Jeg kan huske engang, hvor jeg aldrig tænkte på mad, bortset fra når min mave knurrede. Jeg kan huske engang, hvor jeg aldrig tænkte over, hvordan min krop så ud eller hvad jeg vejede. Og så kan jeg huske det tidspunkt, hvor jeg gjorde. Eller rettere, de mange tidspunkter. Det var lidt som om, der langsomt vågnede en bevidsthed i mig, som før havde været slukket, og den blev vækket af små, tilsyneladende uskyldige momenter;\nen dreng, der spørger om jeg prøver at skjule min krop under kjolen\nen ven, der spørger om jeg har lagt mig lidt ud\nen tynd kvinde i en film\nen tynd kvinde på et billede\nen vægt, der fortæller mig, at min BMI er for høj\nen artikel, der skriver, at kulhydrater er farlige\net spejl, der fortæller mig, at alt er galt\nOg så begyndte jeg at løbe. Næsten hver dag. Jeg løb for at forbrænde kalorier og jeg løb for at holde mig beskæftiget med andet end at tænke på mad. For jeg var sulten. Jeg var så sulten, at hvis jeg ikke adspredte mine tanker, så kunne jeg ikke holde ud at være i min krop. I hvert fald ikke til at starte med. Men efterhånden indfandt der sig en ro i mig og sulten blev til en behagelig påmindelse om, at vægten faldt og at det var mig, ikke maden, som havde kontrollen. Jeg spiste 1 dl havregryn kogt på sojamælk til morgenmad, jeg fik ét stykke frugt eller ingenting til frokost og én skål suppe til aften. Brød var bandlyst. Jeg var hardcore veganer. Hvis jeg spiste mere end 500 kcal om dagen, så straffede jeg mig selv med ikke at spise morgenmad dagen efter.\nMin vægt faldt naturligvis - eller, den styrtdykkede faktisk. Og så skete der det, at min ønskevægt indfandt sig. Og opmærksomheden som min nye krop affødte fodrede min nu lysvågne og glubske spiseforstyrrede bevidsthed med endnu mere motivation for at fortsætte;\nen læge der siger at så meget skal jeg i hvert fald ikke veje igen\nen fyr der gerne vil danse tæt opad min krop\nen ekspedient der siger, at jeg vist nok skal have den mindste størrelse bukser\nen veninde der siger at jeg ser godt ud og om jeg ikke har tabt mig\nen ven der siger at jeg ser godt ud og om jeg ikke har tabt mig\nen kollega der siger at jeg ser godt ud og om jeg ikke har tabt mig - om det er fordi jeg mon har fået en kæreste?\nEfter vægten viste præcis det, jeg gerne ville have den til, satte jeg selvfølgelig bare et endnu lavere og endnu mere urealistisk mål med et endnu strammere kostregime til følge. Men min vægt ville ikke blive lavere, i hvert fald ikke uden at jeg helt holdt op med at spise. Så det måtte jeg jo lade være med.\nDet var netop dette vendepunkt - at min vægt nægtede at blive lavere - som førte mig til den modsatte ekstrem. For det gik jo ganske enkelt ikke at lade være med at spise noget som helst. Det afholdt mig dog ikke fra at prøve. Konsekvenserne blev, at jeg ikke kunne koncentrere mig om mit studie, jeg var træt hele tiden, jeg var tæt på at besvime flere gange, jeg kunne ikke fokusere på andet end tomheden i maven.