighed for at komme med til mindst fem stævner. KUNST og DESIGN GLASKUNST Glaskunst er for dig, der gerne vil kombinere et håndværk med kreative ideer og eksperimenter. Vi laver forskellige smukke ting, fx skulpturer, billeder, smykker, fade mm. Vi arbejder i gennemsigtigt vinduesglas eller i farvet glas, alt afhængigt af, hvilket produkt vi arbejder hen imod. Vi lægger vægt på, at du lærer forskellige teknikker, men der skal også være plads til, at du prøver nye ideer af. KERAMIK Valgfaget keramik giver dig mulighed for at arbejde kreativt i et af vore værksteder. Ler er et spændende materiale, som forandrer sig under arbejdet. Først blødt, sejt, senere tørt og sprødt, efter første brænding hårdt, men skrøbeligt, og til sidst bliver det stærkt og hårdt som sten. Du kan få mulighed for at skabe og designe nye ting, fx krus, vaser, julepynt, smykker og meget andet. BILLEDKUNST Billedkunst er for dig, som synes, det er sjovt at male og tegne, og som har lyst til at blive dygtigere. Vi kommer til at arbejde med grundlæggende teknikker inden for tegning og maleri. Faget er for alle. Uanset om du er trænet eller nybegynder, vil der være spændende udfordringer for dig. Vi skal male på lærred og plade; men også på sten, planker og hvad du ellers får lyst til at afprøve. Bevægelsestegning, konturtegning, kontraster, lys og skygge, opstillinger og klassisk tegning er forskellige fokuspunkter, vi kommer omkring. Vi arbejder med farvelære, forskellige teknikker og strukturer inden for arbejdet med akrylmaling, oliekridt, kul, blyant Side 21 af 39\n22 Du kommer til at udarbejde nogle større projekter med portrætmaling og opsætninger (stilleben). Krea uden grænser Strik Syning Læderarbejde Lædersmykker Krea uden grænser er faget for dig, som kan li at arbejde med hænderne og har Redesign lyst til at lære mange forskellige teknikker og arbejdsmetoder inden for krea og håndarbejde. Side 22 af 39 Det er et hyggeligt fag. Der er plads til alle, og\n23 Filtning Hækling MUSIK BAND Er for dig, der kan lide at spille rytmisk musik sammen med andre. Skolen råder over klaver, keyboard, el-bas, elguitar, akustisk guitar, trommesæt samt diverse percussioninstrumenter (rytmeinstrumenter). Har du selv et instrument, er du meget velkommen til at tage det med. På valgskemaet bedes du angive, hvilket instrument (evt. flere), du helst spiller. Sidst på året går vi i vores eget studie og indspiller årets Nøv-cd. GUITAR Undervisningen foregår i hold. Du vil først og fremmest lære at spille akkorder, så du kan spille til en sang med becifring. Dernæst vil vi arbejde med fingerspil, melodispil samt improvisationer. Det forudsættes, at du selv har en guitar eller kan låne én. Du kan vælge guitarspil, uanset om du har spillet før eller ej. KLAVER Undervisningen kommer til at foregå i hold på 6-7 elever, som sidder ved hver sit el-klaver med hovedtelefoner. Undervisningstiden kan nogle gange indeholde kort fælles gennemgang, men hovedsageligt spiller man klaver og får individuel undervisning/vejledning. Hovedvægten vil blive lagt på becifringsspil, dvs. at spille melodier efter akkorder og akkompagnere efter akkorder, fx til sange fra PULS-sangbogen Du skal være indstillet på at øve selv. Klaverspil er for både nybegyndere og mere øvede. På valgskemaet skal du angive, om du tidligere har fået undervisning i klaver eller keyboard (skriv, hvor mange år (evt. 0) du har fået undervisning). SANGUNDERVISNING Er du vant til at synge, eller vil du bare gerne lære noget om din stemme? Har du lyst til at lære at stå alene foran andre og synge? Side 23 af 39\n24 Vi starter med at lære noget om stemmen, og hver deltager får individuel undervisning, hvor man lærer at bruge sin stemme optimalt. Noget af undervisningen vil foregå sammen med de andre, der får sangundervisning, så I kan synge for hinanden og lave øvelser sammen. Så har du lyst til at få solosangundervisning kombineret med at synge sammen med andre, så er dette lige faget for dig! TROMME Det er faget for dig, som gerne vil arbejde med rytmerne i musikken. Der vil blive arbejdet med grundlæggende rytmer til beat/rock, swing og forskellige varianter heraf samt lettere sydamerikanske rytmer. Skolen råder over to komplette trommesæt, og undervisningen vil primært foregår i små grupper på to eller tre. Du kan vælge trommespil, uanset om du har spillet før eller ej. TEN SING Nøvlingskov er en Ten Sing Efterskole Årets ten sing show er for mange elever højdepunktet på et skoleår. Fællesskabet udfoldes og styrkes 100%, da alle har sin funktion i showet. Ten Sing er musik, sang, dans og drama, og showet indeholder alle disse elementer. En stor del af ideen i Ten Sing er, at eleverne selv laver det hele: vælger tema, skriver dramastykket, vælger sange og musik, syr kostumer, koreograferer danse osv. Alle elever er med til at gennemføre showet, som vises fire gange i marts måned, hvor ca mennesker får sig en oplevelse. VÆRKSTED MOTORLÆRE Begynder: Der arbejdes både praktisk og teoretisk. Faget er for dig, der ikke ved ret meget - eller slet ingenting - om en motor. Vi skal lære at skille/samle en motor. Vi skal arbejde med tændingsanlæg samt nødvendig vedligeholdelse og fejlfinding. Dette gælder både for små 4-taktsmotorer samt scootere. Når du har lært det mest grundlæggende, må du gerne medbringe egne ting at arbejde med. Fortsætter: Motorlære fortsætter er for dig, der har lært at adskille og samle simple motorer. Vi arbejder med dele fra tændingsanlægget på bilmotorer, adskiller topstykker etc. Du vil også få mulighed for at lære den nødvendige teori og berøre emner som turbolader, intercooler mm. Du vil også lære lidt om bremser og dieselsystemer. Du må gerne arbejde med din egen scooter mm. Er du interesseret i mekanik og teknik, er motorlære noget for dig. Svejsning indgår som en del af motorlæreundervisningen på både begynder- og fortsætterholdet. Du får tilbudt at tage svejsecertifikat ( 26 sikkerhedskursus), så du rent sikkerhedsmæssigt må svejse. Du vil lære de mest grundlæggende teknikker og får mulighed for at modtage undervisning i både CO2-svejsning og elektrodesvejsning. Du er velkommen til at konstruere din egen reol, knallertlift eller... Side 24 af 39\n25 TRÆSLØJD Der arbejdes i begyndelsen med mindre ting for at opøve brug af de nødvendige værktøjer og redskaber. Senere kan man, alt efter evner, anlæg og fantasi, fremstille gårdskilte, lamper, reoler, borde mm. I vores drejehjørne har du mulighed for at dreje meget forskelligt lige fra små lysestager til større skåle. Der arbejdes med spånplader, limtræ, fyr, bøg, eg og evt. andre træsorter efter behov. PRAKTISK ARBEJDE Her er et tilbud til dig, der trænger til at bruge hænderne en gang imellem. Praktisk arbejde tager sigte på at hjælpe pedellerne med alt forefaldende arbejde ude og inde samt småreparationer på bygninger og inventar. Et fag for "gør-det-selv-folk" (M/K). Du kan vælge faget i 1 time eller 2 timer. OUTDOOR jagt og FISKERI Jagt Her har du muligheden for at erhverve dig et jagttegn. Du lærer om vildtkending, vildtbiologi, love og bekendtgørelser vedr. våben, jagt og naturforvaltning. Desuden læres praktisk våbenbetjening. Undervisningen går ud på, at eleverne tilegner sig den nødvendige viden og færdighed omkring de krav der til enhver tid stilles til den obligatoriske jagtprøve. I praksis øves: Våbenbehandling under jagt Vurdering af afstande til vildtfigurer, der placeres i terrænet Afgivelse af skud til lerduer Da skolen råder over egen jagt på ca. 70 