Arkitekter i Engesvang, Midtjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n92 arkitekter i Engesvang, Midtjylland\nStår du og skal have tegnet en plantegning til et nyt hus eller et andet spændende projekt, men mangler du en kompatibel arkitekt i Engesvang, Midtjylland til at klare opgaven for dig? Hvordan man vælger den rette arkitekt til opgaven, skal besluttes gennem flere trin, da det ikke nødvendigvis er alle arkitekter, der kan løse den opgave, du stiller. Derfor er det vigtigt, at du stiller dig selv nogle spørgsmål samt gør dig nogle overvejelser omkring, hvilke krav du gerne vil have opfyldt af det arkitektfirma, du ender ud med at vælge. Mere\nKlik for at se telefonnummer29,9 km fra Engesvang, Midtjylland\nKlik for at se telefonnummer23,7 km fra Engesvang, Midtjylland\nKlik for at se telefonnummer36,2 km fra Engesvang, Midtjylland\nUdvalgte anmeldelser for arkitekter i Engesvang, Midtjylland\narkitekter i Engesvang, Midtjylland\nSelvom du måske selv har en masse gode og brugbare ideer til dit byggeprojekt, er det måske ikke helt sikkert, at du har fundet den helt rette endnu. Det er altid godt at få vendt nogle ideer med en professionel, som en arkitekt eller bygningsdesigner, da vedkommende typisk har nogle brugbare input, som du kan benytte dig af. Arkitekten arbejder med projekter som dit til dagligt, og ved derfor godt, hvordan man gør din bolig mere tidssvarende, eller hvordan du får mere plads og bedre dagslys. Der vil altid dukke nogle uafklarede spørgsmål op, som du ikke fik overvejet i første omgang. Derudover er det vigtigt at påpege, at en arkitekt kan se, hvor meget dit hus kan eller skal bære, når det gælder det arkitektoniske og byggetekniske – uanset om du skal have bygget om i din eksisterende bolig, eller skal have bygget en helt ny bolig. Ved at benytte dig af en arkitekt i Engesvang til dit projekt vil du komme frem til en original løsning, som er tilpasset dine ønsker og behov samt dit hus, som skal bygges eller laves om.\nDer er rigtig mange overvejelser, når den rette arkitekt og arkitektfirma skal vælges til at udføre det projekt, du har i tankerne. Det du kan lægge ud med, er at kigge på lokale boligarkitekter på nettet. Bor du tæt på hovedstaden, vil det være oplagt at kigge søge efter arkitekt København, da der typisk vil være en del at vælge imellem. Nettet er en fantastisk kilde til oplysninger, og det er herfra, du vil kunne vælge og vrage imellem de første, du støder på. Når du har fundet et arkitektfirma eller flere, er det relevant at kigge på, hvor langt væk arkitekterne befinder sig fra dit hjem, da det er rart at kunne komme i hurtigt kontakt med hinanden, hvis noget uheldigt skulle forekomme. Derudover vil det være fornuftigt, hvis du kan komme ud og kigge på nogle af de projekter og nye boliger, arkitekten og arkitektfirmaet har stået for. Det gør det lettere for dig at vurdere, om arkitektens stil, arkitektur og byggetekniske færdigheder er gode nok til at stille dig tilfreds. Tag en snak med den arkitekt og arkitektfirma i Engesvang du har udset dig, for at se om der er kemi. Det er vigtigt, I kan snakke sammen og give hinanden konstruktiv kritik uden misforståelser opstår.\nSelv ved at følge ovenstående retningslinjer, er der stadig nogle ting, du meget gerne må være opmærksom på, når du vælger en bygningsdesigner; sørg for at læse anmeldelser om arkitekten og firmaet, da det er altafgørende for, hvordan dit projekt kommer til at udfolde sig. Vigtigt er det ligeledes, at du tjekker op på arkitektens og firmaets profil og portefølje af familieboliger, så du har et overblik over, hvilke erfaringer de har gjort sig. Med disse råd og retningslinjer burde du være godt rustet til at finde den helt rette arkitekt i Engesvang, Midtjylland til dit projekt.\nInden du hyrer en arkitekt i Engesvang, kan du gennemse vores netværk af 92 arkitekter. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste arkitekter i nærheden af dig.