\nOg så mistede jeg fuldstændig kontrollen. Efter flere måneders sultekur skulle jeg bare have mad og jeg skulle have meget af det. Der gik ikke længe før jeg havnede i en ond cirkel af orgieagtige overspisninger (ikke særligt veganske skal det lige siges) og efterfølgende "straf-faste", hvor jeg ikke spiste i op til et døgn. En ond cirkel, som jeg slet ikke kunne se nogen vej ud af. Jeg vidste ganske enkelt ikke, hvordan jeg skulle stoppe og jeg havde glemt hvordan det føltes at være sulten og mæt. Skam, skyld, dårlig samvittighed og selvlede var det eneste, der eksisterede i mig - og det var kun når jeg var lige midt i en overspisning eller lige midt i en faste, alt eller intet, at disse negative følelser blev bragt til ophør. Alt det som faktisk betød noget for mig i mit liv - venner, familie, musik, bøger, studie - havde jeg ikke overskud til at bruge tid og energi på, for madstressen havde overtaget hele mit system og regerede fra morgen til aften. Nogle gange også om natten, for jeg kunne sjældent sove.\nJeg løb stadig, men nu løb jeg fra frygten. Frygten for den ubarmhjertige og umådeligt stærke kraft som havde indtaget min krop i løbet af få måneder. Jeg løb lange ture, hvor jeg jagtede en pause fra tanker om mad, men løberiet holdt mig stadig fanget i kalorieræset og jeg vedblev at piske og presse mig selv på mine løbeture for at opnå et mål, et bestemt tal på en vægt.\nDet var faktisk først på dette tidspunkt, at jeg anerkendte, at jeg havde et forstyrret forhold til mad. Jeg var desperat. Alt var kaos, men ingen af mine nærmeste vidste noget. Jeg slog altid kommentarer om min vægt hen med, at "jeg er jo begyndt at løbe og træne meget" eller "jeg er jo blevet veganer", og fordi jeg var en pige med "styr på tingene", så mistænkte ingen at noget var galt. Og fordi jeg var en pige med "styr på tingene", så var det aldrig en mulighed for mig at søge hjælp, for det her skulle jeg nok klare selv, præcis ligesom alt andet. Det skal nævnes, at jeg set udefra ikke så sygeligt undervægtig ud, men nok egentlig ret "normalvægtig" (hvad det så end betyder), fordi jeg er skabt til at have kurver. Derfor lignede jeg nu bare nogle af mine meget tynde veninder - forskellen var den ikke så ubetydelige, at de spiste regelmæssigt og havde et sundt forhold til sult og mæthed, mens jeg ikke tillod mig selv at få mere end det, der kaloriemæssigt svarer til et enkelt måltid om dagen.\nSå jeg lånte en bog. "Mit hemmelige forhold til mad" hed den. Indtil da havde jeg været overbevist om, at jeg var alene om mit forstyrrede spiseliv og den enorme skam som fulgte med, men for første gang mødte jeg en ligesindet. Forfatteren bag bogen beskrev præcis det, jeg gennemlevede og efter endt læsning sad jeg tilbage med en enorm lettelse, et håb og en metode. Metoden var at spise 3 måltider om dagen - ikke mere og ikke mindre. Så det gjorde jeg. Og det virkede godt i starten. Men snart begyndte metodens faldgruber at vise sig; fordi jeg vidste, at jeg ikke måtte spise noget mellem hovedmåltiderne, så blev disse måltider alt for store hver gang, og så var jeg direkte tilbage i den onde cirkel af overspisninger og straf-faste. "3 måltider om dagen"-metoden blev et nyt regelsæt som jeg skulle indordne mig - og var der noget mit spiseforstyrrede sind jublede over, så var det regler og kontrol. Bogen havde dog givet mig et håb om, at der var en vej ud af spise-helvedet, så jeg måtte vel bare finde en ny bog og en ny metode. Den næste i rækken blev "Never binge again", som også efterlod mig overvældet og overbevist om, at NU var løsningen endelig fundet. Forfatteren beskrev hvordan jeg skulle forestille mig, at min spiseforstyrrelse var en adskilt del af mig selv - "a pig" - og at de fødevarer jeg havde trang til at overspise var"pig slop", dvs. griseføde. Mine spise-cravings var således min indre gris' stemme, som jeg blot skulle ignorere. Ligesom med "3 måltider om dagen" havde "grise-teorien" sin ekstatiske honeymoon-fase, men igen var det symptombehandling, som naturligvis ikke levede op til sit løfte om aldrig mere overspisning. Så jeg gav op og følte mig uduelig. Og var tilbage i den onde cirkel.