hektar, vil du I faget deltage i flere jagter, hvor tidligere elever, der har jagttegn, inviteres med. Efter endt kursus kan eleverne aflægge den obligatoriske jagtprøve. Der vil blive tale om en egenbetaling på ca kr. til dækning af materialer, skydetræning og et prøvegebyr. Fiskeri Her lærer du om forskellige fiskemetoder, hvor du finder fisken, og hvordan du (måske) fanger fisken. Undervisningen vil være af både praktisk og teoretisk karakter, men med hovedvægten på det praktiske. Vi ønsker at give dig en masse gode fiskeoplevelser med kammerater, varm kakao og en god fiskehistorie, mens vi venter på hug I praksis øves: Ture til forskellige habitater Ture med fiskeri, varm kakao og hygge Kursus i fluebinding og fluekast Efterbehandling af fangsten Side 25 af 39\n26 NATUR og FRILUFTSLIV I faget natur og friluftsliv tager vi udgangspunkt i at opdage og opleve. Med skov, sø og å inden for en forholdsvis kort radius har vi alle tiders muligheder for at komme ud og opleve naturen på nærmeste hold. På vores ture overnatter vi måske i skoven. Undervejs laver vi mad over bål og på Trangia, steger en fisk i gløderne og plukker årstidens bær. Du vil prøve kræfter med kano og kajak, klatring og rapelling, fremstilling af kniv, fisketure og meget mere. Du vil også modtage undervisning i, hvordan forskellige danske biotoper ser ud. Du vil blive udsat for spændende prøvelser, der helt sikkert vil udvikle dig som menneske og forhåbentlig give dig lyst til et livslangt eventyr i naturen. MTB - MOUNTAINBIKE Mountainbike er for dig, som synes, det sjovt at fare hen ad en skovsti på cyklen, mærke adrenalinen pumpe og være klar til næste sving, der måske venter bag det næste træ. Måske har du prøvet det før. Ellers er det nu, du kan komme til at prøve det for første gang. Mountainbike er sjovt, intenst, effektivt og til tider hårdt, men aldrig kedeligt, da naturen selv har lagt spændingen ind på skovstierne. Vi vil i faget også se på køreteknik, og da det slider hårdt på cyklen at køre i naturen, er rengøring, vedligeholdelse og simple reparationer også en del af faget. Du skal selv medbringe din mountainbike. ØVRIGE VALGFAG BAGNING og KOKKERI At få noget godt at spise synes vi alle om, og så er det helt perfekt, hvis man selv kan fremstille den gode og velsmagende menu. I Bagning og kokkeri tryller vi med både dej og grønsager. Vi skal bage spændende brød, lave kreative kager, koge lækre supper, tilberede eksotiske kødretter og meget mere. Måske bliver dette fag første skridt mod deltagelse i Den store bagedyst eller mod titlen Mesterkok. FOTO Få bedre billeder Dette fag er for dig, der gerne vil lære at tage gode billeder. I faget vil du komme tættere på at få taget det perfekte billede. Du vil komme til at tage mange billeder i forskellige stilarter, lære at redigere billeder og lære om kameraets funktioner. De bedste billeder vil blive hængt op på skolen. Du vil også få mulighed for at tage billeder til nogle af de forskellige arrangementer, vi har på skolen. Medbring gerne eget digitalkamera til faget. IT Faget IT er for dig, der brænder for IT og ønsker at blive endnu bedre. I løbet af året vil du lære at opsætte en server, du vil komme til at arbejde med elektronik-komponenter og lære, hvordan de fungerer. Derudover vil du komme til at programmere mikrochips, og endelig kan du komme til at hjælpe med at vedligeholde skolens IT-udstyr. Side 26 af 39\n27 PSYKOLOGI Psykologi handler om dig og de mennesker, du omgås. Psykologi giver dig mulighed for at forstå dig selv og andre mennesker bedre. Fagets indhold er bredt, og du vil få mulighed for at være med til at bestemme en del af det. Af mulige emner kan nævnes: Selvværd og selvtillid, søskendeforhold, forældre og teenagere, lidt om Freud, sorg og krise, gruppepsykologiske øvelser, psykiske sygdomme som spiseforstyrrelser, autisme og skizofreni. Undervisningen veksler mellem oplæg ved læreren, tv-udsendelser, læsestof, paropgaver, gruppediskussioner og debatter på klassen. TURNEGRUPPE (Første halvår) Dette valgfag kører det første halve år og slutter med, at gruppen tager på en uges turne. Det er for dig, der gerne vil spille teater, spille musik eller synge. Du skal selv være med til at udtænke indhold og form og skrive dramastykket, Og så skal du selvfølgelig gerne ville ud at optræde og snakke med de mennesker, vi møder. Det bliver en STOR oplevelse. WALK-AND-TALK Her er valgfaget for dig, der efter en lang dag på skolebænken har brug for ny energi og ilt til hjernen. Måske har du I hverdagen svært ved at finde tid og overskud til at få motioneret eller få klaret hjernen i frisk luft? Vi vil i faget hver gang gå (man må også løbe) en tur på min. 3 km. For interesserede vil der blive mulighed for at arbejde med små individuelle motionsmålsætninger, men man er også velkommen, hvis man bare vil gå en hygge/snakke-tur sammen med gode venner. Vi skal ud i AL slags vejr - regn, sne og storm holder os ikke væk - tværtimod! FÆLLESTIMER: At høre sammen - i betydningen at lytte sammen - få mennesker til at høre sammen i betydningen at have fællesskab med hinanden. Derfor vægter vi fælles oplevelser på forskellige niveauer højt. Skolen har sin rod i KFUM og KFUK og Indre Mission, hvor sangen altid har haft en stor plads og er en naturlig del, når vi er til fællessamlinger. Derfor ønsker vi at opbygge en fælles sangskat og sangglæde hos eleverne. Derfor afholdes der sangtime for alle elever i en halv time om ugen. Fortælling bygger på menneskers brændende ønske om at give noget videre og for lytterne at få en god historie. Derfor er det vigtigt at den enkelte lærer får mulighed for at videregive eleverne historier og oplevelser, som man brænder for at videregive. Følgende kan berøres i fællestimerne for 10. klasse: Historie og etik, litteratur, aktuelle emner, evt. fra dagspressen og besøg af diverse gæstelærere med glimt fra forskellige aktuelle emner, samt formidling af aktuelle og nødvendige oplysninger om skolens hverdag, arrangementer mv. Der gives også plads til at elevernes spørgsmål kan besvares Side 27 af 39\n28 INKLUSION. Hvis en elev har brug ekstra støtte enten fagligt eller socialt, er det også en mulighed på. I samarbejde med forældre og elev afklares det, hvilken form for støtte eleven har brug for. Der udarbejdes en kontrakt for hver enkelt elev, hvoraf det fremgår, hvad der er aftalt med lige netop denne elev og vedkommendes forældre. Aftalen med elev og forældre kan justeres hen ad vejen, hvis der er behov for det. I særlige tilfælde kan PPR udtalelser eller lignende indhentes, hvis det skønnes at være til gavn for det videre arbejde mellem skole og elev. Formål: Undervisningens formål er at give fagligt svage elever støtteundervisning i de fag, hvori de skønnes at have særlige vanskeligheder, samt at give støtte til en positiv selvopfattelse på trods af vanskeligheder med at følge normal undervisning. Undervisningen sigter dels mod at give eleverne træning i de grundlæggende færdigheder og dels lektiehjælp især i fagene dansk og matematik. På gives der også social støtte, hvis en elev har behov for det. I hvert enkelt tilfælde udarbejdes der særlige aftaler på skrift, der angiver, hvilket omfang støtten skal have, og hvori støtten består. Social støtte vil som oftest være individuel og ske i nært samarbejde mellem elev og støttteperson. Undervisningens omfang: Undervisningen gives efter behov enten som enkeltundervisning eller på små hold. Undervisningen kan også foregå som egentlig støtte på