Statsministerens nytårstale – håb forude eller……? | Punditokraterne\nStatsministerens nytårstale – håb forude eller……?\nAf Niels Westy, den 2. januar 2011. 5 svar\nLad det være sagt med det samme. I forhold til regeringens første politik siden den kom til magten i 2001, var Lars Løkkes nytårstale et på mange måder (tiltrængt) nybrud. Man kan kun glæde sig over, at man endelig taler om at afskaffe efterlønnen. Men når Lars Løkke får ros for (endelig) at “træde i karakter“, så er det vist først og fremmest udtryk for hvor godt og grundigt vi hænger fast i den socialdemokratiske hængedynd, der er den “unikke” danske velfærdsmodel.\nStatsministerens tale var ikke et opgør med denne model – tværtimod. Det var først og fremmest en anvisning på hvordan man kan få den til at hænge sammen lidt længere. Den grundlæggende argumentation for at afskaffe efterlønnen var jo ret beset, at det ville sikre ressourcer andre steder i den offentlige sektor. Og så bliver valget af efterlønnen jo lidt arbitrær.\nI sin tale peger statsministeren på, at;\nOg senere i talen understreger understreger han, at\nHermed ligger talen desværre i forlængelse af hvad de konservatives Henriette Kjær udtalte til Jyllands Posten den 29.12, nemlig at;\nDe Konservative har gødet jorden for det her [afskaffelse af efterlønnen] i næsten et år. Det har betydet, at befolkningen har fået øjnene op for, at de 20 mia. kr., som bruges på en relativ lille gruppe mennesker i befolkningen, kan bruges på andre ting som folkeskolen, dagpleje og sundhedsvæsenet.\nSå kunne man jo med en hvis rimelighed pege på, at hvis Danmark opnåede samme effektivitet som det finske uddannelsessystem ville det indbringe ca. det dobbelte i årlig besparelse. De er altså med væsentligt færre midler i stand til at “producere” det vi ikke kan herhjemme, men som statsministeren ønsker sig – “børn der kan måle sig med de bedste i verden”\nUden gennemgribende reformer kan det meget vel (hvis det altså lykkes at gennemføre ændringer af efterlønnen på denne side af valget) vise sig, at gevinsten vil blive soldet op og blot kortvarigt stille den offentlige sektors tilsynladende grænseløse sult (og evne til at opfinde nye problemer der naturligvis kræver kollektive løsninger).\nSom professor Michael Svarer, institut for økonomi på Aarhus Universitet siger til Børsen:\nI det hele taget må man sige, at en reform af efterlønnen ikke kan stå alene. Der skal flere tiltag til, hvis dansk økonomi skal rettes op.\nOg så er vi ved et grundlæggende forhold; Var statsministerens tale præget af reformiver ud af et hensyn til den danske befolknings ve og vel i fremtiden, eller var den først og fremmest båret af ønsket om at “redde” de grundlæggende træk i en dysfunktionel velfærdsmodel, der er hovedansvarlig for Danmarks pauvre økonomiske vækst de seneste årtier (se Christians tidligere indlæg) med udsigt til en endnu ringere fremtid? Desværre hælder jeg mest til det sidste.\nDet er sikkert forståeligt ud fra en professionel politikers synspunkt. Vores velfærdsmodel indebærer jo at politikeren er placeret som en central aktør, og sikrer at man kan føre sig frem på sin evne på at “frelse vælgerne”. Godt nok er der tale om en illusion, men da de fleste i den “politiske klasse” er enige om at der ikke er grund til at bryde illusionen, er det et punkt hvor opposition og regering grundlæggende støtter hinanden. For tænk hvis det gik op for den brede befolkning, at de reelt ville klare sig bedre og have flere “velfærdsydelser” til rådighed hvis politikerne og deres vilige hjælpere fyldte mindre.\nFor hvad mener statsmininisteren egentlig, når han i sin tale siger, at\nfor alle os, der er vokset op med velfærdsamfundet, kan vores rige og trygge Danmark føles nærmest som en selvfølge. Men det er det ikke. Det er noget, vi skal arbejde for hver dag.\nMener han så, at vi først og fremmest er sat på denne jord for at knokle for velfærdsstaten? – eller tror han virkelig selv på vores velfærdsmodels “unikke” evne til at producere store mængder af “velfærdsydelser”. Hvis det er tilfældet, så tager han grueligt galt.\nSom det fremgår af nedenstående sammenligning af “produktionen” af velfærdsydelser i en række OECD-lande, må vi konstatere, at på trods af den største offentlige sektor og det højeste skattetryk, så er vores samlende produktion af velfærdsydelser (der inkluderer pension og andre former for overførselsindkomster, uddannelse, sygehuse osv.) som andel af BNP, ikke større end en række andre lande med en mindre offentlig sektor og et lavere skattetryk.\nSamlet produktion af velfærdsydelser i andel af BNP\nSammenligner vi med USA , er den samlede “produktion” herhjemme godt nok et par procent højere, målt åp andel af BNP. Men da BNP per capita er ca. 20-25% højere i USA indebærer det, at produktion af velfærdsydelser per indbygger er højere i USA end herhjemme!!\nDen borgerlige regering har de sidste 10 år i den grad forspildt at sætte en anden dagsorden, hvor personligt ansvar og frihed er kodeordene i modsætning til socialdemokratisk kvælende kollektivisme, og i det lys er talen måske nok et sort skridt. Men det i så fald primært fordi vi har haft en borgerlig regering af navn, men socialdemokratisk af gavn.\nEn regering der ofte har foretrukket at henvise til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd frem for Cepos, og som allerede tidligt viste at man var mere end villig at spille med på lighedsmageriets ulidelige banehalvdel. Men igen, når alt er sagt, lidt har naturligvis også ret.\nIngen tvivl om at alternativet (S-SF) er langt værre. Men vi må nok konstatere, at vi fortsat har en regering, der stiller sig tilfreds med at administrere et system baseret på, hvad den amerikanske økonom Thomas Sowell i et lyrisk øjeblik engang udtrykte i “The Poverty Pimps’ Poem“:\nLet us celebrate the poor,\nLet us hawk them door to door.\nThere’s a market for their pain,\nVotes and glory and money to gain.\nTheir ills, their sins, their faulty diction\nFlavor our songs and spice our fiction.\nTheir hopes and struggles and agonies\nGet us grants and consulting fees.\nCelebrate thugs and clowns,\nGive their ignorance all renown.\nCelebrate what holds them down,\nIn our academic gowns.\nIndtil man højt og med klar røst tør sige, hvad fagkundskaben har sagt i årtier, nemlig at det grundlæggende problem er indretningen af vores velfærdssystem – eller som Ole Birk Olesen kalder det, “Taberfabrikken” – skal man næppe forvente det store.\nJeg er klar over at en del vil indvende, at jeg jo er en politisk amatør med mit krav om et egentlig opgør med vores nuværende velfærdssystem, og det medgiver jeg gerne at jeg er. Men modsat bør man også stille sig spørgsmålet; Er de “profesionelle” politikere reelt interesserede i at tage et opgør med et system der reelt gør os alle fattigere, men som unægtelig sikrer netop en bestemt slags politikere en central rolle?\nOg hvorfor valgte man, at det netop skulle være de under 45 år, der ikke skulle have retten til efterløn? Hvorfor ikke dem under 50 eller 55? eller slet og ret alle der ikke er nået de 60 år endnu? Der er intet der tilsiger at folk der har haft deres erhvervsaktive år siden slutningen af 1960erne eller begyndelsen af 1970erne, for slet ikke at tale om begyndelsen af 1980erne på nogen måde skulle være mere nedslidte (for dem der er har vi jo som bekendt altid haft muligheden for en førtidspension) eller på anden måde have et større krav på muligheden for efterløn end de, hvis erhversaktive karriere startede i slutningen i 1980erne eller begyndelsen af 1990erne.\nKunne det tænkes at det først og fremmest skyldes at Dansk Folkepartis vælgere primært er over 45, og at man muligvis vil anvende det faktum, at Helle Thorning i forbindelse med hendes valg til formand for socialdemokratiet i 2005 antydede at efterlønnen for de der på daværende tidspunkt var under 40 år (nu under 45 år) skulle afskaffes skal anvendes i den kommende valgkamp? Og hvad er til hinder at man ender med at skæringsalderen for efterløn sættes til 40 år (kunne være DFs “pris”)? eller 35 år eller…..\nSom allerede nævnt vil det værste uden tvivl være en S-SF regering efter næste valg, og derfor skal statsministeren have ros for at foreslå en afskaffelse af efterlønnen. Men uden hjælp skal man næppe forvente for meget af Venstre og Konservative – Det er vist fortsat først og fremmest det magelige bagsæde i ministerbilerne der dikterer deres politik. Og så må befolkningens ve og vel jo vige.\nIndtil vi får en parlamentarisk situation hvor de afgørende stemmer leveres af et parti der ønsker reelle reformer, er det bedste råd til de aldersgrupper, som statsministeren lægger op til skal finansiere den efterløn der også skal betales de kommende mange år, fortsat være;\nTag en uddannelse der kan bruges i udlandet\nand get the hell out of here!!\nDette indlæg blev udgivet i Niels Westy og tagget efterløn, statsministerens nytårstale, taberfabrikken Danmark, Thomas Sowell den 2. januar 2011 af Niels Westy.\n← Dansk velstandsudvikling – hvad vi burde tale om! Hvad “nyt” siger meningsmålingerne? Ikke så meget →\n5 thoughts on “Statsministerens nytårstale – håb forude eller……?”\nPeder Bisgaard 3. januar 2011 kl. 12:43\nHvad mener du med sidste afsnit: “Get the hell out…of. a hwa-ba? Det er dit moderland (eller ved eftertanke – det er det måske ikke?\nmed hensyn til at du skal “finansiere” noget, så er du jo offentlig ansat, og DU bliver her jo – det ved vi – får du stiller op til Folketinget. Det vil sige det du skal “finansiere” kommer i forvejen fra de offentlige kasser, så jeg vil ikke kalde dette “bidrag” for noget der er værd at skrive hjem om.\nNej, du har taget en helt forkert uddannelse. Det som unge skal opmuntres til, er at sætte noget igang selv.\nMen held og lykke med din politiske karriere. Det er vældig smart med at begynde at opfordre folk til at “get the hell out of here!!”\nDet skal nok vinde genlyd. Og hvis de så føler rådet, så bliver det jo ikke dem der stemmer på dig. Og tror du, at når de er rejst, at så chancen er større for at du bliver valgt?\nNiels Westy 3. januar 2011 kl. 20:49\nnu kunne det aldrig falde mig at sige eller skrive ting alene for at det skulle gavne mig selv. Den sidste linie er udtryk for min grundlæggende holdning til hvad der vil være bedst for de der har muligheden, med mindre Danmark undergår væsentlige reformer og finder tilbage til den økonomiske model der oprindelig sikrede, at vi blev et af verdens rigeste samfund – det vil sige lavere skatter og en mindre offentlig sektor.\nNår jeg ikke ønsker at mine egne efterkommere skal leve i det fremtidens Danmark som desværre tegner sig, hvordan skulle jeg så med god samvittighed kunne skrive andet?\nP.H. Bisgaard 4. januar 2011 kl. 08:52\nOK, jeg er enig i den overordnede <i<drift</i< , som der er over indlægget, nemlig at vi som selvstændigt tænkende individer ikke skal falde i svime over at nu er det lige efterlønnen som skal i fokus, og at der er mange andre ting at adressere i dansk økonomi.\nOg vi har en pligt til at nævne disse igen og igen, og i den forbindelse vil jeg gerne bede Jer videnskabsfolk med økonomi som speciale at give jeres input til nogle af de pointer som jeg rejser i det følgende.\nSom studerende, B.Sc. in International Business, Daniel Tufte-Kristensen, skrev i Berlingske Business igår :(min fremhævning)\nEn nations konkurrencevene, som måles i, hvor meget der bliver produceret pr. betalt arbejdstime, kan forbedres på forskellige måder. Valutakursen kan svækkes og gøre den danske arbejdstime billigere sammenlignet med andre lande.\nArbejdet kan også gøres mere produktivt, hvis der investeres i innovativ teknologi, der kan effektivisere arbejdsprocesser.\nJa, lad os bruge det eneste værktøj i vort arsenal som ikke har været afprøvet endnu, men som så godt som alle andre lande på Jordens overflade benytter ( og for hvem en fleksibel vekselkurs her under finanskrisen har virket som en shock absorber [~ støddæmper]). Jeg efterlyser beregninger over hvor meget det har kostet os siden 1982 at føre fastkurs-politik. Da D-Marken i 80’erne og 90’erne var ude for den ene opskrivning efter den anden, påtvunget af markedet (Se note*) var det fra et økonomisk synspunkt ubeskriveligt dumt at skygge verdens stærkeste valuta, medens den altså blev stærkere og stærkere.\nDet er vigtigt at huske at introduktionen af fastkurs-politikken i 1982 var en politisk beslutning, – med den handy bivirkning at den udstillede socialdemokraternes tidligere politik på området som uansvarlig. Og måske gav den mening i de første år – som Hoffmeyer sagde til denne avis i går: (min fremhævning)\n>Anders Andersen og Ib Stetter var de mest håndfaste. Men Venstre-manden Henning Christoffersen og de Konservatives Poul Schlüter var også med. Argumentet var især, at bedre tider var på vej, og der ikke var grund til at poste mere inflation ind i systemet. Fastkurspolitikken udløste et kæmpe rentefald, som satte så meget gang i forbruget, at der kom nogle meget store underskud på betalingsbalancen. Poul Schlüter ville ikke være med til at stramme op i starten, hvilket var meget uklogt, for så blev det senere i 1985 og 1986 nødvendigt at stramme meget mere.«\nEr det muligt at ingen havde/har tænkt tanken, at inflationen først og fremmest var forårsaget af olieprisstigningerne, og at alle markedskendere var klar over at der var rigeligt med olie i verden, men at denne erkendelses udbredelse blev forsinket af hyteriet i forbindelse med Shanens fald i 1979? I 1980 begyndte oliepriserne jo et 6 år langt fald – hvilket sammen med Reagans kickstart i form af skattelettelser, satte gang i en verdensomspændende højkonjunktur – hvis danske del Schlüter som bekendt tog æren for. Disse vidnesbyrd om de daværende politikere udstiller desværre en temmelig rudimentær økonomisk forståelse og en god del politisk opportunisme. som først nu i Internet-tidsalderen er blevet almindelig kendt.\nOK, jeg var parat til at sige god for fastkurspolitikken fra 1982 og nogle få år frem, men er det muligt at politikerne blot skulle have ladet tingene gå deres skæve gang og ventet på den verdensomspændende højkonjunktur forårsaget af faldende oliepriser og Reagans skattelettelser? (Men det forudsætter at man forstår hvad der skabte inflationen og hvad der sætter højkonjunkturer i gang) Introduktionen af fastkurs-politikken med der af følgende lavt renteniveau satte jo, som skitseret af Hoffmeyer, FOR MEGET tryk på kedlerne, med det resultat at der skulle bremses hårdt op i 1986 (Kartoffelkuren) – og i den efterfølgende recession virkede det hæmmende for landet at være bundet til verdens stærkeste valuta, som ydermere VAR UDE FOR DEN ENE OPSKRIVNING EFTER DEN ANDEN I DE ÅR!!!\nDET vil jeg gerne opfordre alle interesserede til at komme med deres input til, og andre vil måske gøre emnet til genstand for et speciale eller dissertion. Fordi der findes ikke noget mere frugtbart end at lære af fortidens fejl. Det kan gøre os klogere til at tackle nutidens udfordringer – hvis vi kender de reele omkostninger ved DM/EUR -skygningen (Tryk på mit navn for at læse mere)\nIronisk nok ikke noget som er muligt i dag- ØMU-konstruktionen forbyder det – men ellers lige nøjagtigt hvad Europa har brug for\nPeder Bisgaard 5. januar 2011 kl. 08:53\n[Jeg ved ikke lige hvordan den emoticon kom ind i foregående postering. Den var utilsigtet :-)]\nMen jeg er skuffet over de lærde som kun taler negativt om Danmarks økonomiske situation, i stedet for at fremhæve de positive ting og hvad vi kan gøre for at bedre Danmarks økonomi. Jeg har allerede nævnt en markedstilpasning af kronens værdi, som en nem måde at rette op på den konkurrencekraft som vi har tabt i det forløbne årti. Nu vil jeg tilføje nyheden om at det kun er udvundet cirka halvdelen af olien i Nordsøen. Det er for mig en positiv nyhed – [men det kommer som bekendt an på om man vælger at se glasset som halvt tomt eller halvt fuldt :-)] Det vil sige at vi har stadig mulighed for at lægge skatteindtægter herfra til side i en oliefond. Løbet er altså ikke kørt: (negative) folk siger at muligheden er forpasset, men det er den jo ikke; vi har stadig muloigheden for at lægge betydelioge beløb til side hvis vi vil.\nDRNyheder, 4. januar 2011: Olie-chefer: Løkke strammer den\nI 2011 falder olieproduktionen i nordsøen. Dermed kan vi se enden på de oliemillarder, der har været en stor kilde til velfærd gennem de seneste mange år.\nTeksten står at læse i statsministerens annoncekampagne, der har været trykt i flere af landets store aviser.\nKun udvundet halvdelen\nMen helt så slemt står det slet ikke til, mener Niels Aage Giversen, formand for Offshore Center Danmark.\n– Der er jo ikke uendelige mængder olie i Nordsøen, men jeg synes, at statsministeren strammer den. Vi har udvundet cirka halvdelen af den olie, det kan betale sig at udvinde, siger han til Jyllands-Posten.\nUffe 6. januar 2011 kl. 09:24\nProblemet med at halvdelen af olien er udvundet er at det resterende tryk i reservoirerne ikke kan opretholde den samme udvindingshastighed.\nDen sidste halvdel af olien kommer ikke nær så hurtigt ud som den første halvdel. Dermed problemet, når man betragter bidraget til statskassen på årsbasis. Det langsommere olieflow skal kompenseres for, forhåbentlig med en højere oliepris, i stedet for højere afgifter og skatter.


black diamond Black diamond fuel - Bestil isøkser fra black diamond på nettet på friluftsland.dk\nblack diamond fuel fra black diamond\nKøb denne black diamond Black diamond fuel på friluftsland.dk.\nFind produktet online her på friluftsland.dk til en pris på kun 2.189,00 DKK.\nblack diamond er kendetegnet ved at have de mest elegante isøkser - og Black diamond fuel er overhovedet ikke undtaget. Det er bestemt ikke nogen hemmelighed at virkelig ekstatiske i forhold til kvalitet vs. pris - og alle fordelene kan da heller ikke overses.\nFå overblik over alle vores isøkser fra black diamond her.\nFind alle varer fra black diamond her.\nFind alle og køb lige den isøkser du vil have her.\nHvorfor lige vælge black diamond Black diamond fuel?\nHvorfor skal man bestille black diamond isøkser - og ikke hos én af de andre konkurrerende mærker?\nDet er et rigtig fornuftigt spørgsmål - men slet ikke kompliceret at få svar på. For lige netop med black diamond - specielt når det kommer til isøkser, så har de nemlig et ekstremt godt ry, og alle deres købere er vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger du så måske? Det er simpelt. black diamond har en nær forbindelse mellem kvalitet & pris. Det er en ting de fleste købere prissætter meget højt.\nI dag kan du finde black diamond Black diamond fuel til 2.189,00 DKK. Det er jo slet ikke ringe!\nOg hvorfor skal man vælge at bestille black diamond isøkser hos friluftsland.dk?\nOg hvad er årsagen til at man skal bestille black diamond Black diamond fuel på friluftsland.dk - og ikke hos en af de andre konkurrerende shops?\nFørst og fremmest er friluftsland.dk kendt for hurtig fragt. Køber du tidligt på dagen, så bliver pakken sendt inden dagen er omme. Og samtidig har de lave priser på fragt - en vigtig faktor at huske. Og når nu vi allerede er ved delen om levering, så er reglerne omkring retur, så kan NaturKlub.dk også bekræfte, at denne del er helt OK på friluftsland.dk.\nAndre kendetegn ved lige netop denne shop? Udover at have gode priser på fragt, gode regler omkring retur, så kan friluftsland.dk også være stolte af deres imødekommende service for deres kunder.\nSidst - men absolut ikke mindst - så er vi hos NaturKlub.dk glade for de konkurrencedygtige priser for varerne, og det imponerende store varesortiment.\nfriluftsland.dk får vores bedste anbefalinger. Man kan sikkert og trygt købe ting derfra.\nblack diamond vandtætte overluffer 2019 fra black diamond\nblack diamond black diamond technician harness, l, denim\nblack diamond black diamond spot 325 aqua


tuneskole.skoleporten.dk Tune Skole - Forside\nJa! Site tuneskole.skoleporten.dk nu online.\nHTTP header er meddelelser header af anmodninger og svar i Hypertext Transfer Protocol (HTTP). HTTP-overskrifterne på tuneskole.skoleporten.dk.\ntuneskole.skoleporten.dk HTML-oplysninger: charset, page size and text size.\ntuneskole.skoleporten.dk Metas Items\nDer er 1 website metas på tuneskole.skoleporten.dk.\nDer er 1 interne links på tuneskole.skoleporten.dk. Din hjemmeside adresse eller dens under-links kaldes dyb link.Disse links er meget vigtige, fordi søgemaskiner og brugere når disse links.\ntuneskole.skoleporten.dk Links Analyse\nDomænet er enten du eller dit firma-ID'ET i internettet, når du anvender til at oprette forbindelse til internettet, vil de give dig protokol nummer. Dette kaldes IP adresse (Internet Protocol Number). Hver enhed tilsluttet internettet har en IP-nummer. Hver computer har at have et IP nummer til at oprette forbindelse med andre computere. For eksempel er din computers IP-adresse 104.16.85.81. De andre computere finder du med dette nummer.Domænet er bare udseendet af dette tal.\nIp Address: 104.16.85.81\nIP-adresser er i størrelse for IPv4-32 bit, der er grundlæggende og angivet med 4 bit af 8-bit tal, der adskiller med fokus.For eksempel: 104.16.85.81\nServer IP placering af tuneskole.skoleporten.dk er 104.16.85.81,Vi har opdaget 1 site lettes på denne server.\nVi opdagede samlede 20+domænenavne. De websteder, placeret i midten af #2,872,403 og #2,872,383på internettet lige før eller efter tuneskole.skoleporten.dk.\nther domæner som tuneskole analyse\nVi fandt samlede 0+ domænenavne som tuneskole.skoleporten.dk. Deres ejere kan være det samme selskab, eller ej.\ntuneskole.skoleporten.dk Alexa information\ntuneskole.skoleporten.dk indlæsningstid er tidsforbruget for besøgende på webstedet åben, jo mindre belastning tid og midler til at åbne webstedet hurtigere.