\nÅrsagerne til, hvorfor jeg gik fra slet ikke at tænke over, hvad jeg puttede i munden (og i øvrigt kun, når jeg var sulten) til at være en kalorieberegnende, kulhydratafskyende veganer, var mangeartede og komplekse, men da jeg senere hen forsøgte at samle puslespillet blev det tydeligt, hvilke brikker det bestod af;\net kultur- og medieskabt kvindekropsideal, som ødelægger ethvert håb om kropsaccept\net samfund der presser én til det yderste, bygget op omkring værdier som vækst, præstation og prestige\nen almenmenneskelig sort/hvid-mentalitet, hvor der ikke eksisterer noget imellem enten og eller\nen SoMe-kultur hvor overfladiske lykkemomenter hos én skaber ensomhed hos andre\nen fanatisk pseudovidenskabelig sundhedskultur som opdeler mad i "rene" og "beskidte" fødevarer\net fravær af natur, ro, langsomhed, nydelse og nærvær\nen samfundsmæssig ubalance mellem yin og yang\nI al den tid hvor mit turbulente forhold til mad udfoldede sig, havde jeg gået til yoga. Det startede som noget rent fysisk, som jo passede perfekt ind i mit ønske om at blive tyndere, og i lang tid var det dét yogaen handlede om. Men alt imens min spiseforstyrrelse levede sine hvedebrødsdage fuldt ud (dog uden en krumme hvedebrød), var der en stille revolution i gang inde i mig. Yogaen gjorde noget ved mig som ikke handlede om kalorieforbrænding og jeg opdagede langsomt, at jeg kunne finde en salig og fredfyldt sindsro i yogaen, som jeg aldrig havde oplevet før. Yogaen blev min terapi og gav mig præcis det redskab, jeg havde brug for: jeg lærte at lytte til min krop igen. Jeg begyndte at trække vejret. Jeg forstod, at jeg ikke havde brug for endnu et symptombehandlende quick-fix. Jeg lærte mere om mig selv på min måtte end jeg nogensinde havde kunne læse mig frem til i diverse selvhjælpsbøger. Selvom jeg også kværnede bøger om kognitiv adfærdsterapi og vanebrydning, var det som om, at teknikkerne og metoderne ikke gav mening uden yogaen, for det var igennem den, at jeg kunne omsætte min nye viden til praksis. Uden forbindelsen til min krop kunne jeg udelukkende forstå disse teknikker og metoder rationelt og med min sunde logik, men ikke på et dybere og kropsligt plan.\nI den tid, hvor jeg primært brugte yogaen som en effektiv kalorieforbrændingsstrategi, husker jeg, at min underviser efter en hård og intens klasse sagde til mig "Husk nu, at yang skal balanceres af yin". Jeg kan også huske, at jeg nikkede, smilede til hende og tænkte "Jaja. Yin - det er jo spild af tid og penge!"\nI dag ved jeg, at hun havde så evigt ret. Yang skal balanceres af yin. Vi lever i et ekstremt yang-præget samfund, hvor vækst, præstation og udholdenhed belønnes langt mere end yin-kvaliteter som tålmodighed, nydelse og langsomhed. Vi ser denne ubalance overalt - i uddannelsessystemet, i kropskulturen, på arbejdspladsen og i samfundet generelt. Skal denne ubalance ændres, så må vi starte med os selv, og hvis man lider af madstress, så tør jeg godt vove at påstå, at en balancering af yin og yang er helt nødvendig for at finde madro.