klassen. SKOLEVEJLEDNING Det er målet at etablere og koordinere vejledning, der fremmer målet om uddannelse til alle ved at: give vejledning/ rådgivning til unge, forældre og øvrige samarbejdspartnere understøtte de unges selvværd gennem kvalitet og professionalisme i vejledningen Hvorfor: Uddannelse giver personlig vækst. Uddannelse fremmer selvtillid. Uddannelse giver bedre mulighed for at tackle udviklingen på arbejdsmarkedet herunder bl.a. arbejdsmarkedets hastige teknologisering. Uddannelse medvirker til at fremme faglige og personlige kvalifikationer. Uddannelse øger beredskabet til forandringer og fremmer et indholdsrigt job- og fritidsliv. Uddannelse giver større sikkerhed for fast tilknytning til arbejdsmarkedet. Værdigrundlag: Side 28 af 39\n29 Skolens vejledning skal få de unge til at føle sig velkomne. Det skal samtidigt være et sted, hvor de unge oplever, at vejledningen er til for dem. Vejlederen skal have god tid til at yde den hjælp, som er nødvendig. Hjælpen skal gives i respekt for, at det i sidste ende er deres eget ansvar, hvad de vælger at gøre. Det er en god idé at inddrage forældrene i vejledningsprocessen. Succeskriteriet er ikke, at man får de unge sendt videre i systemet, men at de unge kommer i gang med noget, som de selv synes, de kan bruge til noget således, at de oplever sig selv som succesfulde. Vejledningen: Vejledningens kvalitet er betinget af, at den: er synlig og let tilgængelig er målrettet, defineret og deklareret foregår i fysiske rammer, som understøtter vejledningen er underlagt evalueringsprocedure er samordnet med anden vejledning tager udgangspunkt i den vejledningssøgende udføres på et etisk og solidt fagligt grundlag er inspirerende, motiverende og udviklingsorienteret er en struktureret proces udføres af uddannede vejledere ERHVERVSPRAKTIK: Formålet er: at give eleverne en fornemmelse af de præmisser, arbejdslivet er underlagt. Eleverne fremkommer med deres ønsker overfor skolevejlederen, som hjælper med at omsætte interessen til handling. Skolevejlederen besøger under forløbet eleven på arbejdspladsen og evaluerer forløbet, så eleven får konkrete erfaringer med sig fra opholdet på det pågældende praktiksted. PROFILFAG Målsætning for 10. klasse på Når du tager 10. klasse på bliver du: 1. klar til at tage 10. klasses afgangsprøve. 2. afklaret om, hvilken ungdomsuddannelse, du skal fortsætte på, og du bliver bedre rustet til at gennemføre den. 3. præsenteret for alternative fag (profilfag), der indeholder både teoretiske og praktiske udfordringer, og hvor du vælger de fag, der interesserer dig mest. 4. mødt som den du er, så du kan sammenstykke fagene efter dine interesser. Overordnet set vil vi: 1. give dig skemalagt undervisning i eksamensfagene dansk, matematik, engelsk, fysik og tysk. 2. gennem projektuger arbejde med forskellige arbejdsformer og metoder, der er studieforberedende til en ungdomsuddannelse (Gymnasial uddannelse eller erhvervsorienteret uddannelse). Side 29 af 39\n30 3. lave tværfaglige profilfag 4 timer i ugen for at styrke dine egne interesser, dygtiggøre dig inden for området og samtidig udvide din horisont. 4. bygge videre på og udfordre dine interesseområder. Hvad er et profilfag? Profilfagene er øer af interesser. På øen skal du udforske det fag, du har valgt. Du bliver udfordret med nogle opgaver, der får dig til at fordybe dig i faget, opsøge teori om faget, men også til at søge uudforsket land. Læreren guider dig rundt på øen og underviser dig i de fagområder, som er nødvendige for at rykke dig i den rigtige retning. I sidste ende håber vi også, at faget er med til at bygge bro til større sammenhænge, gøre dig klogere på dig selv og dine evner. Derfor bliver nøgleordene i 10. klasse bl.a.: Fordybelse og nysgerrighed Projektarbejdsform og vejledning Kurser og målrettede undervisningsforløb Teori og praksis Individuelle udfordringer og personlig læring Fælles oplevelser Ud over en oplevelse for livet vil du få: Et eksamensbevis En personlig udtalelse En kompetenceudtalelse efter hvert afsluttet forløb i ø-fagene. PROFILFAG KLASSE KUNST og DESIGN Hvad er kunst? Det vil vi undersøge. Faget er en sammensmeltning af billedkunst, design og tekstil. Faget stiller krav til håndværket og vil indeholde mange konkrete opgaver. Faget kan indeholde ting som udstilling, designkonkurrence, besøg af en kunstner, modeopvisning, periodestudie, fordybelse i en kunstner, museumsbesøg, fordybelse i en teknik, udfordring i materialer eller skøre projekter som Hvad laver bukserne om natten! KUNST: fra INDTRYK til UDTRYK Med afsæt i fortælling/digt/musik/film laves der en illustration. Vi analyserer teksten og kommer med et kunstnerisk bud på, hvordan teksten skal forstås. Teknikken og materialet afhænger af, hvilket udtryk vi skal have frem. Vi kan arbejde med alt fra skulpturer, tegning og tryk, til glas, træ, maleri osv. Faget kræver ikke, at man er godt til at male eller sy, men at man har lyst til at eksperimentere. Målet er, at man bliver god til at omsætte indtryk til udtryk. Side 30 af 39\n31 KOST og MOTION I dette fag vil vi bl.a. på egen krop undersøge, hvilken indvirkning kost og motion har på vores liv og velvære. Vi arbejder med og forfølger personlige målsætninger med hensyn til søvn, kost og motion. Vi håber gennem forskellige fysiske aktiviteter at kunne være med til at motivere til en forbedret kondition og livsstil. Det individuelle løbe- eller cykelprogram munder ud i et motionsløb. ALTERNATIV IDRÆT I dette fag skal vi bl.a. stifte bekendtskab med alternative idrætsgrene som f.eks. boksning, cricket, o-løb, spinning og ultimate. Desuden skal vi planlægge, udføre og udfordre os selv med forskellige træningsprogrammer. Endelig skal vi opnå en større forståelse af vores krop og træningens effekt på denne. ADVENTURE Race & explore nature Faget er for alle dem, som godt kan lide at være aktive, prøve nye ting og overvinde grænser. Vi vil i Race-delen prøve kræfter med aktive sportsgrene som adventurerace, triatlon, klatring, parkour, trail running, mountain bike osv. Race er sjovt, intenst og hårdt på den gode måde, og foregår primært ude i naturen eller i det urbane miljø. Så har du lyst til at prøve nyt og prøve kræfter med dine egne grænser, så skal du være med. Den anden del af Adventurefaget er Explore. Her skal vi opleve naturen på en mere rolig måde, sove i shelter eller i trætoppene, lave mad over bål, overleve i naturen, se på og lære om naturen. Vi arbejder mest ude i felten, men der vil også være en teoretisk del om natur og træning. LIVSOPLYSNING - handler om dig og den, du er. Hvad kommer du til at møde i dit liv? Hvilke udfordringer kommer du ud for, og hvilke valg skal du træffe? Hvad vil du gøre med dit liv? Hvad er meningen med det hele? Under overskriften Fra vugge til grav vil vi beskæftige os med nogle af de store spørgsmål og afgørende begivenheder i livet. Du vil blive præsenteret for en række personer og steder, der hver især får betydning i din fremtid. Undervejs bliver mange ting diskuteret med dig som aktiv deltager - herved bliver du uden tvivl klogere på dig selv og dine holdninger. You have to be the change you want to see in the world Faget er en kombination af religion, filosofi, psykologi og etik. NØDHÆLP og DIAKONI Nøvlingskov har gennem en årrække haft tradition for at arbejde med et nødhjælpsprojekt. De senere år har vi bl.a. været i Ukraine og Rumænien. Dette arbejde er for alle parter meget givende - en stor opgave og en endnu større oplevelse. I