» Økologisk Høstmarked 2017\nPå Økologisk Høstmarked er det tilladt stille spørgsmål og få svar fra dem, der kender økologien bedst - nemlig landmændene. I 2016 var der 55.000 danskere, der trak i gummistøvlerne og drog på landet en sensommerdag, hvor landskabet stod malet i gyldne farver og træerne bugnede af modne frugter og bær.\nØkologisk Høstmarked er hele den økologiske branches fælles høstmarked, hvor alt fra små familiedrevne landbrug til store godser står bag. Med markdrift, kødkvæg, mælkeproduktion, frugt og grønt, får, geder og mange andre dyr er Høstmarkedet et vindue til Danmarks økologiske spisekammer. Vores vision er at skabe en forbrugerevent, som sætter fokus på kvaliteten og mangfoldigheden af de økologiske fødevarer.\nØkologisk Høstmarked 2017 gennemføres af Økologisk Landsforening i samarbejde med værterne.\nLouise Kragskov, Projektmedarbejder\n+45 2285 6428\n+ 45 6197 4914\nEmneord: Dyr Fødevarer Landbrug\nKontakt: Birgitte Nygaard, projektleder\nMobil: 30 32 87 33\nPå Økologisk Høstmarked er det tilladt stille spørgsmål og få svar fra dem, der kender økologien bedst - nemlig landmændene. I 2018 var der [...]


GAFFA Live-Cate Le Bon | GAFFA.se\nGAFFA Live 2021.12.03 02:30\nDen walisiske singer/songwriter Cate Le Bon er muligvis din yndlingsrockmusikers yndlingsrockmusiker. Den anmelderroste brite udgav i 2019 sit fænomale femte album, 'Reward', og har de seneste år co-produceret en række fremtrædende plader. Til foråret gæster hun Lille VEGA.\nCate Le Bon nedbryder rockdogmer med den ene hånd og skriver fængende og excentriske melodier med den anden. Siden den underspillede freakfolk-debut 'Me Oh My' fra 2009 har hun udvidet sit musikalske repetoire, hvor barokpop, avantgarde, softrock og post-punk flyder sammen i et dadaistisk mix, der tålmodigt inviterer fremmede, rokokoagtige lyde indenfor.\n'Reward', der i 2019 blev modtaget med femstjernede anmeldelser i Politiken og Soundvenue og en international hyldest, udgør kulminationen på den rejse, Cate Le Bon har været på, og som i 2020 var sat til at føre hende forbi Roskilde Festival. Hendes vej hertil er foregået i et roligt men sikkert tempo, uden Cate Le Bon hverken er gået på kompromis med sig selv eller undveget ubehagelige temaer. Cate Le Bon har tidligere berørt dystre emner som død – både i (kæle)dyrenes verden og i familien – og hendes poetiske tekster er lige dele ambitiøse og impressionistiske, som et Dali-maleri, der sniger sig ind under huden på dens modtagere.\nDisse modtagere tæller blandt andre store navne fra rockverdenen, der bøjer sig i en hyldest for Cate Le Bons bedrifter. Heriblandt finder man legender og tidligere kollaboratører som John Cale, Deerhunters Bradford Cox, Deerhof samt John Grant, hvis seneste album, det anmelderroste album 'Boy From Michigan', havde Cate Le Bon i rollen som producer.\nCate Le Bon får på Lille VEGA kyndig support fra den avantgardistiske kammerpop-solist Mega Bog. Bag navnet finder man amerikanske Erin Birgy, der i sommeren 2021 udgav sit sjette album, 'Life, and Another', som blandt andet i Pitchfork blev hyldet og kaldt "excellent (...), weird and romantic".


Top 10 billige rejser - Split - TripAdvisor\nBedste last minute-hoteltilbud i Split, Kroatien\nNr. 1 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 2 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 3 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 4 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 5 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 6 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 7 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 8 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 9 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 10 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\n“Vi ankom ca 0930 p.g. af flytid. Man undskyldte at værelset ikke var klar, men bød på morgenmad. Under hele opholdet mødte vi udsøgt service og venlighed. Vores værelse var meget stort og altid superrengjort…”\n“Jeg tilbragte en rigtig god tid på Royal. Hele stemningen var varm og hyggelig. Værelserne var store, morgenmaden var overdådig med afslappet kontinental mad. Personalet købte færgebilletter til os, og de…”\nNr. 11 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 12 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 13 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 14 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 15 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 16 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 17 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 18 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 19 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\n“Dette B&B har en super placering, kun 10 min fra Diocletians Palads. Her er kroatisk hygge, i lejligheder. Vores med kombineret stue/spisestue med køkken, soveværelse og 2 badeværelser. Hyggelig kroatisk møblering...”\nNr. 20 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 21 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 22 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 23 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 24 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 25 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 26 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 27 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 28 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 29 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split\nNr. 30 ud af 60 hoteller med bedste værdi for pengene i Split