\nI dag, mange år efter, kan jeg med hånden på hjertet sige, at jeg har fundet den madro, jeg søgte. Jeg vil ikke anbefale nogle at gå den hårde og besværlige vej, som jeg gik - stædig og alene -, for selvom jeg lærte utroligt meget af alle mine fejltrin og de blinde veje jeg gik ned af, så kunne jeg højst sandsynligt have undgået mange runder i den onde cirkel med den rette behandling. Ikke desto mindre så kom jeg i mål med en stor, tung rygsæk fuld af guld, som jeg bruger aktivt selv og med mine klienter den dag i dag. Jeg kunne aldrig drømme om at veje mig - og har ikke gjort det i flere år - og jeg har ikke det mindste lyst til at ændre på det, jeg ser i spejlet. Når jeg bevæger mig, så gør jeg det fordi jeg elsker at bruge min krop og tænker ikke et sekund på kalorier. Når jeg spiser, så nyder jeg min mad til fulde og jeg tillader mig selv at spise alt, hvad jeg har lyst til uden restriktioner - og nej, det er langtfra kun chokolade og andre "syndige" sager. Jeg er overbevist om, at jeg ikke var kommet hertil uden yogaen, men jeg er ligeså overbevist om at alle de bøger, jeg læste - også dem som ikke gav pote - var mindst ligeså værdifulde for min rejse på både godt og ondt. Jeg ved nu, hvad der virker og hvad der ikke gør. Jeg har opbygget et kartotek af konkrete teknikker og redskaber, som er gennemtestet af mig selv og som involverer både krop og sind.\nI dag er den onde cirkel af overspisninger og straf-faste et længe overstået kapitel, fordi jeg nu ved præcis, hvordan jeg skal håndtere de følelser som trigger trangen til at kontrollere min spisning. Den trang kan sagtens stadig opstå, men når den gør så ved jeg, at det er en kærlig påmindelse om, at noget ikke er helt som det skal være. Måske er mine grænser blevet overtrådt, måske er jeg stresset, måske har jeg glemt at tage mig af mig selv eller måske skal jeg ændre på noget i mit liv. Trangen forsvinder igen så snart jeg stopper op og begynder at kigge den direkte i øjnene - og så forandrer den sig og forgår.\nJeg tror ikke det er muligt at slippe helt af med en spiseforstyrrelse, når man først har haft den tæt inde på livet - uanset om det er i den relativt uskyldige eller den alvorlige ende af skalaen; aftrykket af den vil altid være der. Men jeg tror på, at man kan arbejde så seriøst og intensivt med sig selv, at spiseforstyrrelsen aldrig mere kommer til udtryk.\nDette var min madhistorie. Tusind tak fordi du læste med helt til vejs ende. Hvis du vil dele din historie med mig eller hvis du har brug for hjælp til at slutte fred med maden, så kan du altid kontakte mig.


For aHOC er det væsentligste ved enhver opgave, at løsningen skaber værdi for vores kunder.\nDerfor er vi også åbne over for alle mulige samarbejdsformer, som er skræddersyede til vores kunde og den enkelte opgave\nVi arbejder i dag med opgaver baseret på både rammeaftaler, kvalifikationslister, EU-udbud, tidsbestemte kontrakter og projektkontrakter. Og vores konsulenter bidrager på mange forskelligartede områder, fra løbende drift af it-infrastruktur til enkeltstående udviklingsprojekter.\nVi er vant til og villige til at påtage os ansvaret for et fuldt projekt. Endelig betyder vores kendskab til konsulenterne og erfaring med kontraktforhandling, at vi kan rådgive vores kunder om og hjælpe med at udforme kontrakter, der skaber det helt rigtige fundament for et godt og udbytterigt samarbejde.