dette profilfag vil vi arbejde med vores Rumæniensprojekt. I den forbindelse vil vi bl.a.: lære om landets historie/ kultur opsøge, opfinde og være tovholdere for projekter, der kan samle penge ind til nødhjælp udføre diverse jobs for at tjene penge til projektet Side 31 af 39\n32 Desuden vil vi lære om og arbejde med diakoni i vores lokalområde, Danmark og resten af verden. I forbindelse med faget vil der blive en egenbetaling på ca kr. til dækning af en rejse til Rumænien. Der vil ud over de normale timer være behov for noget frivilligt arbejde aftener og enkelte weekender. Da der ikke er ubegrænsede pladser på dette hold, skal der sammen med tilmeldingen til faget udfyldes en ansøgning. SINGER-SONG-WRITER Leonard Cohen, Bob Dylan og Jason Mraz har været der og er der stadig, og måske er du også på vej derhen. Vi snakker selvfølgelig om singer-songwriter genren. Du har måske leget med tanken om at skrive dine egne sange, eller måske skriver du allerede nu på sange, du selv har lavet. I profilfaget singer-songwriter vil du få en masse nye værktøjer i forhold til at komponere dine egne sange, ligesom du også vil blive klogere på bl.a. teknikker, stilarter, sang osv. Derudover kommer du også til at stifte bekendtskab med arbejdet i et lydstudie og herunder arbejdet med Logic Pro. Vi vil arbejde hen imod et selvstændigt projekt, hvor der bliver lagt vægt på autenticitet, integritet og personlig engagement i tekster og fremføring - som alle er nogle af de særlige kendetegn ved singer-songwriter genren. Krav: egen guitar TEATERKONCERT Dette profilfag skal opsætte en teaterkoncert, som vi skal ud af huset med. Profilfaget Teaterkoncert er dit trinbræt til intense oplevelser på den yderste yderside af scenekanten. Vi lader dig arbejde med selvudvikling og lover dig større selvtillid! Når du først har performet foran andre og mærket suset, adrenalinkicket og din egen succes, bliver du overbevist om dine egne kompetencer! Faget skærper derfor din sans for performance og lader dig forstå betydningen af krop, tale og fremtoning. Det udvider din naturlige udtrykspalet og skærper din forestillingsevne og kreativitet. I løbet af profilfaget kommer du også til at arbejde med musik. Så for at give dig et musikalsk forspring, bliver du grundig indført i områderne indspilning og studieteknik, hørelære samt stemmetræning, vokalteknik, enstemmig og flerstemmig sang. Med andre ord ligger der foran dig en masse nye oplevelser, som med garanti får dig til at vokse som performer - og som menneske. Faget henvender sig til de elever, der gerne vil spille musik, danse og lave drama, der underbygger musikkens temaer. NØVBIL I må have jeres egen bil (markræser) med eller en bil, som skal repareres. Faget vil indeholde teori og konkrete opgaver, som vil følge af, at bilen bliver sat i centrum. I kommer bl.a. til at arbejde med bremser, styretøj og. Evt. kørsel på græsareal. Der bliver meget præcise regler for, hvornår bilerne må køre. Side 32 af 39\n33 FARMER I faget skal vi ud og se forskellige landbrug. Herefter kan man specialisere sig og fx arbejde med kvægbrug. Kan du beregne, om en landmand har grovfoder nok til den nye høst kommer? Faget bliver både praktisk og teoretisk. Vi kan arbejde med fx markplaner og næringsstoffer. Det er også muligt, at I selv kommer til at undersøge det, I netop synes er mest spændende inden for landbruget. Vi vil prøve at skabe kontakt til bl.a. Landboungdommens konsulent og andre, der har landbruget som erhverv. ALMINDELIGE WEEKENDER I løbet af mandag hænger weekendvagterne et program op for kommende weekend, så eleverne har mulighed for at tage stilling til, om de vil være på skolen den pågældende weekend. Vi opfordrer eleverne til at blive på skolen i weekenderne, da det også er der, man oplever hvad det også vil sige at være på en efterskole. RENGØRING Eleverne rydder hver formiddag op på deres egne værelser, hvorefter en medarbejder tjekker, om det er i orden. Hver aften har eleverne ansvar for et fællesområde, som de skal gøre rent inden aftensmad. Områderne tjekkes af vagtlærerne. Hver onsdag eftermiddag skal elevernes område gøres ordentligt rent, og derefter er det medarbejderne, der godkender rengøringen. Eleverne har ved skolestart fået en grundig introduktion i de rengøringsmidler der anvendes. Målet med rengøringen på er at, eleverne lærer at gøre rent; at de bliver bevidste om, at man har et fælles ansvar for at dagligdagen fungerer på en skole. Til jul og til sommer er der sat ekstra tid af til hovedrengøring, hvor eleverne undervises i at komme i dybden. Dette gøres for at lære eleverne hvad det vil sige at holde rent omkring sig selv og i sit nærmiljø. STILLETIME I de almindelige skemauger er der stilletime mandag til torsdag aften kl I den første halve time skal eleverne opholde sig på deres værelser for derved at have mulighed for lave deres lektier til næste dag. I den sidste halvdel af stilletimen er der mulighed for at gå i lektiecafé, hvor man kan samarbejde med andre elever om lektierne De respektive aftenvagter er på boområderne for at hjælpe med evt. problemer. Skulle der være elever, som ikke har lektier for, opholder de sig alligevel på værelset og drosler ned og måske keder sig lidt. Side 33 af 39\n34 Kalenderen skoleåret August: 9. skolestart 20. aktivitetsdag September: 2. temafest 5. elevstævne klasseture 18. forældredag 27. efterskolernes dag 30. erhvervsaften Indholdsplan Oktober: gensynsweekend Uge 42 efterårsferie Uge 43 erhvervs- og studieuge 10. kl projektopgave 9. klasse Uge 44 brobygning November Uge 45 terminsprøver 12. forældresamtaler 17. forældresamtaler 18. forældresamtaler Uge 48 praktik 9. klasse, OSO 10. klasse December: 5. adventsstue 9. Nøv Rock 16. juletur 17. temafest 18. julefest Januar: 6. ung-til-ung-vejledning 13. efterskolernes aften 19. temafest Uge 4 skitur Februar venneweekend 11. MGP Uge 7 vinterferie Uge 8 terminsprøve Side 34 af 39\n35 Marts elevrådsweekend. 10. Emnedag søskendeweekend efterskolefestival påskeferie April: Uge 15 Ten Sing Uge 16 Nødhjælpstur, tur til Harzen 30. Galla Indholdsplan Maj: Uge 18, 19 skriftlige prøver 20. bedsteforældredag 25. sekskantstævne Juni: kanotur Uge 23 mundtlige prøver Uge 24 mundtlige prøver lejrskole 25. dimission INTROUGEN Introprogram forsøger at tage udgangspunkt i følgende: Eleven bliver rystet sammen i mange forskellige arenaer: o Klassen o Årgangen o Gangen o Værelset o Bordhold o Valghold o Hele holdet De bliver testet i matematik, engelsk og tysk De møder alle deres faglærere Ugen vil indeholde forskellige aktiviteter, så eleverne fornemmer, at de er en del af et større fællesskab, og at de er en vigtig brik i det fællesskab. 