Engelsk syge i Blackpool: Stakler, snydepelse og sultne skolebørn\nStorbritannien er i gang med den største velfærdsreform siden Anden Verdenskrig - men for folk som Melvyn Holmes er udsigterne dystre. Tag med Berlingskes Michael Bjerre og Søren Bidstrup til Blackpool.\nDen tidligere minearbejder Melvyn Holmes rammes af den mest kontroversielle del af de britiske velfærdsreformer, den såkaldte "soveværelsesskat", hvor folk i almenbyttige boliger straffes økonomisk for hvert ekstra soveværelse, de har i deres bolig. Melvyn Holmes og hans kone føler sig presset ud af deres hjem gennem 20 år.\nBLACKPOOL: I skoleuniformer tripper Caitlin og hendes klassekammerater forventningsfulde uden for døren til klasseværelset på Devonshire folkeskole i Blackpool, for de kan næsten ikke vente med at komme ind at få, hvad mange af dem ikke får derhjemme … morgenmad.\nDa de endelig bliver lukket ind, farer de hen og snupper små kartoner med mælk, juice, frugt og brød, inden de sætter sig ved de blå skoleborde og spiser.\n»Nu får jeg endelig noget at spise hver morgen,« siger niårige Caitlin, der går i 5. klasse.\nIndtil for få måneder siden delte tusindvis af børn i den nordvestengelske kystby skæbne med Caitlin og kom sultne i skole, fordi deres forældre enten ikke havde råd til mad eller kunne tage sig sammen til at købe ind. Og mange af de børn, der overhovedet fik noget at spise om morgenen, ankom ofte dryssende for sent i skole med et stykke chokolade i hånden eller en pose chips. Som akut nødløsning gav lærere af og til de mest trængende et stykke toast.\nUd over børnenes sundhed gik det på byens skoler ud over elevernes koncentration og indlæring, og problemet var til sidst så massivt, at det fik byrådet i Blackpool til at træffe en utraditionel og kontant beslutning; efter en prøveperiode før sommerferien med at servere gratis morgenmad på byens folkeskoler for børn til og med 6. klasse har kommunen netop gjort ordningen permanent.\nByens borgmester Simon Blackburn taler om, at byrådet reelt var tvunget til at gribe ind over for den tilspidsede situation med sult og forbedre livet for »vores mest sårbare indbyggere«, og skoleinspektør Neil Hodgkins priser også det nye kommunale tilbud – det første i England. Nu får alle 11.000 skolebørn på Blackpools 33 grundskoler hver dag serveret gratis morgenmad.\n»80 procent af forældrene til eleverne på vores skole er arbejdsløse. Børn, som før fik intet eller meget lidt at spise, nyder nu et nærende måltid hver morgen, og de er blevet meget mere opmærksomme, fokuserede og klar til at præstere i klassen,« fortæller inspektøren.\nVelkommen til Storbritannien 2013, velkommen til verdens syvende største økonomi og velkommen til et delt land.\nEt land hvor uligheden er større end noget andet land i Vesten.\nEt land hvor de rigeste ifølge opgørelser tjener 273 gange mere end de fattigste, og hvor de nederste ti procent overlever på 46.000 kr. om året.\nOg et land der er delt mellem et fattigt Nordengland, hvor traditionelle arbejderbyer som Blackpool, Manchester og Liverpool alle døjer med boligkvarterer med over 60 procent arbejdsløse, og et rigt Sydengland, der har London som et økonomisk lokomotiv og tiltrækker talenter, iværksættere og rigmænd fra hele verden.\nMen også et Storbritannien hvor politikerne, som overalt i Europa, i en global krisetid arbejder på at få færre penge til at række længere, og hvor den konservative premierminister, David Cameron, og hans regering har iværksat den største reform af velfærdsstaten siden Anden Verdenskrig.\nHårdest rammer reformerne i Blackpool, der i England ofte beskrives som ét stort socialkontor, fordi så stor en del af byens borgere er på offentlige ydelser såsom kontanthjælp, sygedagpenge og pension. Ifølge eksperter fra Sheffield Hallam University koster velfærdsreformen hver voksen i den arbejdsdygtige alder i Blackpool 8.000 kroner om året – næsten det dobbelte af, hvad reformen koster folk i snit på tværs af landet.\nBlackpool overlever kun på at være forlystelsesby for fattige pensionister og unge, men end ikke pariserhjulet på stranden, byens kæmpe haller med blippende spilleautomater og den årlige lysfest med over en million lysende pærer i alt fra lygtepæle til facader kan skjule mismodet.\nByen er slummet, og i gader med stribevis af nedkørte Bed & Breakfast dækker vinduernes lysskilte med »Ingen ledige værelser« ofte over, at stedet ulovligt har hjemløse boende permanent, hvilket kommunen slår hårdt ned på med razziaer, da den frygter, at det tiltrækker misbrugere og skræmmer turister væk. Det er ikke tilfældigt, at Blackpool er den by i England med flest børn i pleje – 150 for hver 10.000 indbyggere – hvilket er langt over det dobbelte af gennemsnittet i England.\nDen britiske velfærdsreform studeres med interesse af andre lande, der også har brug for at slanke velfærdsstaten i en ny tid med lavkonjunktur og voksende ældrebyrde, men OECD har advaret mod, at forskellen på rig og fattig i Storbritannien vil blive endnu større på grund af en nedskæringspolitik, der lægger »pres på ulighed og fattigdom«.\nVelgørenhedsorganisationer advarer også om den alarmerende nye trend med sult, der er taget til, siden velfærdsreformerne gradvist begyndte at træde i kraft i foråret.\nTrussel Trust, der er den største uddeler af fødevarepakker til værdigt trængende i Storbritannien, uddelte fra april til september nødpakker til over 350.000 mennesker, herunder 120.000 børn; tre gange så mange som i samme periode sidste år, og mere end organisationen uddelte i hele 2012. Nogle af de borgere, der modtager fødevarepakker, er så fattige, at de returnerer dåsemad, da de ikke kan varme maden, fordi de ikke er i stand til at betale deres gasregning.\nBritisk Røde Kors har annonceret, at organisationen denne vinter for første gang siden Anden Verdenskrig vil uddele nødhjælpspakker med mad til trængende i Storbritannien.\nKritikere klandrer den konservativt ledede regerings drastiske nedskæringer af velfærdsstaten for den nye sultkrise, men de, der tror, at det bliver meget anderledes, hvis de stemmer Labour til magten efter næste valg, kan godt tro om igen.\nFor det er nye tider i Storbritannien, og det gamle arbejderparti har erklæret, at det vil fastholde velfærdsreformerne for at vise sig som et økonomisk ansvarligt parti, der ligesom de konservative vil have styr på statsbudgettet og statsgælden.\nLabourleder Ed Miliband har dog udstedt et løfte om, at han vil fjerne det mest kontroversielle nye tiltag, den såkaldte »soveværelsesskat«.\nMiliband har beskrevet skatten – hvor beboere i almennyttige boliger straffes økonomisk for hvert overskydende soveværelse, de har i deres bolig – som et »symbol på en ufølsom regering, der er ude af trit med virkeligheden og kun bakker op om de få privilegerede, men aldrig dig.«\n- Vi har boet her i 20 år, og så forsøger de at presse os ud af vores eget hjem. Og det vil lykkes for dem, siger Melvyn Holmes. Den tidligere minearbejder rammes af et af de mest kontroversielle elementer i den britiske velfærdsreform, den såkaldte »soveværelsesskat«, hvor folk i almennyttige boliger straffes økonomisk for hvert ekstra soveværelse, de har i deres bolig.\n»Manden der hadede Storbritannien« - et ondt opgør om britisk pressefrihed\nLige rundt om hjørnet fra Devonshire Folkeskole, i et faldefældigt hus et stykke nede ad Wayman Road, finder vi i nummer 19 en af de, der er berørt af den nye »soveværelsesskat«, som er blevet sindbilledet på den nye og skrappere konservative kurs.\nMelvyn Holmes hedder manden, der er tidligere minearbejder og nu arbejdsløs. I sutsko og en lurvet sort trøje byder han os inden for i sin stue med et ru håndtryk.\n»Regeringens politik er ækel,« siger han, da vi spørger til skatten.\nHan virker opgivende, stirrer ofte bare lige ud i luften og taler om, hvor hårdt det er at få det hele til at hænge sammen. Hjemmet bærer præg af, at der her leves et enkelt og spartansk liv uden megen overskud. Der er skidt i alle kroge, støv på alle flader og huller i væggene. Alle møbler i stuen er slidte, billeder af katte hænger overalt på væggene, og udover det tændte fjernsyn i hjørnet kan man kun høre monotone tik-tak-lyde fra et plastikur i »guld«, der er formet som et kæmpe armbåndsur.\nHans kone er handicappet og kan næsten ikke gå, og her sidst på formiddagen er hun endnu ikke oppe, men ligger stadig i sengen i deres soveværelse oppe ovenpå. De to øvrige soveværelser på første salen står tomme, fordi deres to børn er flyttet hjemmefra, og de to ekstra soveværelser er netop deres nye udfordring. For de betyder med den nye »soveværelsesskat«, at parret nu mister 25 procent af deres boligsikring, hvilket svarer til 700 kroner om måneden. Derudover er de pålagt en lokalskat, som de ikke tidligere har betalt.\nDen almennyttige bolig betaler de ikke for, men samlet set går de med velfærdsreformen ned fra at have haft 3.550 kroner om måneden i offentlige ydelser til nu at må leve for 2.650 kroner om måneden.\n»Vi kunne lige få det til at hænge sammen, før de indførte ’soveværelsesskatten’,« siger Melvyn Holmes og klør sin trofaste ven, hunden Sami, bag det ene øre.\nI det samme ringer telefonen, og det viser sig at være en sagsbehandler fra kommunen, der har et tilbud om en bolig med ét soveværelse i stedet for de nuværende tre. Da Melvyn Holmes har lagt røret, siger han:\n»Vi har boet her i 20 år, og så forsøger de at presse os ud af vores hjem. Og det vil lykkes for dem, for vi har ikke råd til at bo her mere med den skat.«\nDen tidligere minearbejder har en pointe, men mens Labour finder politikken umenneskelig, så ønsker de konservative netop at få folk som Melvyn Holmes og hans kone til at flytte til noget mindre.\nDe konservative argumenterer med, at det er helt urimeligt, at et par skal kunne blive boende i en almennyttig bolig, når deres børn flytter hjemmefra, og de har mindre brug for pladsen – oven i købet når der er massiv mangel på boliger til familier.\nAf samme grund blev konservative stiktossede, da en FN-repræsentant for nylig kom til England og kritiserede »soveværelsesskatten« for at »skabe stress og angst« for »udsatte mennesker«, hvoraf »mange« nu måtte vælge mellem mad og at betale »bøden«.\nAnklagerne er naturligvis ubehagelige for den konservative premierminister, David Cameron. Særligt påstanden om, at han fører en politik, der gør, at folk sulter, gør ondt i Downing Street 10.\nMen det er heller ikke hans mål.\nDavid Cameron ønsker et opgør med, hvad han anser som en alt for dyr og omklamrende forsørgerstat, der fritager folk for personligt ansvar og ikke giver arbejdsløse incitament til at tage et arbejde, fordi det bedre kan betale sig at være forsørget af det offentlige – eller for den sags skyld at bo i en »for stor« almennyttig bolig. Storbritannien udbetaler i dag 830 mia. kr. hvert år i offentlige ydelser til familier i den arbejdsdygtige alder.\nDavid Cameron kan glæde sig over, at over halvdelen af befolkningen i en måling finder, at »sociale ydelser er for høje og ikke opmuntrer til at arbejde«. Selv et flertal af de, der modtager passive ydelser, eller partneren gør – finder, at de er for høje, viste en måling i 2011.\nMen regeringen håber ikke kun at spare milliarder på sine reformer. For David Cameron er det også en værdikamp. Han taler om at skabe et anderledes samfund. Et »mulighedernes land« for »hårdtarbejdende«, hvor det »altid kan betale sig at arbejde«.\nMed »hård kærlighed« har premierministeren og hans ministre derfor strammet reglerne gevaldigt for alt fra kontanthjælp til boligsikring og børnefamilieydelse.\nLangtidsledige og unge bliver frataget kontanthjælp, hvis de ikke lader sig uddanne, eller hver uge arbejder 35 timer for deres kontanthjælp – eksempelvis som gadefejere eller medhjælpere i køkkenet på et plejehjem.\nEn ny universel enhedsydelse slår seks ydelser sammen til én, hvilket skal reducere svindel med ydelser og give arbejdsløse et større incitament til at søge arbejde.\nDet mest revolutionerende tiltag er et loft over sociale ydelser, så ingen enlige kan modtage mere end 350 pund om ugen (3.080 kr., red.), og ingen husstande med par kan modtage mere end 500 pund om ugen (4.400 kr.) – svarende til den gennemsnitlige husstandsindkomst i Storbritannien. Regeringen pønser allerede på at sætte loftet yderligere ned.\nKritikere peger på, at den kontante fremfærd ikke løser de underliggende problemer, såsom at der ikke er nok job. Men regeringen siger, at loftet for sociale ydelser allerede har fået 16.500 mennesker til at finde et arbejde.\nArkitekten bag reformen, den konservative arbejdsmarkedsminister, Iain Duncan Smith, fastholder nødvendigheden af reformen, fordi »afhængighed« af velfærdsstaten i al for høj grad er »blevet en norm«. I omkring hver syvende husstand i Storbritannien er der ingen, der arbejder, og det har gennem en årrække været Europa-rekord.\n»Næsten to millioner børn vokser op i hjem med arbejdsløse forældre eller mødre, og de ser et liv på sociale ydelser som normalt,« har Iain Duncan Smith skrevet i et indlæg i avisen Independent.\n»Der er intet progressivt i at destruere håb og begrænse muligheder for de fattigste … Et liv på offentlige ydelser må aldrig blive mere attraktivt end at arbejde.«\nJustin er 19 år, arbejdsløs og har to børn på henholdsvis ét og to år med sin kæreste, som han bor sammen med. Han siger, han bare ikke kan forsørge sin familie med en kontanthjælp på små 500 kr. om ugen, og på et supermarkeds parkeringsplads i Blackpool tilbyder han sammen med en kammerat derfor handlende at vaske deres bil for 35 kroner.\nMaggie-øl og arbejde til 18 kroner i timen\nPå gaden i Blackpool bekræftes vi til dels i ministerens påstand om, at afhængighed af offentlige ydelser for nogle er blevet en norm.\nEn arbejdsløs 27-årig fyr, Graham, der sammen med sin kæreste har et lille barn på under et år, insisterer på, at han er for syg til at arbejde, fordi han »ikke kan læse«.\nEn flok unge mødre – flere af dem teenagemødre – der står og snakker på et torv, mens deres små pludrer løs i klapvogne, taler længe om, hvor mange år de kan være på offentlige ydelser »uden at blive sendt ud i arbejde«.\nDen ældste af mødrene, en kvinde midt i trediverne, præsenterer sig stolt som værende blandt de »20 kvinder i Blackpool med flest børn«. Hun har ni. Den yngste, som hun har med sig i klapvognen, er et halvt år. Den ældste er 17 år. Alle børnene har hun med samme mand.\nAldrig har hun arbejdet, hun har altid passet sine børn. I alle årene har hun været forsørget af det offentlige og på grund af de mange børn, har hun modtaget så meget i boligsikring, børnepenge og andre ydelser, at hun har haft råd til at leje en lejlighed med otte soveværelser i et hus. Men nu er hun vred. For hun har fået skåret sin boligsikring med over 6.000 kroner om måneden på grund af det nye loft for velfærdsydelser for enlige mødre, der er lavere end loftet for par. Loftet for sociale ydelser er i høj grad indført for at stoppe en udvikling, hvor unge fra fattige miljøer får mange børn, hvorefter det offentlige kommer til at betale regningen for deres forsørgelse.\n»Tidligere kunne det bedst betale sig at være enlig mor – men nu giver det flere penge, hvis man er sammen. Derfor flytter min partner, der hidtil har boet til leje i en anden lejlighed i samme hus, ind til mig, så jeg kan få min boligsikring tilbage,« forklarer moderen til de ni børn.\nPludselig ser hun nervøs ud, hendes øjne begynder at flakke. Hun ligner en, der ved, at hun har talt over sig. Det hele lugter også. For hun er »enlig mor«, når det bedst kan betale sig, og hun er sammen med sin mand, som hun har fået sine ni børn med, når det bedst kan betale sig.\nPludselig sætter hun og veninderne uden videre i rask trav med deres klapvogne, og hun råber tilbage, at hun ikke vil have taget sit billede.\nDa gruppen senere kommer tilbage over torvet, går de en lang bue uden om pressefolkene fra Berlingske, og en af dem advarer de andre: »Pas på, der er journalisterne.«\nLidt længere nede ad vejen, på Blackpool Borgerkontor, kender de såvel systemets skrøbelige smuthuller som sagerne, hvor redelige mennesker kommer i klemme.\nPå kontoret tager frivillige rådgivere hver dag imod opkald fra frustrerede borgere, der søger råd om de mange nye velfærdsregler, og i forkontoret sidder folk i kø for at komme ind at få en personlig rådgivning.\nEfter stramningerne af reglerne vælter det ind med folk, der ikke kan betale deres regninger, fortæller lederen af borgerkontoret, Julia Hannaford. Halvdelen af lejerne i kommunale udlejningsboliger i Blackpool er nu bagud med at betale husleje.\n»Vi har set de første breve fra myndighederne til borgere, der trues med at blive sat ud af pantefogeden. Vi kan regne ud, at det vil ske for mange omkring jul. Der vil komme hundredvis af sager, men heldigvis er kommunen opmærksom på det,« siger hun.\nSelv om borgerkontoret først og fremmest er til for at rådgive og hjælpe borgere, medgiver Julia Hannaford, at det var nødvendigt at reformere velfærdssystemet.\n»På den ene side er det problematisk, at ændringerne er så massive og gennemføres så hurtigt. På den anden var det nødvendigt at gøre mere for at stoppe snyd med sociale ydelser og at lave et system, der skubber unge til at søge et arbejde,« siger hun.\nMen der er også mange unge, der er initiativrige og selv påtager sig ansvaret for deres eget liv. Som 19-årige Justin, der ikke har kunnet finde arbejde, og derfor sammen med en kammerat vasker biler på parkeringspladsen foran discountsupermarkedet Lidl.\nHver gang, en handlende kører ind og parkerer, springer Justin over og spørger, om de vil have vasket deres bil for fire pund (35 kr., red.), mens de er inde i supermarkedet.\nDrømmen er en dag at åbne egen vaskehal.\n»Man må begynde et sted,« siger han, inden han går i gang med en vaskeklud på forruden af en Citroën.\nSelv om den kvikke fyr med lyse dun på hagen endnu kun er teenager, har han allerede to børn – en på to år og en på ét – sammen med sin kæreste, som han bor sammen med.\n»Jeg kan altså ikke leve af kontanthjælp, når jeg skal forsørge en hel familie,« siger Justin, der ganske sigende på sin hånd har en lille tatovering blot med ordet believe. For netop det ord – tro – rammer kort og præcist ind, hvad det hele handler om for ham.\n»Du skal tro på dig selv – ellers kommer du bare ud i noget skidt.«\nRoden til alt fordærv\nGraham er kun 27 år gammel, men han siger, at han ikke kan arbejde, fordi han ikke kan læse. Sammen med hans kæreste har de en lille på under et år. Familien lever af sociale ydelser.\nMed Vinterberg på job i britisk middelalder-kloster\nMareridtet om Madeleine\nSkudt for at gå i skole\nHvad går Camerons reform af velfærdsstaten ud på? Og hvad er målet?\nLoft på sociale ydelser\nEt loft på sociale ydelser gør, at ingen husstande kan modtage mere end godt 230.000 kr., hvilket svarer til en gennemsnitlig husstandsindkomst. Målet er, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.\nKontanthjælpsmodtagere har i Storbritannien kunne få en række forskellige tilskud, men nu er seks ydelser slået sammen til én. Målet er at give arbejdsløse mere incitament til at søge arbejde.\nUnge mister kontanthjælp\nRegeringen vil tage al kontanthjælp og boligsikring fra mange af de én million unge mellem 18 og 24 år, der er uden arbejde, under uddannelse eller i jobtræning. Ideologien bag er, at ingen unge må modtage penge for at være passive.\nLangtidsledige trues økonomisk\nLangtidsledige skal arbejde 35 timer om ugen for deres kontanthjælp. Arbejdet kan være at samle affald. »Ingen vil få noget for ingenting,« er princippet. Ydelser forringes hvert år For første gang vil sociale ydelser ikke stige i takt med inflationen, men kun stige med en procent de næste tre år. Undtaget er en særlig ydelse til handicappede.\nModtagere af boligsikring, der vurderes at have et ekstra soveværelse for meget i en almennyttig bolig, mister 14 pct. af deres boligsikring. Hvis to eller flere ekstra soveværelser mister de 25 pct. Målet er en mere effektiv boligudnyttelse.\nSom en del af Berlingskes serie »Drømmeland« rejste avisen til Blackpool for at fortælle om Storbritanniens reform af velfærdsstaten. Ingen steder rammer velfærdsreformen hårdere end i Blackpool i det nordvestlige England.\nForud for turen havde vi blandt andet lavet en aftale om at besøge folkeskolen i Devonshire samt Blackpool Borgerkontor. De fleste af de interviewede personer er opsøgt på gaden. Desuden har vi besøgt folk, som ifølge andres udtalelser kunne have en interessant historie om emnet.