\naHOC har erfaringer siden 1993 med at formidle it-konsulenter på timebasis som ressourcer til kunder og partnere. Også her leverer vi it-konsulentydelser af høj kvalitet, som bidrager til vores kunders konkurrenceevne.\nEr der behov for lejlighedsvis rådgivnings- eller anden assistance, kan vi også indgå aftaler i form af "klippekort".\naHOC har indgået rammeaftale med en lang række af Danmarks største virksomheder samt offentlige institutioner - herunder samtlige regioner i Danmark.\nDerudover er aHOC leverandør under SKI 2.15 hhv. 2.17


Skammelig uvidenhed om bioposer\nNu sorteres der grønt affald i københavnske hjem - men hvad med poserne?\nDEBAT Vestforbrænding foreslår nu, at de grønne bioposer skal byttes ud med poser af genbrugsplast. Dét ønsker københavnerne med garanti ikke, hvis de holder af deres børn, fremtid og helbred. Men man aner jo ikke, hvad man ikke ved\n16. MAJ 2018 10.32\nAf Heidi von Bülow\nKØBENHAVN: Vestforbrænding foreslår nu, at de grønne bioposer skal byttes ud med poser af genbrugsplast. Dét ønsker københavnerne med garanti ikke, hvis de holder af deres børn, fremtid og helbred. Men man aner jo ikke, hvad man ikke ved. Og det er netop problemet omkring bioposer: Uvidenhed.\nHos Maistic Bio Group havde vi godt hørt om biopose-undersøgelsen i Københavns Kommune. Vi er ikke leverandøren af de konkrete poser, men er desværre ikke overraskede over kommunens overraskelse.\nDet er ikke mere end en måned siden, at vi sad hos en anden kommune og forklarede om vores 2. generations-biopose, der kommer inden længe, om råmaterialer, certificeringer og særligt, hvad kommunerne skal lægge til grund i deres udbud for at få mest miljø for pengene. Vi oplevede præcis, hvad det også lader til, at det have været tilfældet i København. Nemlig at kravet er ’overholdelse af EU-standarden EN13432’ og ikke andet. Udover god pris. Så får man jo det. Og netop ikke mere miljø.\nI Frankrig, hvor man for nogle år siden gik over til statsligt krav om komposterbare poser til affald, indkøb, til grøntsager i supermarkederne mm, startede man med krav om 40 pct. bioindhold, men med krav om, at fra 2018 skulle det være 50 pct. Dét satte bioplastproducenternes ingeniører på arbejde. For nogle udviklere lykkedes det ikke at skabe poser med tilsvarende egenskaber. For andre gjorde det. Et klart eksempel på, at industrien altid skal, kan og bør presses af vore politikere og ikke stryges med hårene, som ikke mindst plastindustrien generelt bliver.\nPBAT – som er det fossilt baserede, komposterbare råmateriale, som man må gå ud fra, der er tale om højt indhold af i BioBag-poserne til Københavns Kommune – er helt normalt i ’bioposer’. Det gør – kort fortalt – poserne bløde og fleksible fremfor sprøde, som de ville være uden PBAT. Måske nogen husker posen omkring Maistics første hvide mikroplastfrie klude?\nDen var 100 pct. biobaseret, let knitrende, ikke fleksibel og kun komposterbar i industrielle anlæg/ikke hjemmekomposterbar. PBAT er altså vigtigt, hvis posen for eksempel skal kunne spændes ud over en spand eller et skraldestativ. Ligeledes fremmer PBAT på molekyleplan nedbrydeligheden, hvilket er endnu en årsag til, at poser, der certificeres Home Compostable, oftest indeholder PBAT. Og så er olie desværre stadig billigere end det, der er passet og plejet af en landmand.