2. års eleverne mødes lørdag aften, hvor der er mulighed for at få snakket af med hinanden samt at forstander og vagtlærere har mulighed for at fortælle om nye tiltag i forhold til det foregående skoleår. Side 35 af 39\n36 SKOLEWEEKEND Skoleweekenden i september: Indholdsplan Søndag bruges til Efterskolernes dag, hvor eleverne er delt op i grupper. Nogle viser gæster rundt, mens andre er i skolens værksteder, således at skolen emmer af liv. Rundviserne slutter af med at vise gæsterne ind i spisesalen, hvor forstander, viceforstander og skolens øvrige medarbejdere sidder klar til at besvare evt. spørgsmål over en kop kaffe. Eleverne er inden starten blevet informeret om, hvordan de kan være med til at give gæsterne en god oplevelse. FORÆLDRESAMTALER I oktober afholdes samtaler med faglærerne, hvor samtalerne går på det faglige, elevens udbytte af undervisningen, koncentration og indsats m. v. I januar tilbydes samtaler, hvis der er særlige ting, der skal drøftes i forbindelse med videre skolegang. BESØG AF CAFÉ-BUSSEN: Indre Missions Cafébus kommer hvert år til af to omgange. Eleverne har mulighed for at aflægge besøg i bussen og få en snak om kristendommen og livet med de medarbejdere, der er med bussen. Der er også mulighed for, at eleverne kan få en fortrolig samtale om det at tro med nogle udenforstående. ADVENTSSTUE arrangerer hvert år adventsstue, hvor hele overskuddet går til Nøvs eget nødhjælpsprojekt i Ukraine. De elever, som er til stede i den pågældende weekend hjælper til i de boder, hvor der er brug for hjælp. TERMINSPRØVER Der afholdes prøver i de kommende prøvefag, således at eleverne oplever, hvad det vil sige at gå til skriftlige prøver. PROJEKTUGE + OBLIGATORISK SELVVALGT OPGAVE Hele ugen er afsat til projektopgave samt selvvalgt opgave. Formålet er, at eleverne skal arbejde selvstændigt og målrettet med henblik på fremlæggelsen den 19. marts. Lærerne er den i pågældende uge konsulenter, som der kan rettes henvendelse til, hvis der er behov for hjælp. Begge projekter sluttes af med en skriftlig og mundtlig evaluering, som eleven får kort tid efter. INFOAFTEN FOR KOMMENDE ELEVER Målet med infoaftenen er at samle det kommende elevhold for at vise dem skolen samt at give elever og forældre informationer om det kommende år. De kommende 2.års elever deltager i arrangementet. Side 36 af 39\n37 REPRÆSENTANTSKABSMØDE har hvert forår et repræsentantskabsmøde, hvor skolens repræsentantskab indbydes til generalforsamling, som afholdes efter de gældende vedtægter. SKRIFTLIGE PRØVER De skriftlige prøver afvikles efter Undervisningsministeriets plan. I 10. klasse går eleverne til de prøver, som de i fællesskab med deres forældre er blevet enige om at melde sig til. MUNDTLIGE PRØVER Den mundtlige prøveperiode afvikles således, at eleverne får mulighed for at læse op til de pågældende prøver og således, at de får de bedste arbejdsbetingelser for at få så god en afgangseksamen som muligt. AFSLUTNING AF SKOLEÅRET Skoleåret sluttes af således at eleverne får en god oplevelse af deres efterskoleophold. Først i form af en et lejrskoleophold og dernæst den fælles rengøring af skolen samt vores interne afslutningsfest og dimissionsfest sammen med forældrene. Mærkedage, ferier og fridage i skoleåret 2015/2016 ********************************************************** Følgende lørdage/søndage er skoledage, og eleverne skal blive på skolen: Lørdage: 5. december, 9. april, 30. april Søndage: 27. september Skolestart søndag, den 9. august (2.-års elever dog ankomst d. 8. aug. kl. 19) Fridag fredag, den 21. august Elevstævne, tidl. elever Forældredag Fridag Efterskolernes Dag lørdag, den 5. september (frivilligt for nuværende elever) fredag, den 18. september om eftermiddagen mandag, den 21. september søndag, den 27. september. Er man hjemme i weekenden, møder man søndag formiddag Gensynsweekend lørdag den 3. søndag den 4. okt. for elevholdet 2014/2015 Efterårsferie uge 42 Uge 43 erhvervs-og studieuge 10. klasse 9. kl. projektuge oktober Uge kl. brobygning Uge 45 Forældresamtaler Forældresamtaler Forældresamtaler Uge 48 Fridag terminsprøver torsdag, den 12. november (kl ) (9. kl. lærere) tirsdag, den 17. november (kl ) ( kl. lærere) onsdag, den 18. november (kl ) (10. kl. lærere) praktik for 9. klasse. Obligatorisk, selvvalgt opgave for 10. klasse mandag, den 30. november Side 37 af 39\n38 Adventsstue Julefest Indholdsplan lørdag, den 5. dec., kl (eleverne skal være på skolen) fredag, den 18. december om aftenen derefter juleferie Juleferie til søndag, den 3. januar kl Uge 4 skitur afgang lørdag den 23. januar Venneweekend lørdag, den 6. søndag den 7. februar Vinterferie uge 7 Uge 8 terminsprøver Elevrådsweekend marts Søskendeweekend lørdag, den 19. søndag, den 20. marts BEMÆRK skoledage den marts Påskeferie torsdag, den 24. marts - mandag, den 28. marts kl Ten Sing forberedelse Forældrefest Forlænget weekend St. Bededag Skoledag Kr. Himmelfartsdag Fridag Bedsteforældredag lørdag, den 9. april torsdag, den. 14. april kl , hvorefter vi holder... til søndag, den 17. april dog evt. nødhjælpstur fra lørdag den 16. april. fridag lørdag den 30. april. Gallafest om aftenen fridag fredag, den 6. maj fredag den 20. maj Afslutningsfest lørdag, den 25. juni kl. 13 Side 38 af 39\n39 Side 39 af 39\nIndholdsplan. for Nøvlingskov Efterskole. skoleåret 14-15\nNØVLINGSKOV EFTERSKOLES VÆRDIGRUNDLAG Den åndelige dimension Nøvlingskov Efterskole er en kristen skole og et kristent hjem, hvor hverdagen præges og bæres af troen på Gud og værdien af de mennesker Han\nIndholdsplan. Nøvlingskov Efterskole Skoleåret 16-17\nNØVLINGSKOV EFTERSKOLES VÆRDIGRUNDLAG Den åndelige dimension er en kristen skole og et kristent hjem, hvor hverdagen præges og bæres af troen på Gud og værdien af de mennesker Han skabte. Vores kristne\nVores kristne tro afspejles i vores måde at leve på, og vi møder i hverdagen den enkelte med det kristne evangelium i et trygt fællesskab.\n2017-18 NØVLINGSKOV EFTERSKOLES VÆRDIGRUNDLAG Den åndelige dimension er en kristen skole og et kristent hjem, hvor hverdagen præges og bæres af troen på Gud og værdien af de mennesker Han skabte. Vores


Lederforeningens forhandlingslogbog. - dit redskab til resultater ved den årlige lønforhandling - PDF\nDownload "Lederforeningens forhandlingslogbog. - dit redskab til resultater ved den årlige lønforhandling"\n1 Lederforeningens forhandlingslogbog - dit redskab til resultater ved den årlige lønforhandling\n2 Årlig lønforhandling en mulighed for dig, men bruger du den? Lederforeningen i DSR ønsker, at ledende sygeplejersker er bevidste om deres mulighed for en årlig lønforhandling og bruger den. Vi tror på, at det skaber respekt, når ledende sygeplejersker selv forhandler deres løn, er bevidste om deres værdi og går forberedte ind i en forhandlingssituation. Vi har derfor udarbejdet dette materiale, som du kan anvende i forbindelse med din forberedelse. Vi tror på at en grundig og struktureret forberedelse er nøglen til et godt resultat. Med dette materiale er det vores intention, at du får et redskab til at opnå resultater for dig selv og at du kan inspirere dine lederkollegaer til at gøre det samme. Vi peger på, at både en individuel og en samlet indsats skaber resultater lokalt i din virksomhed og samtidigt skaber en mere generel bevidsthed om løn til ledere af det danske sundhedsvæsen. Lederforeningens formål med dette initiativ er at: Ledende sygeplejersker anvender de muligheder der ligger i den årlige lønsamtale og at de via struktureret forberedelse opnår et godt forhandlingsresultat Ledende sygeplejersker føler sig godt klædt på til opgaven via dette materiale og sparring med Lederforeningens konsulenter Ledende sygeplejersker ser værdi i, at varetage og gennemføre egen forhandling. Lederne er kreative i deres lønforhandlinger. Dette materiale er tænkt som din forberedelse til den årlige lønsamtale. Drejer det sig derimod om nyansættelse, omplacering eller væsentlig stillingsændring, så skal du altid kontakte Lederforeningen inden du accepterer din løn og dine vilkår. Husk, at selvom du selv forhandler din årlige lønforbedring, skal vi stadigvæk underskrive aftalen. Det gør vi fordi vi har aftaleretten og fordi det fungerer som kvalitetssikring for dig også fremadrettet. Jeg ønsker dig en rigtig god forhandling