Statens Kunstfond 1978\nRepræsentantskabets skrivelse til ministeriet. Dateret 31. maj 1979.\nMartin Elmers begrundelse for ikke at stemme for årsberetningen. Forfatteren Martin Elmer var udpeget af Danmarks Retsforbunds folketingsgruppe.\nMinisteriets skrivelse til repræsentantskabet. Dateret 17. juli 1979.\nUdvalget for Litteraturen 1978\nFhv. højskoleforstander Poul Dam\nFhv. højskoleforstander Poul Dam, formand (Beskikket af ministeren for kulturelle anliggender uden forudgående indhentet instilling fra repræsentantskabet)\nDet har vanskeliggjort udvalgets arbejde, at finansåret kun omfattede ni måneder, og der således kun var tre fjerdedele af et helt års bevillinger til rådighed. Fordelingen af legater på grundlag af den årlige indkaldelse af ansøgninger måtte derfor blive forholdsvis restriktiv, idet det f. ex. ikke var muligt at uddele mere end to treårige legater, og det navnlig ikke var muligt at hold et tilstrækkeligt beløb tilbage til senere opståede støttebehov, ligesom tildelingen af produktionspræmier til værker, udsendt i første halvår af 1978, har måttet udskydes til 1979.\nDe nævnte problemer er dog nu overvundne, og de vil ikke få indflydelse på de kommende års arbejde, bortset fra at tildelingen af produktionspræmier nok i fremtiden altid vil ske i kalenderåret efter udgivelsesåret, og at det i en periode ikke vil være muligt at uddele samme antal treårige legater hvert år.\nI 1978 har udvalget ikke ydet støtte til udgivelser, dels af de foran anførte økonomiske grunde, dels ud fra principielle overvejelser. Der er utvivlsomt behov for at yde støtte til udsendelse af litterære værker, som vanskeligt kan udgives på sædvanlige forlagsbetingelser, men dette behov er så stort, at det ikke vil kunne dækkes i rimeligt omfang inden for udvalgets bevillinger, og såfremt udvalget ville benytte den hjemlede adgang til at yde udgivelsesstøtte, kunne en sådan derfor ikke undgå at få et noget tilfældigt præg. Udvalget har også bemærket sig de betragtninger, som udvalgets daværende formand Bjørn Poulsen fremførte i beretningen for 1971, og som førte til en lignende konklusion. Det må håbes, at det bliver muligt at lette vilkårene for bogudgivelse generelt, således at bestemmelsen om udvalgets adgang til at yde udgivelsesstøtte, der kunne befrygtes at give udvalget en principielt uheldig indflydelse på, hvad der skal udgives, kan fjemes som overflødig.\nDen litterære situation giver ikke udvalget anledning til særlige bemærkninger. Der debuterer til stadighed forfattere, som giver gode løfter, og flere af dem har allerede ved deres debut opnået ikke alene kritikergunst, men også folkegunst. Man kan dog efterlyse talenter, der med overbevisende kraft repræsenterer en egentlig fornyelse. Årets bedst og mest omtalte - delvis også mest solgte - bøger repræsenterer både med hemsyn til formen og med hensyn til genren velkendte og prøvede retninger inden for den nyere litteratur. Under disse omstændigheder er der intet mærkeligt i, at størstedeien af udvalgets tildelinger er gået til forfattere, der gennem længere tid har opretholdt en litterært set værdifuldt, men ikke indbringende produktion. Udvalget ville gerne have haft mulighed for i højere grad at støtte talentfulde eksperimentatorer, men det er kun få af de yngre forfattere, der forener lysten til at eksperimentere med et åbenbart talent.\nMan vil bemærke, at der stadig er en overvægt af mænd blandt modtagerne af ydelser fra udvalget. Denne kønsfordeling er imidlertid repræsentativ for de modtagne ansøgninger, og udvalget anser det ikke for rigtigt at lægge mindre vægt på ansøgerens talent og udsigter til at kunne nyttiggøre et legat end på ansøgerens køn.\nUdvalget har for første gang ydet et legat til en grønlandsk forfatter, der imidlertid skriver såvel på dansk som på grønlandsk. Hvis dette legat skulle medføre ansøgninger fra forfattere, der udelukkende skriver på grønlandsk, vil udvalget benytte sig af den i bekendtgørelsen § 8 givne mulighed for at få sagkyndig, i dette tilfælde grønlandsk-sproget bistand.\nSom et bidrag til den løbende debat om kunstfondets betydning kan det oplyses, at af de 72 forfattere, der fra og med 1965 til og med 1978 har modtaget treårige legater, har 45 udsendt større eller mindre værker i løbet af 1978, og 10, der ikke udsendte noget i 1978, har gjort det i 1977. Flere af de resterende 17 har gjort sig gældende som dramatikere med opførte, ikke trykte værker. De 20, der modtog treårige legater i fondets første treårsperiode, har alle etableret sig som væsentlige og meget produktive forfattere.\nUdvalget har i perioden modtaget 262 ansøgninger om støtte. Man har foretaget følgende uddelinger:\nBirthe Arnbak: Jeg ser dig alle vegne\nPoul Borum: Andethed\nAase Hansen: Forvitringens år\nPer Højholt: Praksis 1: Revolver\nWilly-August Linnemann: Bølgerne på fjorden\nLean Nielsen: Besøgsdigte\nJens Louis Petersen: Breve fra en søn\nUlrich Horst Petersen: H.C. Andersens verden\nBent William Rasmussen: Vejrmelding fra en altan\nVagn Steen: Når lærerens kone er i Brugsen\nPer Ulrich: Guds lille børneskare\nEt seminar for kvindelige forfattere, der afholdtes på Vallekilde Højskole, fik efter ansøgning tildelt 10.000 kr.\nTidsskriftet Hvedekorn modtog 10.000 kr. i produktionsstøtte.\nDriftregnskabet for finansåret 1978 indeholdt bl.a. følgende poster:\nNB: Finansåret gik kun fra 1. april til 31. december.\n3-årige stipendier      \t\t  560.000,00\nLegater til kunstneres efterladte         281.000,00\nBalance          \t\t\t8.695.597,04 \t8.695.597,04\nIfølge lov nr. 163 af 12. april 1978 består fondets bestyrelse af formændene for udvalgene for den bildende kunst, litteraturen, tonekunsten, kunsthåndværket og den kunstneriske formgivning samt arkitekturen.\nBestyrelsen aflægger årligt regnskab og beretning for fondets virksomhed.\nVed den nævte lov fik bestyrelsen imidlertid frataget sit rådighedsbeløb og sine tidligere opgaver med at kunne yde støtte bl.a. til arkitekter, scenografer, koreografer og til den kunstneriske skaben, som ikke umiddelbart kan henføres under de nævnte udvalg.\nFormanden for udvalget for arkitekturen, arkitekt m.a.a. Hanne Marcussen, blev først beskikket i december 1978. Fondet har derfor i finansåret 1978 ikke været ledet af en fuldtallig bestyrelse.\nREPRÆSENTANTSKABETS SKRIVELSE AF 31. MAJ 1979 TIL MINISTERIET FOR KULTURELLE ANLIGGENDER\nUnder henvisning til § 9, stk. 2, i bekendtgørelse af 9. august 1978 om Statens Kunstfond skal man herved meddele, at repræsentantskabet på et møde den 20. april 1979 har behandlet den fra kunstfondets bestyrelse modtagne beretning med regnskab for tiden 1. april 1978-31. december 1978, af hvilken et eksemplar vedlægges.\nEt medlem, Martin Elmer, som har været forhindret i at deltage i nævnte møde, har givet udtryk for, at han ikke vil kunne stemme for godkendelse af beretning og regnskab og har begrundet sit standpunkt i den vedlagte redegørelse af 14. april 1979.\nDet fremsendte materiale har ikke givet de øvrige medlemmer anledning til bemærkninger.\nMinisteriet for kulturelle anliggenders skrivelse af 17. juli 1979 til repræsentantskabet\nMed skrivelse af 31. maj 1979 har repræsentantskabet under henvisning til § 9, stk. 2 i ministeriets bekendtgørelse nr. 391 af 9. august 1978 om Statens Kunstfond m.m. fremsendt fondet beretning og regnskab for tiden 1. april-31. december 1978.\nTil det af de billedkunstneriske udvalg i beretningen fremførte om problemerne i forbindelse med fondets arbejde på Færøerne og i Grønland skal ministeriet udtale, at man ikke finder, at det vil være i overensstemmelse med loven om Statens Kunstfond at afsætte en bestemt del af fondets midler til grønlandske og færøske formål og at lade beløbene administrere af andre end kunstfondets sagkyndige udvalg. Man skal derfor henvise udvalgene til at anvende den i § 8 i bekendtgørelsen om Statens Kunstfond hjemlede adgang for udvalgene til i særlige tilfælde at antage sagkyndig kunstnerisk bistand - en mulighed som også det litterære udvalg i følge sin beretnmg agter at anvende, såfremt man skønner det nødvendigt Ministeriet vil i øvrigt tage spørgsmålet om en ændring i administrationen af støtten til grønlandske og færøske formål op til overvejelse i forbindelse med en kommende lovrevision.\nTil det af det litterære udvalg i beretningen oplyste, hvorefter man dels af økonomiske grunde dels af principielle grunde ikke har ydet støtte til udgivelser i 1978, skal ministeriet udtale, at man finder det betænkeligt og stridende mod forudsætningerne for loven om Statens Kunstfond, såfremt udvalget principielt afviser at yde støtte til udgivelser. Der henvises til bemærkningerne til forslag til lov nr. 163 af 12. april 1978 om Statens Kunstfond og § 5, stk. 2 i ministeriets bekendtgørelse nr. 391 af 9. august 1978 om Statens Kunstfond m.v.\nUdarbejdet 5. oktober 1996 af Niels Jensen\nKilde: Statens Kunstfond: Beretning XIV. 1. april - 31. december 1978. 1979.