\nI Maistics 1. generations poser er der også PBAT, men langt mindre. I vores kommende 2. generationsposer er bioindholdet det dobbelte af det i Københavner-poserne, nemlig godt 60 pct. Dertil indeholder posen også restaffald fra fødevareproduktionen. Og er i øvrigt både stærkere og har længere holdbarhed i skuffen end 1. generation. Og stadig bløde og fleksible.\nDet viser, at udviklingen – og priserne – heldigvis kun går én vej. Den rigtige. Og det går hurtigt.\nMere viden - tak\nSagen i København viser med al tydelighed, at der er et kæmpe behov for oplysning – både til politikere, udbudsgivere og forbrugerne. Der arbejdes i EU både på international ensretning og allervigtigst for statslige anerkendelser af mærkninger for biomaterialer. Både den komposterbare bioplast og de typer, der kun er biobaserede, men ikke nedbrydelige. Den sondring er nemlig også væsentlig: Ikke alt biobaseret kan nedbrydes. Fx er de Svanemærkede bioposer netop ikke komposterbare. Dét ved folk jo heller ikke…\nKomposterbare bioposer er i høj grad også sundhed.\nHos Maistic kæmper vi sammen med bl.a. bioplastorganisationen European Bioplastics om ovenstående, nemlig viden. Bl.a. også i forbindelse med den meget stærkt kritiserede og fejlfyldte bærepose-rapport. Og vi arbejder for åbenhed om plastic, ikke mindst genbrugsplasten, som det af Vestforbrænding nu helt håbløst foreslås, at Københavns Kommune kan gå over til.\nDet er vi hos Maistic temmelig sikre på, at københavnerne ikke ønsker.\nFor genbrugsplast – og særligt den billige slags, der sikkert ville blive tale om – er fyldt med kemi. Fyldt. Med. Kemi. Kun det dyreste genbrugsplast er godkendt til fødevarekontakt. Med andre ord, så skal man i så fald aldrig bruge sin udleverede genbrugsplastpose til klassens time-kagen eller æblerne fra mormors have. Og hvem har ikke gjort det?\nAt plastic-affaldsposer og plastic-indkøbsposer - og især dem af genanvendt plastic - mangler godkendelse til fødevarekontakt er og har meget længe været et klart svigt ift forbrugersikkerheden. Forbrugerne aner ikke, at disse poser ikke kan bruges til madvarer – og bruger dem derfor naturligvis til det. Og hvem kender egentlig mærket for fødevarekontakt? Og hvem kigger efter det på en pose? Det burde stå klart og tydeligt på alle poser, om de er til fødevarekontakt. Endnu et emne og krav, som udbudsgiver nemt kan inkludere.\nPolitikernes Ja mangler\nCertificeret komposterbare råmaterialer og produkter, herunder poser, om det så er til indkøb, affald, hundeprutter eller mad - overholder i allerhøjeste grad krav til fødevarekontakt. I hvert fald Maistics. Det er ganske enkelt en fornøjelse for moderhjertet at se på de uvildige testrapporter. Årsagen er certificeringen bag, fx OK Compost eller OK Compost HOME samt EU-standarden for kompostmateriale. Kravene er så skarpe, at ikke kun Maistic, men også eksperter i miljømedicin, arbejder for, at disse krav en dag bliver minimum for madindpakningsprodukter til børn og gravide. Produkterne er udviklet. Det er kun politikernes Ja, der mangler.\nSundhedsaspektet ift plastproblematikken er mindst lige så vigtigt som miljøaspekterne. Det har EU og Danmarks ukronede plastbekæmpelsesdronning, Margrete Auken, netop i disse dage fokus på. Nemlig i forbindelse med det snarligt kommende oplæg fra EU-Kommissionen, hvor der ifølge lækkede dokumenter vil blive lagt op til forbud mod single-use produkter af traditionelt plast såsom sugerør, bestik, tallerkener, vatpinde og ballonpinde. En kæmpe nyhed, der for alvor vil vende op og ned på både plastforurening og fremme udbredelsen af komposterbare alternativer på supermarkedernes hylder og dermed også nye krav til affaldshåndtering.