Med venlig hilsen Irene Hesselberg Formand for Lederforeningen i DSR 2\n3 Forberedelse er nøglen til resultater Dette materiale kan du anvende, når du forbereder dig til din næste lønforhandling. Vi ved, at grundig forberedelse og en solid argumentation skaber resultater. Det er ikke sikkert, at du opnår alt ved din første forhandling. Men mange erfaringer viser, at systematisk og vedholdende fokus på lønsamtaler, år efter år, skaber resultater på den lange bane. Vi anbefaler, at du bruger logbogen løbende, så du husker dine resultater og dine succeser - så er du bedre rustet til din næste lønforhandling. Materialet kan også anvendes i forbindelse med jobskifte, hvor du skal argumentere for løn i relation til erfaring og kompetencer. Status i forhold til dit job og dine opgaver i perioden Har du fået nye funktioner og arbejdsopgaver, der ikke er beskrevet i din stillings- og funktionsbeskrivelse? Afklarende spørgsmål: Hvordan er det gået med dine arbejdsopgaver siden sidste lønforhandling, eller siden du blev ansat? Har du løftet store arbejdsopgaver i perioden? Har du fået et større eller ændret ledelsesansvar, herunder økonomisk ansvar? Er der sket ændringer i dine referenceforhold? Er der sket ændringer i din organisation med f.eks. sammenlægninger af områder? Er du blevet leder for en betydeligt større medarbejdergruppe? Nyt speciale? Har du varetaget større arbejdsopgaver udover dit eget område i perioden? Hvordan har dit arbejdspres været? Er kompleksiteten blevet større i det område du leder? LEDERFORENINGEN\n4 Din løn Hvad er din nuværende løn og hvordan er den sammensat? Hvornår var du sidst til lønforhandling? Blev der indgået aftaler om opgaver og mål og fik du dem indfriet? Hvad er den generelle løn på dit ledelsesniveau? (Er der evt. en forhåndsaftale eller har du kendskab til lønniveauet for andre ledere på samme niveau som dig) Matcher din stillings- og funktionsbeskrivelse den løn du får? Dine kompetencer Har du særlige teoretiske kundskaber eller relevant videreuddannelse af betydning for stillingen? Har du deltaget i særlige videreuddannelsesforløb siden sidste lønforhandling? Har du brug for yderligere uddannelse mm.? Hvordan kan din uddannelse og særlige kompetencer ses i dit arbejde? Er du f.eks. mentor for nye lederkolleger, indgår i tværgående projekt- eller udviklingsarbejde eller andet? 4\n5 Dine resultater Nedenstående punkter kan være en hjælp til at få set på hele dit arbejdsområde som leder. Vurder områderne i forhold til hvor din afdeling/dit område befinder sig, og få klarlagt hvor du som leder har gjort en forskel samt opnået resultater. Beskriv dine succesopgaver - både de store og de små. Afklarende spørgsmål: Økonomi Er der balance i budgettet? Kan du påpege forklaring og årsager til over- eller underskud? Har der været udefra kommende beslutninger, der har påvirket driften og økonomien? Har du igangsat initiativer med indflydelse på budgettet? Personaleledelse Hvordan trives dine medarbejdere? Hvordan er arbejdsmiljøet? Hvordan er personaleomsætningen? Hvordan ser det ud med sygefraværet? Har du haft tiltag i forhold til kompetenceudvikling af personalet? Find evt. dokumentation frem i form af medarbejdertrivselsundersøgelser, sygefraværsstatistik eller andet frem til brug for understøttelse af din argumentation.\n6 Borgere / patienter Er det faglige niveau tilfredsstillende? Er der sket udvikling eller igangsat nye tiltag med henblik på forbedring af kvaliteten? Lever din afdeling op til nationale standarder eller målsætninger for faglig kvalitet? Lever din afdeling op til de forskellige lovkrav i f.eks. sundhedslov eller servicelov? Er den faglige kvalitet beskrevet og dokumenteret? Find evt. dokumentation i form af opgørelser over UTH (utilsigtede hændelser), brugerundersøgelser, embedslægerapport, ventetidsopgørelser, antal klagesager eller andet frem til brug for understøttelse af din argumentation. Din fremtid Hvad er virksomhedens ambitioner og mål? Hvilke projekter forventer din arbejdsgiver, at du at overtager eller løfter i fremtiden? Hvordan vil du fremover selv bidrage til at opnå målene? Har du ønsker til nye opgaver? Har du ønsker til ændret indhold i din stilling? 6\n7 Selvevaluering i forhold til dine resultater: Forbered dig på det du forestiller dig, at din modpart kan stille spørgsmål ved. Vurder med kritisk kærlige øjne din samlede ledelsesindsats. Herunder forsøg selv at vurdere, hvor du er god og hvor der er forbedringspotentiale. Du kan evt. prøve at give dig selv karakterer Overvej grundigt om forhandlingstidspunkt er velvalgt Planlægning af den praktiske afvikling af forhandlingen. Inden du skal forhandle bør du overveje følgende: Hvad er dit mål med forhandlingen? Er det mere i løn eller kan du forestille dig andre ting af værdi som f.eks. uddannelse eller pensionsforbedring? Hvad mener du kan være realistisk opnåeligt? Hvis du får nej, hvad vil din strategi så være? Hvis du får nej nu, hvordan kan du så opnå positivt resultat næste gang? Forbered dig på et mundtligt indlæg, hvor du får redegjort for dit mål med forhandlingen, samt de væsentligste argumenter for hvorfor du bør opnå det ønskede resultat. Forbered spørgsmål til din modpart, så du ved hvad du skal gøre for at få det ønskede resultat. Du er meget velkommen til at rette henvendelse til din ledelseskonsulent, der gerne hjælper dig med forberedelsen, så du er optimalt forberedt inden du begærer forhandling. Fremsend evt. en udfyldt forhandlingslogbog og aftal tid til sparring og forberedelse af en forhandling. Send din leder en invitation med forslag til forhandlingsdato vedhæftet et kort lønoplæg. Sørg for at der er afsat tid til et uforstyrret møde. LEDERFORENINGEN\n8 Leder-TR Vil du være din kollegas nye Leder-TR, - vil du være ambassadør og talsperson og med til at sikre gode arbejdsvilkår på din arbejdsplads? Som Leder-TR er du lokal netværksskaber og samtidig en del af et landssækkende netværk af Leder-TR i Lederforeningen, der mødes ca. hvert kvartal. Undervejs bliver du tilbudt en Leder-TR uddannelse. Er det noget for dig? så læs videre... Hvad laver en Leder-TR? En stor del af det at være Leder-TR betyder, at du er: Talerør: En Leder-TR/ talsperson bruger sit officielle mandat til at tale ledende sygeplejerskers sag på arbejdspladsen og lokalt/regionalt i spørgsmål, der vedrører ledernes arbejdsmiljø, ledelsesrum og forhold som ansatte. Sparringspart: En Leder-TR/talsperson sparrer med kolleger, der selv vil forhandle deres løn og/eller oplever udfordringer med deres ledelsesrum/ arbejdsmiljø. NB: En Leder-TR/talsperson har ikke forhandlingsretten og kan således ikke forhandle på vegne af medlemmet. Aftalepart: En Leder-TR/ talsperson deltager sammen med Lederforeningens ledelseskonsulent i forhandlingen af kollektive lokalaftaler om ledernes løn- og personaleforhold på arbejdspladsen. NB: En Leder-TR/talsperson har ikke forhandlingsretten og kan således ikke selv forhandle kollektive lokalaftaler. Netværksskaber: En Leder-TR/talsperson skaber et netværk blandt sine kolleger på arbejdspladsen og tager initiativ til aktiviteter på arbejdspladsen, som styrker ledende sygeplejersker i at være en stærk, faglig kompetent gruppe. Kontaktperson: En Leder-TR/talsperson er Lederforeningens kontaktperson på arbejdspladsen. En kontaktperson, der informerer Lederforeningen om tiltag som Lederforeningen skal handle på; og en konktaktperson, der giver information og viden fra Lederforeningen til medlemmerne. Lederforeningen i DSR Lederforeningen Sankt Annæ Plads 30, 1250 København K Telefon