phoja.somenhest.com For Kvinder Taber du sædceller når du ejakulerer\nTABER DU SÆDCELLER NÅR DU EJAKULERER Sex styrker sædkvaliteten\nTaber du sædceller når du ejakulerer Nu er aftalen på plads. Her skal der bygges på Amager Fælled\nUdløsning kan både ske spontant uden grund, når han har samleje eller når han onanerer. Ved en sædafgang hos en sædceller mand udløses omkring en teskefuld sæd mililiter. Hvis man er teenager eller ikke har haft udløsning i et længere stykke tid, kan der godt når mere sæd. I begyndelsen er ejakulerer af sæd mindre 1 mililiter. Sæden er også taber klar gennemsigtig. En navngiven sexolog fremførte, at mænd omkring 40 år kun bør ejakulere ca. og seriøsitet går op i en højere enhed, når der skal skrives om fødevarer med. maj Hvis dette skulle være tilfældet, hvorledes er det så muligt at “tabe energi”? en eneste sædcelle går tabt, heller ikke i forbindelse med en ejakulation. “Ja, men jeg føler at mine batterier bliver flade, når jeg ejakulerer,” siger. Hvis du konstant er angst over din ydeevne i sengen samt hvor meget sæd du producerer når du ejakulerer, kan denne frygt ende med at forvandle sig til en selvopfyldende profeti. Når du begynder at føle dig mere komfortabel med din præsentation, vil dette også vise synlige resultater. Mar 30, · Når du ejakulerer giver du din energi væk. Hvis du kommer for hurtigt, har du ikke givet den frivilligt, men simpelthen tabt den. For at se hele videoen så besøg. Plan når du kommer til å ha sex eller planlegge utløsninger å falle sammen når en kvinne har eggløsning. Ha sex eller ejakulerer hver to eller tre dager for den maksimale mengden av sperm produksjon. lerfarvet afføring Har du nogensinde spekuleret over, hvor langt en mand egentlig kan sprøjte, eller hvor mange mænd, der kan have sex med en kvinde på et døgn? Verdens længste ejakulation Når en kvinde skal gøres gravid, er det en fordel, at der er et vist tryk på, så de dyrebare mandedråber kan transporteres hele vejen op til ægget.\nThe Beginning Der er et sted mellem millioner og millioner sædceller fundet i den gennemsnitlige mandlige udløsning. Når disse sædceller ind i skeden og svømme mod livmoderhalsen , de kommer til en korsvej. sædceller når frem til æggelederne, hvoraf når til ægget. Når én sædcelle har befrugtet . Retrograd ejakulation . betyder dog ikke, at man får de ”tabte” æg tilbage, men at de ikke går til grunde så hurtigt som ved rygning. mar Når det går så hedt for sig i soveværelset, at ruderne dugger, og . ud og sprede sin sæd til andre kvinder, når han først har fået en orgasme. Længe mente man, at barnet kom fra mandens sæd alene, mens kvinden, fra tid til anden, og metoden er stadig ganske udbredt, når kulturelle og religiøse forhold Bortset fra at en del af fornøjelsen ved samlejet kan gå tabt, fordi man skal. Ejakulerer opstemte seance bliver nemlig ofte afløst af snorkelyde, så taber orgasmen har indfundet sig. Det kan skyldes et snedigt evolutionært træk fra naturens side. Når det går så hedt for sig i soveværelset, at ruderne når, og overboen må skrue op for fjernsynet, er sædceller formodentlig ingen af de elskende, der tænker på søvn.\naug Når disse sædceller ind i skeden og svømme mod livmoderhalsen, de ejakulere ind i skeden før ægløsningen, kan sæden stadig svømme til. sædceller når frem til æggelederne, hvoraf når til ægget. Når én sædcelle har befrugtet . Retrograd ejakulation . betyder dog ikke, at man får de ”tabte” æg tilbage, men at de ikke går til grunde så hurtigt som ved rygning. mar Når det går så hedt for sig i soveværelset, at ruderne dugger, og . ud og sprede sin sæd til andre kvinder, når han først har fået en orgasme. Du forstår hvad du erfarer, når du afstår fra at gøre det til en erfaring. Når mange mænd er tilbageholdende med at ville undersøge tantra sammen med en kvinde, mon det så kunne skyldes denne forestilling om “at han skal laves om”? Når en mand ejakulerer, sæden har en hastighed på omkring 16 kilometer i timen fra penis "shot". I sidste ende kun nå ca. sædceller til oocyt. Når sædcellerne kommer først, men han har endnu ikke genvundet fra ægget. Hertil kommer, at for i nogle kvinder fik også lidt pink. Kan dog, når du har haft ubeskyttet sex også. Prøv at have samleje i morgen eller tidlig eftermiddag, når sæd niveauer er de højeste. 8 p> den sjældnere du ejakulerer, jo mere sæd du vil have i hver ejakulation. Masturbate mindre hyppigt, og forsøge at efterlade et hul på mindst 12 timer mellem udløsninger, især for samleje under din partners peak frugtbare tider.\nDisse otte sexrekorder vil imponere dig taber du sædceller når du ejakulerer Porno er super-effektivt til at få dig fra 0 til , når du trænger til at få udløsning. Når du kommer hurtigt, har du ikke mulighed for at være i ophidselses-fasen særlig længe. En gennemsnitlig mand producerer milliarder sædceller på et liv og udløser minimum en million af dem per måned. En rask og sund mand ejakulerer. Hvor når du fyrer sæden af har det en hastighed på ca. 45 km i timen, men inde i pigen har det en hastighed på 0, km i timen. Bi-testiklerne I dine bi-testikler modnes og opbevares dine sædceller inden de kommer ud i sædlederen (sædstrengen) og .\nLænge mente man, at barnet kom fra mandens sæd alene, mens kvinden, fra tid til anden, og metoden er stadig ganske udbredt, når kulturelle og religiøse forhold Bortset fra at en del af fornøjelsen ved samlejet kan gå tabt, fordi man skal. Udløsning er, når der kommer sæd ud af en drengs eller mands pik. ejakulation Hvis du vil tabe dig, handler det om hvor meget energi du forbrænder. Partnertilbud - Fitness world. Spørgsmålet kan lyde absurd, men er faktisk et godt udgangspunkt for at udrede nogle udbredte misforståelser.\nSæd, den væsken som omfatter ejakulerer, Alle disse næringsstoffene er avgjørende for bygging av sunne sædceller. den muskelen som du bruker når du. Hvis du bruger en kraftig vibrator, kan du ofte opnå udløsning og orgasme. Hvordan undgår jeg at få eller forværre udløsnings- og orgasmeproblemer? Operationer af og omkring kønsorganerne og prostata kan få indflydelse på dit seksualliv. hvordan sperm ind i ægget ?\njul Jo længere tid sædcellerne opholder sig i testiklerne, des større er risikoen om den daglige ejakulation øger sædens kvalitet i så høj en grad. okt »Hver gang en mand ejakulerer, svarer det til han taber én liter blod,«. Og om at når manden spilder sin sæd, dvs. får udløsning i en kvinde. 4. jan Verdens længste ejakulation. Når en kvinde skal gøres gravid, er det en fordel, at der er et vist tryk på, så de dyrebare Sæden nåede op i en højde af 3,8 meter og opnåede en hastighed af 68,7 km/t. Så hvis du vil tabe dig, skal du næppe på daglig basis eftergøre Michelle Monahan fra Los Angeles.\nTaber du sædceller når du ejakulerer kage med lakridspulver og chokolade\nUten sædceller, kan en kvinnelig egg ikke bli befruktet og unnfangelse kan ikke finne sted. De fleste når ønsker å øke sperm volum, ejakulerer bare for reproduktiv grunner, men også å øke ejakulere nivåer, forlenge orgasme, og for følelsen av taber virilitet ofte det gir dem Du trenger:.\nSperm er den mannlige byggesteiner for liv. Uten sperm, kan en kvinnelig egg ikke bli befruktet og unnfangelse kan ikke finne sted. De fleste menn ønsker å øke sperm volum, ikke bare for reproduktiv grunner, men også å øke ejakulere nivåer, forlenge orgasme, og for følelsen av mannlige virilitet ofte det gir dem Du trenger:.\nBegynn ved å øke vanninntaket. den specielle relativitetsteori srp\nmaj Hvis dette skulle være tilfældet, hvorledes er det så muligt at “tabe energi”? en eneste sædcelle går tabt, heller ikke i forbindelse med en ejakulation. “Ja, men jeg føler at mine batterier bliver flade, når jeg ejakulerer,” siger. aug Når disse sædceller ind i skeden og svømme mod livmoderhalsen, de ejakulere ind i skeden før ægløsningen, kan sæden stadig svømme til.\nDet viser en ny undersøgelse foretaget af den australske gynækolog og fødselslæge David Greening ifølge Sciencedaily. Han bad forsøgspersoner med fertilitetsproblemer om at ejakulere syv dage i træk og målte både sædkvaliteten før og efter forsøget.\nTaber du sædceller når du ejakulerer Det viser en ny undersøgelse foretaget af den australske gynækolog og fødselslæge David Greening ifølge Sciencedaily. Han bad forsøgspersoner med fertilitetsproblemer om at ejakulere syv dage i træk og målte både sædkvaliteten før og efter forsøget. Hvad er udløsning?\nPlan når du kommer til å ha sex eller planlegge utløsninger å falle sammen når en kvinne har eggløsning. Ha sex eller ejakulerer hver to eller tre dager for den maksimale mengden av sperm produksjon. Du forstår hvad du erfarer, når du afstår fra at gøre det til en erfaring. Når mange mænd er tilbageholdende med at ville undersøge tantra sammen med en kvinde, mon det så kunne skyldes denne forestilling om “at han skal laves om”?\nTidligere: « « Nike sneakers dreng\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Taber du sædceller når du ejakulerer phoja.somenhest.com


Ancelotti: Vi har brug for Ronaldo – Ekstra Bladet\n11 minutter siden Specialpatrulje i aktion på dansk ø 1 time siden Lastbil med kød spærrer vej 1 time siden Mette pågreb formodet serieforbryder - nu er hun indstillet til dusør 52 minutter siden Jubler ... Men så scorer de andre 25 minutter siden The Emotions-stjernen Pamela Hutchinson er død - blev 61 år 11 minutter siden Specialpatrulje i aktion på dansk ø\nFredag d. 23. maj. 2014 - kl. 21:00 0\nAncelotti: Vi har brug for Ronaldo\nReal-stjernen er meldt 100 procent klar til Champions League-finalen. Og det er træneren glad for\nCristiano Ronaldo er klar til finalen i Lissabon. (Foto: AP)\nLISSABON (Ekstra Bladet): Cristiano Ronaldo spiller Champions League-finale lørdag aften.\nDet konstaterede Real Madrid-træner Carlo Ancelotti med klar tale på fredagens pressemøde på Estádio da Luz.\n- Både han, Karim (Benzema, red) og Pepe er med i dagens træning. Vi må se med Pepe og Karim. Men Ronaldo har ingen problemer. De to andre har ikke trænet i denne uge, og vi tager beslutningen med dem lørdag. Men Ronaldo er klar, sagde den italienske stjernetræner.\nSe også: Atletico-stjerne: Simeone er en gud for os\nRonaldo har været ude siden ligakampen i begyndelsen af maj mod Almería. Men han får lov at spille sin tredje Champions League-finale. Og han er død og pine vigtig for det spanske storhold mod Atlético, sagde Ancelotti.\n- Han er vigtig for holdet. Et vigtigt våben. Statistikken taler for sig selv. Det er imponerende, den sæson han har haft. Vi har brug for ham. Han har spillet en suveræn Champions League-turnering. 16 mål! Det har i den grad hjulpet holdet til at nå finalen, sagde Ancelotti.\nSe også: Atletico-træner i tvivl om Diego Costa\nDen 54-årige italiener lignede i øvrigt ikke en mand, der stod foran en Champions League-finale. Nærmere en omgang Serie 2-bold i Kløvermarken med lidt tømmermænd. Som Ancelotti plejer at se ud. Skeptisk og med mundvigene hængende.\n- Jeg har været i fem finaler før denne. Jeg nyder det, kan I tro. For det kunne være den sidste. I 2007 sagde jeg inden finalen, at jeg ville nyde det hele, fordi det kunne være den sidste for mig. Det kan det også være nu… Måske…sagde han og brød ud i et sjældent grin.\nSe også: Ronaldo vil gøre alt for syge børn\nAncelotti vandt som spiller Mesterholdenes Europa Cup i 1989 og 1990 med AC Milan. Han har siden været i tre finaler som træner. Alle tregange for AC Milan, hvor det blev til sejr i 2003 og 2007 over Juventus og Liverpool, mens han stod i spidsen for Milan i den legendariske finale mod selvsamme Liverpool i 2005 i Istanbul.\nHan er en af blot seks personer, der har vundet turneringen som både spiller og træner. De øvrige er Miguel Muñoz, Giovanni Trapattoni, Johan Cruyff, Frank Rijkaard og Josep Guardiola.\nChampions League | 24. maj. 2014 - kl. 16:37\nAtletico-profil ligeglad med Ronaldo-fans\n"Far Klopp" skældte Liverpool-reserver ud efter rødt kort til Andreas Christensen\nVraget engelsk stjerne meldes på vej til fransk storklub\ni aktion på