\nMen det har ifølge Margrete Aukens snak med magasinet Meta netop ikke været muligt at få sundhedsaspektet med i oplægget: Hun fortæller: 'What is missing is action on the dangerous chemicals found in many plastic products'. 'Our daily exposure to toxic chemicals used in food packaging and bottles can lead to chronic diseases'. Her henvises bl.a. til ønsket om langt større krav til indhold af hormonforstyrrende og kræftfremkalde plast-indholdsstoffer som bisphenol A (BPA) og phtalater, bl.a. fordi de i dag ’reintroduceres’ i produkter, når plastic recycles.\nFaktum er helt overordnet, at CO2-udslippet er og bliver mindre ved bioposer fremfor gammeldags fossil-plast. Dét er, sammen med nedbrydeligheden og sundhedsaspektet, de tre store argumenter for komposterbare bioposer og produkter – uanset bio-andelen.\nSagen her kommer kun få måneder efter, at det kom frem, at Københavns bioposer trækkes ud af bioaffaldet hos Vestforbrænding – og i øvrigt alle andre steder i landet - frem for at blive og indgå som biomasse til bioforgasning, præcis som de er udviklet til. Og præcis som man naturligvis gør det i de stadig flere europæiske lande, hvor komposterbare poser i tiltagende omfang bliver et offentligt krav.\nEn nyligt offentliggjort meget stor live-undersøgelse fra Italien, hvor poserne får lov at nedbryde med bioaffaldet, viser, at plast i bioaffaldet ikke er et problem. Bliver poserne i bioaffaldet, skabes op mod 10 pct. mere biomasse, da madrester fjernes med poserne. Det er ifølge undersøgelsen en klar gevinst for miljøet at bioforgasse med komposterbare poser.\nBegge biopose-eksempler viser og understreger, at plastproblematikken er mange-facetteret. Og fyldt med uvidenhed blandt beslutningstagere i et træls miks med voldsom lobbyisme fra en stærk gammeldags plastindustri og et affaldshåndteringssystem, der har overset fremtiden.\nVil vi miljøet, folkesundheden og en fremtid med mindre plast, så er det ikke de gamle industrier, der skal lyttes til. Det er de nye. Fremtiden lægger i de unges hænder – også når det kommer til plastic-udfordringen.\nHeidi von Bülow, stifter og direktør, Maistic Bio Group


I Himalaya har de et sÃ¦rligt salt, kala namak, der lugter og smager som kom det dirket fra helvede, bragt af de rÃ¸de bude med lange haler og fine smÃ¥ horn. I de udstrakte salthorste i Himalaya, som er nogle af verdens stÃ¸rste stensaltforekomster, er der omrÃ¥der, som i urtiden har vÃ¦ret gennemtrukket af svovlholdigt vand, formentlig fra vulkanudbrud. Det brydes og bages traditionelt i lukkede lerovne, som forvandler den rene svovl til relativt mere velduftende om end stadigt udfordrende svovlforbindelser. Saltet bliver i hel form nÃ¦sten sort med en rÃ¸dlig glÃ¸d, og er smukt pÃ¥ den sÃ¦re mÃ¥de, som sjÃ¦ldne og sÃ¦rlige rÃ¥varer kan vÃ¦re. I stÃ¸dt form er det grÃ¥-lyserÃ¸dt. Man laver det nu syntetisk, sÃ¥ sÃ¸rg for at fÃ¥ det oprindelige, som ikke er tilsat sÃ¦re ting. Det klogest at kÃ¸be ayurvedisk sort salt, som er rent og dejligt. Det har en helt besynderlig svovlduft og minder om trÃ¸fler â€“ eller for de uindviede som hÃ¥rdkogte Ã¦g, for ikke at sige skoleopgang med stinkbombe. Det skal ikke sÃ¥dan direkte smages, men anes, og nÃ¥r man smager det, ved man, at det er noget, man har smagt fÃ¸r og bare ikke har vÃ¦ret i stand til at identificere.