currant | Side 3 | Et websted om en have, sommerhus og husplanter. - Del 3\nDe bedste sorter af rips, kaprifolier og stikkelsbær til Moskva-regionen\nBERRY SHUSTERS: REVIEW OF VARIETIES © Forfatter: MARINA MALINOVSKAYA, chef agronomist Det rigtige valg af sorter er næsten halvdelen af succesen med at dyrke bærbuske Den nemmeste måde at ikke tage fejl er at tage stiklinger af den sort, du kan lide, fra dine venner. Men ikke alle planter formerer sig let, og ikke alle har generøse naboer). Så du skal rejse rundt i haven ...\nHave og sommerhus - læs mere ... De bedste sorter af rips, kaprifolier og stikkelsbær til Moskva-regionen\nkategorier Buske i landet\tTags kaprifolium, kyzhovnik, лучшие, solbær, klasse\nVoksende solbær til salg - anmeldelser og tips\nOOO "Sad" 04 / 07 / 2019 5\nINDUSTRIEL KULTIVATION AF DEN SVARTE KURRANT Det er virkelig sandt, "der er intet evigt under månen." Alt i vores liv oplever ups og downs, selv om de er populære af bærafgrøder. Gårsdagens markedsfavoritter bliver udenfor i dag. Omvendt er de bær, der ikke for nylig har tiltrukket interesse fra kunder i dag, i stor efterspørgsel, de er øjeblikkeligt købt, og deres priser stiger. Ikke bestået ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Voksende solbær til salg - anmeldelser og tips\nkategorier solbær\tTags dyrkning, salg, industrielle, solbær, sort, bær\nVoksende solbær - plantning og pleje (St. Petersborg)\nOOO "Sad" 07 / 05 / 2019 1\nSTOR, SVART, SVÆRDENDE ... Vi prøver alle for vinteren at holde op på sommerens gaver - vi laver forberedelser, frost af en række grøntsager og frugter. Alle er velsmagende på deres egen måde, men langt fra alle medfører så store fordele som vitamin, helbredelse, uerstattelige bønner. Og hvis det stadig ikke vokser med dig, efter at have læst dette brev, skal du straks komme til virksomhed! ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Voksende solbær - plantning og pleje (St. Petersborg)\nkategorier solbær\tTags dyrkning, landing, St. Petersborg, solbær, pleje, sort\nRødbær - pleje efter plantning\nOOO "Sad" 03 / 05 / 2019 1\nSÅDAN SKAL DU BEHOLDE FOR RØD KURRANT - VEDLIGEHOLDELSESKALENDER EFTER EN LANDING Væskepleje omfatter regelmæssig vanding, fodring, ukrudt, løsning af jorden og beskyttelse mod sygdomme og skadedyr. Til normal vækst og frugtning af vinmarker er det nødvendigt at opretholde en konstant jordfugtighed (80% af den maksimale fugtbeholder). Der er instrumenter til at bestemme denne indikator, men de bruges sjældent i hjemlige haver. Oftere ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Rødbær - pleje efter plantning\nkategorier solbær\tTags dyrkning, rød, landing, solbær, pleje\nRødvin på plottet - plantning og pleje, tips og anmeldelser af bonden\nKULTIVERING AF RØD KREATIV - LAND, VARIETY OG VÆRDESPECULIARITETER AF KULTUR AF RØD SKRÆD Rødvin er en langsigtet ret høj busk, omkring 2 m i højden. Består af 15-20-grene i forskellige aldre, har ingen central dominerende flugt. Under gunstige forhold kan planter levet 20-30 i årevis. Produktionsoperationens alder overstiger imidlertid ikke 12 år. Currants udgør ikke spirer, ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Rødvin på plottet - plantning og pleje, tips og anmeldelser af bonden\nkategorier solbær\tTags dyrkning, rød, landing, solbær, tips, pleje


Vi tilbringer mere og mere tid inden døre, og kvaliteten af indeluften bliver mere og mere vigtig. Som et næste trin i vores innovative arbejde for at skabe et bedre byggemiljø har Paroc certificeret en gruppe HVAC-produkter i overensstemmelse med Eurofins-ordningen Indoor Air Comfort Gold, som er det mest ambitiøse mærke for lav udledning i Europa.\nFor at opnå en bedre kvalitet af indeluften skal produkter, der er konstrueret til anvendelse i bygninger og indendørs områder, opfylde strenge grænser for kemisk udledning; noget der bidrager til at skabe sundere indeklima. Målet med den frivillige emissionsklassificering Indoor Air Comfort er at øge udviklingen og brugen af byggematerialer med lav udledning. Emissionsklassificering er produktspecifik.\nEurofins' Indoor Air Comfort er et frivilligt mærkningssystem, der er åbent for alle producenter af byggeprodukter. Klassificeringen har ikke forrang over officielle byggekoder eller tolkninger af disse. Mange udviklere, arkitekter og designingeniører foretrækker dog Eurofins-klassificerede produkter, når de vælger materialer til deres projekter, for at fremme et bæredygtigt byggeri af høj kvalitet.\nIndoor Air Comfort-ordningen\nInden for Europa kunne EU-miljømærket (EU ecolabel) have besluttet at tilbyde en kombination, der dækker alle europæiske specifikationer for lav VOC-emission i ét mærke, men man har i stedet foretrukket at lancere endnu et mærke. Nu udfylder Indoor Air Comfort pladsen som et paneuropæisk mærke.\nLæs mere om dækkede kriterier på Eurofins side>>\nLæs mere om Eurofins certificeringer\nLæs mere om EU's miljømærke


Quality, 2019, The Anand Files, af Michiel Abeln | PAPERBACK | Skakbloggen\nBackgammon Skakspil til 3 Mølle, Dam med mere\nSU Venlig: Træ (typisk små fragtskader) SU Venlig: Plast eller karton (små fragtskader) SU Venlig: få 2-3 gode bøger for en bogs pris! SU Venlig: Nedsat eller SECOND HAND - skakbøger SU Venlig Pris: Chessbase dvd´er (restsalg)\nCarstenChess: Back to Basics Chess Series\nEveryman Chess´s "compilation" åbningsserier hvor man får 2-3 gode bøger for en bogs pris!\nNew In Chess´s åbningsserie med Bologan´s sorte åbninger\nEveryman Chess´s "compilation" træningsserie hvor man får 2 gode bøger for en bogs pris!\nRussels 2-binds træningsserie med Mark Dvoretsky: "For Friends & Colleagues..."\nRussell´s træningsserie med Fred Reinfeld\nNew In Chess: serien med "The 100 endgames...."\nRussels 2-binds biografi serie med Mark Dvoretsky: "For Friends & Colleagues..."\nMølle, Dam med mere\nSU Venlig: Træ (typisk små fragtskader)\nSU Venlig: Plast eller karton (små fragtskader)\nSU Venlig: få 2-3 gode bøger for en bogs pris!\nSU Venlig: Nedsat eller SECOND HAND - skakbøger\nSU Venlig Pris: Chessbase dvd´er (restsalg)\nQuality, 2019, The Anand Files, af Michiel Abeln\nPå engelsk, 512 sider, udgivet 2019\n- med undertitlen "The World Championship 2008-2012"\nBogen giver et detaljeret indblik i de strategier, som Viswanathan Anand brugte til at vinde tre VM matcher imod Kramnik, Topalov og Gelfand. Bogen fortæller om team arbejdet bagved, herunder arbejdet med åbnings forberedelser.\nHer var danske Peter Heine Nielsen som bekendt en væsentlig del af teamet, og forfatteren nævner i forordet netop Peter som en flere gange brugt kilde.\nFoto af eks VM Anand, der stadig tilhører verdenseliten i skak\nBogen kan ses som en god træningsbog på grund af gennemgangen af matchpartierne og metoderne til forberedelse. Men også som en historisk bog på grund af den dybe research og de over 100 farvebilleder i bogen.\nAnand selv virker yderst tilfreds med bogen. Ihvertfald skriver han i forordet:\n“I love this book. The level of detail is fabulous, and as I read it I felt I was reliving the entire five-year period during which these three matches happened... This is the definitive book on those three matches.”\nFoto af Michiel Abeln, der har begået en yderst velskrevet bog på 1,1 kg om tre VM matcher\nMichiel Abeln er FM fra Holland, erfaren skaktræner. Arbejder civilt med lederudvikling i erhvervslivet.\nSe pdf eksempel: The Anand Files\nVægt: 0,954 kg.