QA Projektleder, Nomeco\nQA Projektleder, Nomeco / 1718\nNomeco er den foretrukne lægemiddelgrossist for apoteker og hospitaler og samtidig lægemiddel-industriens foretrukne strategiske servicepartner. De er specialister i sundhedslogistik og i at sikre, at danskerne altid har rettidig adgang til lægemidler. Dette sker gennem et værdiskabende partnerskab med apoteker og hospitaler, der er baseret på tryghed, høj etik og tillid. Nomeco har 900 engagerede medarbejdere fordelt på 5 sites i Danmark. Nomeco er del af Phoenix-koncernen, som er den førende lægemiddelgrossist i Europa\nI slutningen af 2019 færdiggjorde Nomeco opførelsen af Nordeuropas største lægemiddellager og dette er Nomecos topmoderne hovedkvarter for virksomhedens aktiviteter rettet mod lægemiddelindustrien. På lageret benyttes den nyeste plukteknologi, herunder et stort højlager, der betjenes af fuldautomatiske kraner. Alle disse tiltag udgør tilsammen det fundament, hvorpå Nomeco kan tilbyde Nordens mest effektive og højtudviklede pre-wholesale-service. Lageret er med til at sikre, at Nomeco kan imødekomme de stadigt stigende krav til kvalitet, herunder GDP/GMP krav, Annex 11 og serilisering / FMD. Nomeco står over for en udskiftning af det eksisterende ERP-system til en SAP- løsning.\nLageret ligger ved Køge, hvor det nye projektkontor også er placeret. Projektkontoret og coreteamet skal være med til at sikre en effektiv og succesfuld implementering af det nye SAP-system. Sammen med Senior Project Lead, SAP Implementation, skal du, som QA Workstream Lead på projektet, være ansvarlig for at sætte en compliant retning for hele SAP Implementeringen.\nQA Projektleder til implementering af nyt IT-system\nDen foretrukne grossist for apoteker og hospitaler\nStor indflydelse på test og valideringsstrategi\nKompetent Projektleder med erfaring fra IT-Implementering\nSom QA Projektleder får du en spændende og varieret hverdag i en virksomhed, hvor der er korte kommandoveje. Du bliver en del af de strategiske overvejelser, fordi det som QA Workstream Lead på SAP-projektet, bliver dit ansvar at sætte en compliant retning for implementeringen. Du får et udfordrende og selvstændigt job, hvor rollen giver dig en meget stor og tværgående kontaktflade til hele organisationen.\nDu får også ansvaret for:\nWorkstream Lead på QA-delen af SAP-projektet\nAt planlægge og sikre rettidig involvering af QA i hele projektforløbet\nAt bidrage med din viden om myndighedskrav\nAt bidrage til- og deltage i udvikling af test og valideringsstrategi\nAt være medansvarlig for udvælgelsen af SAP implementeringspartner\nAt afrapportere på kritiske regulatoriske udfordringer\nAt yde ekspertbistand og rådgivning ift. løsninger og design, som er pragmatiske, robuste og compliant\nAt reviewe og godkende valideringsdokumentation\nAt løfte de interne valideringskompetencer via træning af medarbejdere\nNomeco tilstræber et arbejdsklima, som motiverer medarbejderne til et effektivt og godt samarbejde, der giver glæde og motivation. Udvikling, vækst og kvalitet er nøgleord, og du vil blive en del af et kompetent, uhøjtideligt og travlt arbejdsmiljø, der byder på gode muligheder for både personlig og faglig udvikling. Det betyder, at du kan sætte dit præg og gøre en forskel. Du refererer til QA Manager og også til Senior Project Lead, SAP Implementation på projektet.\nDu har en uddannelse på Bachelorniveau og har +5 års erfaring med QA Projektledelse inden for pharma-branchen. Som person er du åben, serviceminded og en holdspiller, der både kan arbejde selvstændigt og i teams. Du har en systematisk og metodisk arbejdsform, er struktureret og grundig – og leverer høj kvalitet til tiden. Dine kvalifikationer og kompetencer inden for kvalitetssikring gør dig til en god sparrings- og samarbejdspartner for både dine kolleger i afdelingen og projektdeltagere.\nDu er vant til at arbejde ud fra høje QA-standarder, uden dog at være firkantet. Du har et godt overblik og kan holde hovedet koldt, når projektet har mange bolde i luften.\nHar erfaring med SAP-implementering eller andre større IT-systemer\nHar dokumenteret erfaring som QA Projektleder på større compliance-projekter\nHar et dybtgående kendskab til myndighedskrav relateret til IT-udvikling samt test og validering af disse\nEks.: EU GDP, EU GMP Annex 15, EU GMP Annex 11 og GAMP 5\nHar et dybtgående kendskab til kvalificering og validering\nHar nemt ved at sætte dig ind i guidelines og retningslinjer samt har flair for at oversætte disse til interne\nSom person er du robust, vedholdende og udadvendt. I kraft af dine ”People Skills” og evne til kommunikation, får du ting til at gå op i en højere enhed. Du forstår på en motiverende måde at ”sælge” SAP- implementeringen og kan vende situationer, som ellers kunne give anledning til en konflikt.\nDu har et godt humør og kan lide at arbejde i en flad organisation med en afslappet omgangstone. Du taler og skriver naturligvis fremragende engelsk.\nBest Talent varetager ansættelsen på vegne af Nomeco og behandler din ansøgning fortroligt. Send din ansøgning med CV mærket ”1718”/ QA Projektleder ” via e-mail til job@besttalent.dk. Du kan læse mere om Best Talent på www.besttalent.dk.


De unge handler hos butikker på nettet - Texas havemaskiner\nEn stor portion e-handler frembyder efterhånden en hel del forskellige fragttyper. En af dem der er mest populær er nu om dage levering til et afhentningssted, hvor du selv afhenter dine varer præcis når det passer dig. Fragtløsningen er nemlig temmelig let, og ofte tilmed den mest letkøbte leveringsmulighed.\nFragttiden er vældig bestemmende forudsat du står og skal bruge produktet om kort tid, så derfor er det uden tvivl passende at man ser den estimerede leveringstid for det pågældende produkt.\nTemmelig mange netshops i Danmark stiller udsigt til 1 hverdags levering på de fleste af deres varer, men vær påpasselig da det er underforstået at bestillingen køres igennem forud for et fastsat tidspunkt, så at de har udsigt til at kunne nå at få ordren klargjort forud for at lagerpersonalet får fri.\nEn hel del internet virksomheder tilbyder fragt uden betaling, men i mange tilfælde er det betinget af at man køber for en fastsat sum. Alternativt kunne du overveje den mest prisbevidste løsning til levering, som i mange tilfælde – uanset om man bor ved København, Kalundborg eller Ringkøbing – vil blive at få fragtfirmaet til at levere dine produkter til et afhentningssted.\nDet er usædvanlig problemfrit for alle og enhver at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på flere e-butikker og med det motiv har flere firmaer på nettet været tvunget til at nedskære prisniveauet på mange af deres produkter – til juniorer, og ligeledes også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nDerfor kan det alligevel vise sig gavnligt at analysere et par internet handler efter udsalg før du køber, sådan at du er skråsikker på at opnå den prisbilligste pris.\nDu må lige meget hvad være årvågen med, at når en online webshop tilbyder varer til salg for en pris som kan virke enormt attraktiv, er det undertiden være et tegn på en bedragerisk internet webshop. Handler med kort er heldigvis omfattet af en lov, der støtter folk imod uægte online varehuse.\nGenerelt tilråder vi køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du bruge en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, såfremt du agter at dække omkostningerne af flere omgange.\nForinden folk shopper hos en e-handler burde man uden tvivl tyde shoppens forretningsvilkår, dog er det i reglen ikke super interessant.\nEn anden valgmulighed kunne være at granske hvorvidt internet webshoppen er e-mærket medlem, fordi det almindeligvis er en tryghed om at netshoppen anerkender de danske regler, udover at internet butikken undertiden kigges til af specialister som har ekspertise inden for reglerne. Derudover tilbydes du genvej til at blive hjulpet, når du udsættes for vanskeligheder som følge af din bestilling.\nLigeså slår vi et slag for at køber er sat ind i de grundlæggende forhold der har indflydelse på købet, til eksempel den returrettighed e-forhandleren kører med. Her er det ligeledes essesentielt, at man når som helst beholder sin købsbekræftelse, så man senere kan eftervise købet, ligegyldigt om du er på indkøb til en dreng eller pige.\nTrustpilot genererer fuldt ud passende chancer for at fortolke en stor portion aktuelle kunders kritik og af den grund er det godt, at du læser online webshoppens omtaler inden du handler.\nFacebook byder på tilsvarende flere stabile chancer for at få kendskab til online shoppens kundetilfredshed. Herinde møder vi mange internet firmaer som tilbyder folk at sammensætte en vurdering af virksomhedens service, som ydermere må tages i brug til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper et hold af online shops i Danmark og fremviser firmaernes varer, og tager betaling såfremt en af de besøgende på vores hjemmeside fuldfører et køb.\nData omkring tilbud og e-forretninger vedligeholdes fra tid til anden, men vi kan ikke give garantier imod reguleringer der muligvis er implementeret efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens data.


Mindedag i krigens skygge | aoh.dk\nMindedag i krigens skygge\n07. december 2018, 12.00\nAf Troels Ravn,\nVejen, folketingsmedlem for Socialdemokratiet, formand for Folketingets Social-, Indenrigs- og Børneudvalg\nMINDEDAG Tamilerne i Danmark er både en velintegreret og respekteret befolkningsgruppe. De første tamiler kom til Danmark i 1985 på flugt fra Sri Lanka og en brutal borgerkrig, som først sluttede i 2011. Et stort antal tamiler har bosat sig i Herning og i mindre byer i Midt- og Sydjylland blandt andet i Grindsted, Billund og Vejen.\nDet er nok de færreste af os, der har kendskab til de ufattelige menneskelige lidelser, sorg og tab, som tamilerne bærer med sig efter borgerkrigen. Hvert år 27. november afholder tamilerne en national mindedag, hvor der tændes lys for krigens ofre, og hvor familiemedlemmer og venner mindes gennem tamilske danse, sange og taler. I år deltog jeg sammen med 2500 tamiler ved mindedagen, som blev holdt i Herning.\nDet var på mange måder en stor og gribende oplevelse. Jeg har været med tidligere, og hver gang bliver jeg grebet af den særlige stemning, som skabes af levende lys, der bliver tændt, blomster, der lægges ved fotos af faldne og forsvundne soldater og civile, samt de farvestrålende og livsglade sange og danse, som fremføres af børn og unge.\nUvilkårligt kom jeg under seancen i Herning til at tænke på krigens væsen. Nok har vi i Danmark været forskånet for krigens lidelser gennem mange årtier efterhånden, men gennem film - helt aktuelt med filmen »I krig og kærlighed«, som omhandler 1. Verdenskrig, får vi indblik i krigens gru og menneskefjendskhed.Krigsdeltagelsen af danske soldater i blandt andet Irak og Afghanistan har også bragt tab og lidelser direkte ind i mange danske familier.\nJeg deltager hvert år, lokalt eller ved Kastellet i København, ved Flagdagen 5. september, hvor vi i Danmark hædrer og mindes danske militær udsendte. Ved mine rundvisninger på Christiansborg er mindemosaikken fra Slesvigkrigen 1864, tabet af Sydslesvig og Genforeningen 1920 også et fast indslag.\nAt gå i krig som nation og sende soldater i krig må være den sværeste politiske beslutning at tage. Man kan vinde en krig, men kan man også vinde en fred!\nMin tale til tamilerne i Herning handlede om, at frihed, demokrati og grundlæggende menneskerettigheder i sidste ende altid vil sejre over diktatur, vold og undertrykkelse. Jeg talte også om, at det er nødvendigt at forsone sig med sine fjender efter en krig og se på det, der samler en nation fremfor det, der skiller.\nJeg var sidste år på rejse i Sri Lanka, hvor jeg ved møder med ministre, singalesere og tamiler argumenterede for, at tamilerne som mindretal må sikres ordentlige livsbetingelser, at demokrati og menneskerettigheder må respekteres, at mennesker, der blev fordrevet under krigen skal have deres jorde tilbage.\nMange indtryk vil jeg aldrig glemme. Et af dem var i Jaffna, det tamilske område i det nordøstlige Sri Lanka. Her talte jeg med et ægtepar. De havde begge kæmpet helt fremme ved fronten i krigens sidste dage. Han var mærket af at have fået skudt en halv arm og et halvt ben af - hun var mærket af at det nederste af hendes ansigt var blevet sprængt væk af en granat. Vi talte om begrebet forsoning - og jeg argumenterede for, hvor vigtigt det er, at man efter en lang brutal borgerkrig forsoner sig med sine fjender.\nVi var egentlig meget enige om, at forsoning er vigtigt, når en nation skal genopbygges. Men som ægteparret sagde til mig: »Du skal også huske. Vi var der, hvor mennesker blev slagtet nådesløst. Vi var der, hvor soldater blev beordret til at gøre forbrydelser mod menneskeheden - myrderier, tortur, voldtægt, bortførelser. Vi var der, du var der ikke.«\nDen dag lærte jeg meget, den samtale glemmer jeg aldrig. Du kan aldrig tage menneskers oplevelser og erindringer fra dem. Alligevel må vi holde fast ved håbet om forsoning. At frihed, demokrati og respekt for menneskers grundlæggende rettigheder - sammen med de tamilske børns sang og dans på scenen foran mig, er det, der skaber en bedre verden.