Af marketingkoordinator, Tine Ilsøe Wulff\nDen socialøkonomiske virksomhed, Woods By HUMAN Results, og Kingo samarbejder om at genbruge træ til fordel for mennesker og miljø. Træet kommer bl.a. fra Kingos nedrivningsopgaver og modtageanlæg i Silkeborg. Woods By HUMAN Results anvender træet i deres eksklusive træprodukter.\nWoods By HUMAN Results fra Silkeborg laver håndlavede plankeborde, shelters, plantekasser, solsenge, udekøkkener mv. i træ. De er afhængige af, at offentlige og private donerer brugt træ til de smukke produkter, som de bl.a. sælger gennem deres Facebookside. Til det har Kingo meldt sig på banen.\n”Vi har indgået en aftale med Woods By HUMAN Results om, at de kan hente affaldstræ i vores modtageanlæg i Silkeborg. Nogle gange får vi rigtig gode læs ind, hvor der er meget at hente. Træet bliver ellers fliset og anvendt til forbrænding eller andre formål,” siger Ann Bøgelund, Juniorkonsulent i Kingo Recycling.\nLigeledes har Kingo aftalt med den socialøkonomiske virksomhed, at de kan hente træ direkte fra udvalgte lokale nedrivningsopgaver.\n”Aftalen er en win-win-situation for både os og Woods by HUMAN Results. De kan hente det træ, de skal bruge, og vi sparer arbejdstid ved nedtagning af materialer. Det eneste det kræver er lidt koordinering,” siger Kingos genbrugskonsulent, Bjarne Pedersen.\nEn arbejdsplads, der rummer dem, ingen andre vil\nWoods By HUMAN Results er ejet af ildsjælen Carina Fisker, der hjælper unge til at komme ud af kriminalitet og misbrug. Carina har mange års erfaring med rehabilitering af unge fra stærkt kriminaliserede miljøer, og gennem Woods By HUMAN Results har hun skabt en arbejdsplads, der rummer de udfordringer, de unge kommer med.\n”Woods er sat i verden på baggrund af de mange års erfaring, jeg har med unge fra kriminaliserede miljøer. Jeg oplevede, at mange var klar til at komme i gang med noget nyt, men der var ikke nogen, der ville dem. Vi har skabt en arbejdsplads, hvor der er fokus på det sociale, og hvor vi deler nogle tunge historier. Der er ikke noget, der er forbudt at tale om. Alle har empatisk forståelse for hinanden. Jeg er forelsket i den rummelighed og den måde, vi tager imod hinanden på. Det er der ikke tid til i en normal virksomhed,” siger Carina Fisker.\nTil daglig driftes Woods By HUMAN Results af projektleder, Thomas Leth, der sammen med de unge er med til at lave virksomhedens træprodukter.\n”Produkterne er ikke det vigtigste, men de er et økonomisk must. Det vigtigste er det, som arbejdet gør for os socialt og udviklingsmæssigt. Mange gange er det drengene, der kommer med ideerne. Jeg kan mærke, at drengene rykker sig. De gamle gutter bliver også en form for wingmen for de unge, som kommer til. Det er vigtigt, at de kan snakke med nogen, som allerede har været igennem hele rumlen,” siger Thomas Leth.\nEn af de ”gamle” unge i virksomheden er Mike på 31 år, som Carina Fisker har kendt siden 2014. Mike kommer fra Albertslund ved København, hvor han voksede op i et rockermiljø. Dagene gik med at tage stoffer, og nætterne tilbragte han på bænke eller på sofaen hos venner. Kommunen vidste til sidst ikke, hvad de skulle stille op med Mike, og de henvendte sig derfor til Carina Fisker.\n”I starten var Carina bare endnu en person, der prøvede at hjælpe mig. Men hun var villig til at køre rundt efter mig, og jeg kunne mærke, at hun ville mig det godt. Til sidst overgav jeg mig bare. Så spurgte hun, om jeg ikke ville flytte til Silkeborg og komme væk fra det hele. Det måtte jeg lige tænke lidt over, men til sidst sagde jeg, ”OK, vi gør det”, og nu sidder jeg her i dag og kunne ikke have det bedre. Min rolle i virksomheden er at bygge ting. Jeg kan godt lide at få folk til at smile og grine. Det er det, der får mig til at stå op om morgenen. Jeg har ikke tidligere arbejdet med træ, så det var lidt udfordrende i starten at lære et håndværk. Jeg kan ikke finde ud af at sige, hvad jeg er god til, men jeg føler, jeg er blevet bedre,” siger Mike beskedent.\nMagnus på 17 år er også en af de drenge, som til daglig arbejder med Woods By HUMAN Results flotte træprodukter. Han har en dom, som betyder, at han skal være i praktik, hvis ikke han skal afsone dommen på en lukket ungdomsinstitution.\n”Jeg laver det samme som de andre gutter – altså de produkter, vi har. Jeg arbejder hver dag. Det er mit eget ønske. Jeg kommer for fællesskabet og alt det, som Carina og Thomas gør for os. Jeg kan godt lide at arbejde med træ,” siger Magnus.\nMagnus har snart været ved Woods By HUMAN Results i fire måneder.\nIkke et job, men en livsstil\nIfølge Carina Fisker har det ikke været lutter lagkage at opstarte den socialøkonomiske virksomhed, og mange aftaler er gået i vasken:\n”Vi blev kontaktet af Silkeborg Kommune, som havde sagt ja til at arbejde med genbrug og træ. Jeg havde selv puslet lidt med ideen om at starte en socialøkonomisk virksomhed, og vi gik derfor frivilligt i gang med at restaurere en rideskole, hvor vi skabte flotte udenomsarealer som dokumentation på, at de her gutter altså kan noget. Det, der driver virksomheden, er reel omsætning og kærlighed til hinanden. For første gang i et år kan jeg i marts måned trække løn ud til mig selv. Det kan jeg kun, fordi vi har så gode knejter. Man skal ikke ville være millionær, hvis man vil arbejde socialøkonomisk. Jeg gør det her, fordi jeg holder af dem. Det er ikke et job, det er en livsstil. Derfor betyder det også meget, at en stor virksomhed som Kingo bakker op om Woods,” slutter Carina Fisker.\nHos Kingo fortæller HR-ansvarlig, Liselotte Lyngvad, at samarbejdet passer godt ind i virksomhedens værdier på både det menneskelige og miljømæssige plan:\n”Vi arbejder for øget genbrug af materialer i deres oprindelige form og tager socialt ansvar ved at hjælpe unge med en svær baggrund i arbejde. Vi mener, at alle skal have en chance, hvis man kan og vil. Ved at donere træ til Woods By HUMAN Results bakker vi op om både det menneskelige og miljømæssige, som begge er vigtige områder for Kingo.”\nFor at sikre anonymitet er Mikes og Magnus’ efternavne ikke nævnt i artiklen.\nWoods By HUMAN Results’ flotte træprodukter kan ses på virksomhedens Facebookside: https://www.facebook.com/WoodsByHuamanResults.