Privatlivspolitik - personlige oplysninger gældende for jobansøger\nDenne erklæring beskriver de foranstaltninger, som Coface Norden Services A/S og den danske filial af Compagnie Française d’assurance pour le Commerce Extérieur (herefter samlet benævnt som "Coface") træffer for at beskytte vores medarbejderes personlige data, som vi behandler.\nVi er forpligtet til at beskytte de personlige data, som vi behandler om dig, i overensstemmelse med principperne for databeskyttelse i EU's generelle databeskyttelsesforordning ("GDPR"). Denne erklæring gælder for alle persondata hos Coface, uanset om de opbevares i elektronisk form eller i et arkiveringssystem, f.eks. et personaledokument, der er beregnet til at indgå i et arkiveringssystem.\nDenne erklæring kan blive ændret med jævne mellemrum. Vi vil offentliggøre ændringer til denne erklæring på vores hjemmeside, og eventuelle ændringer træder i kraft inden for en rimelig frist efter udgivelse.\n2. Identiteten af den dataregisteransvarlige\nDe fælles dataregisteransvarlige, der er ansvarlige for behandlingen af dine personlige data, er:\na) Coface Norden Services A/S, Jens Ravns Vej 11 C, DK-7100 Vejle, registreret i Danmark med CVR-nummer 25796527.\nb) Dansk filial af Compagnie française d’assurance pour le commerce extérieur, Jens Ravns Vej 11 C, DK-7100 Vejle, registreret i Danmark med CVR-nummer 26811279.\nDen registeransvarlige for dine data vil være den organisation, hvor du er ansat.\nKoncernens databeskyttelsesofficer er:Franck Marzilli (coface_dpo@coface.com)\n3. Hvilke oplysninger indsamler organisationen?\nOrganisationen indsamler en række oplysninger om dig. Dette omfatter:\nDit navn, adresse og kontaktoplysninger, herunder e-mailadresse og telefonnummer.\nOplysninger om dine kvalifikationer, færdigheder, erfaring og ansættelseshistorik.\nOplysninger om dit nuværende lønniveau, herunder frynsegoder.\nOm du har et handicap, som organisationen i rimeligt omfang skal tilpasse sig under ansættelsesprocessen, og såfremt du tilbydes ansættelse.\nEventuel test af din personprofil\nOplysninger om dit køn, din etnicitet, religion, seksuelle orientering samt alder for at sikre lige muligheder under rekrutteringsprocessen.\nOplysninger om din ret til arbejde i Danmark.\n4. Hvordan indsamler vi oplysninger om dig?\nOrganisationen kan indsamle disse oplysninger på flere forskellige måder. Data kan f.eks. være indeholdt i et elektronisk ansøgningsskema, i et CV, hentet fra dit pas eller andre identitetsdokumenter eller indsamlet gennem interviews eller andre former for vurdering.\nOrganisationen kan også indsamle personlige data om dig via rekrutteringskonsulenter, f.eks. dit CV. Når vi arbejder med rekrutteringsbureauer, beder vi dem om at acceptere vores GDPR-erklæring og træffe foranstaltninger for at sikre, at de har opsamlet og overført dine data korrekt til os, og at du er gjort opmærksom på vores erklæring om beskyttelse af personlige oplysninger og rettigheder.\nOrganisationen kan også indsamle personlige data om dig fra tredjeparter, såsom referencer fra tidligere arbejdsgivere, information fra udbydere af baggrundstjek til ansættelse samt oplysninger fra strafferegistre. Organisationen vil kun søge information fra tredjeparter, når du har fået et jobtilbud, og vil informere dig om det.\nData opbevares på en række forskellige steder, herunder i din ansøgningsjournal, i HR-styringssystemer og på andre it-systemer (herunder e-mail). Disse oplysninger lagres i Danmark og i Frankrig, hvor vi har vores hovedkontor.\n5. Hvorfor behandler organisationen personlige data?\nOrganisationen skal behandle data for at træffe foranstaltninger i forbindelse med din jobansøgning forud for indgåelse af en kontrakt med dig. Det kan også være nødvendigt at behandle dine data for at indgå en kontrakt med dig.\nI nogle tilfælde skal organisationen behandle data for at sikre, at den overholder sine juridiske forpligtelser. Dette omfatter et uddybende baggrundstjek. For ansættelse i visse stillinger vil organisationen indhente oplysninger fra strafferegistre. I tilfælde, hvor organisationen indhenter disse oplysninger, gør den det for at sikre, at potentielle medarbejdere ikke har en kriminel dom, der er uforenelig med at arbejde med finansielle tjenesteydelser.\nOrganisationen har en berettiget interesse i at behandle personoplysninger i løbet af rekrutteringsprocessen og i at føre fortegnelser over processen. Organisationen kan også have brug for at behandle data fra jobansøgere for at reagere på og forsvare sig mod juridiske krav.\nOrganisationen kan behandle særlige kategorier af data, såsom oplysninger om etnisk oprindelse, seksuel orientering, religion eller tro, med henblik på at overvåge rekrutteringsstatistikker og sikre, at vores processer og procedurer ikke diskriminerer kandidater på grundlag af køn, race eller handicap. Organisationen kan også indsamle oplysninger om, hvorvidt ansøgere er handicappede for at foretage rimelige tilpasninger for ansøgere med handicap.\nFuldstændige oplysninger om de data, der indsamles, og det lovlige grundlag hertil findes i bilag 1.\nHvis du ikke får stillingen, kan organisationen opbevare dine personlige data i tilfælde af fremtidige beskæftigelsesmuligheder, som du måske er et match til. Dine personlige data bliver også automatisk overført til andre jobansøgninger, du eventuelt sender til os. Du har mulighed for at gennemgå og redigere oplysningerne inden indsendelse. Organisationen vil bede om dit samtykke, før den opbevarer dine data til dette formål. Du kan når som helst fratage dit samtykke.\n6. Hvem har adgang til data?\nDine oplysninger kan blive delt internt i forbindelse med træning i rekruttering. Dette omfatter medlemmer af HR- og rekrutteringsteamet, interviewere, som er involveret i rekrutteringsprocessen, ledere i det forretningsområde, hvor der er en ledig stilling, og internt IT-personale, hvis adgang til data er nødvendig for udførelsen af deres arbejde.\nSom led i ansøgningsprocessen kan du blive bedt om at gennemføre en test. For at gøre dette vil dit navn og din e-mailadresse blive delt med vores tredjepartsleverandører med henblik på at administrere testen. De overfører ikke data uden for EØS.\nDine data kan imidlertid overføres uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), hvis din tidligere arbejdsgiver er placeret uden for EØS.\n7. Hvordan beskytter organisationen data?\nOrganisationen tager sikkerheden af dine data meget alvorligt. Den har interne politikker og kontrolprocedurer på plads for at sikre, at dine data ikke går tabt, ødelægges ved et uheld, misbruges eller afsløres for andre, og at de er ikke tilgængelige for andre, undtagen for vores medarbejdere, når de udfører deres opgaver.\n8. Hvor længe opbevarer organisationen data?\nHvis din jobansøgning ikke resulterer i ansættelse, vil organisationen opbevare dine data i sine registre i 12 måneder efter afslutningen af den pågældende ansættelsesproces. Hvis du med et separat samtykke har indvilliget i at lade organisationen opbevare dine personlige data, arkiverer organisationerne dine data i sine registre i yderligere 12 måneder med henblik på fremtidige beskæftigelsesmuligheder. Ved afslutningen af denne periode (eller når du trækker dit samtykke tilbage) bliver dine data slettet.\nHvis din jobansøgning resulterer i ansættelse, overføres de personlige data, som er indsamlet i løbet af ansættelsesprocessen, til din personalejournal og opbevares under din ansættelsesperiode. Perioderne, under hvilke dine data vil blive opbevaret, vil blive oplyst i en ny erklæring om beskyttelse af personlige oplysninger.\nSom registreret har du en række rettigheder, som du kan håndhæve. Du kan:\nAnmode om at få udleveret en kopi af dine data.\nAnmode organisationen om at ændre ukorrekte eller ufuldstændige data.\nAnmode organisationen om at slette eller stoppe behandlingen af dine data, for eksempel hvor dataene ikke længere er påkrævet til behandling.\nAnmode om, at dine data, der er oplyst af dig, overføres i maskinlæsbart format ("dataportabilitet"), i det omfang denne rettighed er relevant i konteksten for ansættelse.\nGøre indsigelse mod behandlingen af dine data i tilfælde, hvor organisationen påberåber sig legitime interesser, eller hvor beslutninger om dig udelukkende er baseret på automatiseret behandling, herunder profilering.\nHåndhævelsen af disse rettigheder er ikke absolut og kan være underlagt visse betingelser og undtagelser i henhold til GDPR. Hvis du gerne vil håndhæve nogen af disse rettigheder, bedes du kontakte vores lokale overholdelsesansvarlige ved at sende en e-mail til personaldata@denmark.com.\nHvis du mener, at Coface ikke har overholdt dine databeskyttelsesrettigheder, kan du indgive klage til Datatilsynet, Borgergade 28, 5. sal, 1300 København, telefon:\n+45 33 19 32 00, e-mail: dt@datatilsynet.dk.\n10. Hvad sker der, hvis du ikke oplyser personlige data?\nDu har ingen lovpligtig eller kontraktlig forpligtelse til at oplyse data til organisationen under ansættelsesprocessen. Men hvis du ikke giver oplysningerne, kan organisationen muligvis ikke behandle din ansøgning korrekt eller overhovedet. Det lovmæssige grundlag for at behandle de data, vi indsamler, er formuleret i bilag 1.


FRED.dk 2002: Forbyde miner? Det var som pokker!\nForbyde miner? Det var som pokker!\nDanmark går i spidsen som de sidste.\nAf Aase Bak-Nielsen, Kvinder for Fred - maj 1996\nI forbindelse med den glædelige meddelelse om regeringens overraskende beslutning om dansk forbud mod antipersonel-miner, står der i Informatíon 24/5 1996, at, "Danmark har hele tiden støttet et verdensomspændende forbud", "men har nu tabt tålmodigheden" og "fundet det nødvendigt med konkret handling for at sende et klart og utvetydigt politisk signal."\nDet var som pokkers! I de seneste tre år har vi fra Kvinder for Fred sendt talrige breve til ministre og folketingspolitikere, samlet massevis af underskrifter og skrevet oceaner af læserbreve, alt sammen med anmodninger eller krav om forbud mod landminer, "som et klart politisk signal."\nRegeringen har fået appeller fra FNs generalsekretær, fra Unicef og fra Røde Kors, men alt er blevet afvist.\nDa vi spurgte om Danmarks indstilling til FN-konferencen, fik vi svar fra udenrigsministeren 23/12 1993: Hovedopgaven er "at skærpe begrænsningeme." Og Danmark har aldrig fremført noget forslag om forbud på konferencen, ikke engang prøvet at få det på dagsordenen, i følge de referater det er lykkedes os at få fat i.\n23/8 1994 skriver udenrigsministeren: "Danmark støtter en skærpelse... under den forudsætning at det fortsat vil være muligt effektivt at anvende landminer til landets forsvar.\n16/12 1994 samme minister: "... bindende og væsentligt skærpende regler.\nI Informatíon 27/4 1995 skriver ministeren: Danmark støtter regelsæt "der begrænser anvendelsen og udbredelsen af antipersonelminer,\nog 19/6 1995 også i Informatíon: Her og nu drejer det sig om at få tilslutning til så mange restriktioner som muligt.\n31/7 1995 sagde forsvarsministeren i Udenrigspolitisk Nævn, at "Personelminer fortsat er en vigtig del af det danske forsvar.\n17/11 1995 diskuterede Folketinget et lovforslag fra SF om forbud mod brug antipersonel-miner i dansk forsvar. Det blev afvist af alle undtagen Enhedslisten. Selv de radikale var henholdende.\nForsvarsministeren afviste: "Et ensidigt dansk totalforbud vil nedsætte vores forsvarsevne... må påregnes at få konsekvenser for samarbejdet i NATO.\nPoul Qvist Jørgensen (forsvarsordfører for S) har i flere svar til os sagt: "Et forbud mod antipersonel-miner er formålsløst, så længe ikke alle lande er parate til at respektere det. Det er et slag i luften."\nDet er meget, meget glædeligt, at vi nu ligesom ca. 20 andre lande endelig har fået nationalt forbud mod antipersonel-miner (så de borgerliges angst for dansk enegang er latterlig), og regeringen skal have tak for det, men der er ingen grund til at udstyre den med en glorie med tilbagevirkende kraft.