\nVelsmag er ikke altid lettilgÃ¦ngelig. Ofte er den bygget op af elementer, der hver for sig er virkelig sÃ¦re, men fÃ¸rst i mÃ¸det fÃ¥r sin vÃ¦rdi.\nSort salt er ogsÃ¥ en vigtig del af ayurveda, den Ã¦ldgamle traditionelle indiske medicin. Sort salt har en helt sÃ¦rlig smag. Mindre venligt kan man sige, at det lugter af rÃ¥dne Ã¦g, mere venligt er det meget interessant. Det er ogsÃ¥ en helt undvÃ¦rligt smag i et hav af specialiteter fra Kaukasus til Bangladesh. Som regel kombineret med yougurt. Variationerne er utallige, men det kan vÃ¦re en salt lhassi, med grÃ¸n chili og curryleaves, eller i en raita med ristede sorte sennepsfrÃ¸ Helt uundvÃ¦rligt er det i chaat, en slags indisk nacho, som kan fÃ¥s overalt pÃ¥ gaden i Indien, og som mange spiser til morgenmad. Chaat er i sin helt simple form en salat af kogte kartofler, kogte kikÃ¦rter, rÃ¸dlÃ¸g, frisk chili, masser af koriander og stegte smÃ¥ indiske snacks, der er lavet af kikÃ¦rtemel eller linsemel. De kommer ovenpÃ¥ til allersidst og giver en sprÃ¸dhed, som ikke er i grÃ¸ntsagerne, lidt fedme og et eller andet udefinerligt, som bare er godt, som det altid er nÃ¥r ingredienser tilsammen giver et bedre regnestykke, end hver for sig. De er ogsÃ¥ krydrede med sort salt og er en skÃ¸n, omend meget sÃ¦rprÃ¦get snack i sig selv. Chaaten kan elaboreres i det uendelige. Friske grÃ¸ntsager som agurk, peber, blomkÃ¥l, Ã¦rter og tomat, blandes i eller dynges ovenpÃ¥, og hele herligheden krydres med chaat masala og frisk lime, og serveres med tamarindpulp og en enkel raita. De indiske snacks skal man i en indisk butik for at fÃ¥ fat i.\nDet sorte salt fÃ¥r hele herligheden til at gÃ¥ op i en hÃ¸jere enhed, selvom man tror det er lÃ¸gn, at det kan smage sÃ¥ godt.\nDet er simpelthen noget af det lÃ¦kreste, mest appetitlige og forfriskende, jeg ved. NÃ¥r man fÃ¥r sÃ¥dan en portion, er man mÃ¦t og glad i meget lang tid.\nDen samme chaat masala er skÃ¸n pÃ¥ frisk frugt sammen med lime, chili og finthakket mynte. Lime og salt fÃ¥r sÃ¸dmen frem i frugten, paradoksalt nok, Det er en fin salat til snack, som tilbehÃ¸r til indisk mad eller bare at spise.\nChaat er indisk streetfood og ingen speciel ret, men ofte er det nu en salat af kogte kartofler, kogte kikÃ¦rter, rÃ¥ rÃ¸dlÃ¸g, rÃ¥ grÃ¸nsager og frisk koriander. Det sÃ¦rlige ved en chaat er krydringen, en chaat masala. Den er sur af pulveriserede, sure mangofrugter, et pulver man kÃ¸ber fÃ¦rdigt eller som tÃ¸rrede skiver af sur mango. Det hedder amchoor.\nEn chaat masala er ogsÃ¥ fin at drysse pÃ¥ grillet kÃ¸d og fisk eller samozas.\n2 spsk amchoor\n2 tÃ¸rrede chili\n1 tsk. sort salt\nRist spidskommen pÃ¥ en tÃ¸r pande, til den dufter. Knus i krydderikvÃ¦rn og bland det hele.\n4 store kogte kartofler\n100 g kogte kikÃ¦rter â€“ og nej, de dur ikke fra dÃ¥se\n2 rÃ¸dlÃ¸g i tynde bÃ¥de\nÂ½ agurk i smÃ¥ stykker\nEvt lidt kogte grÃ¸nne bÃ¸nner, rÃ¥ blomkÃ¥l i smÃ¥ stykker, rÃ¸de pebre i ringe\n2 dl indiske snacks, boonja eller andet\n2 dl raita\n2 dl tamarindsauce\nKartofler, kikÃ¦rter, rÃ¸dlÃ¸g og hakket koriander blandes med limesaft, halvdelen af tamarindsaucen og 3 spsk. chaat masala, resten drysses ovenpÃ¥, Ã¸verst Boonja, Server med de to saucer i skÃ¥le.\n1 kg frugt; Mango, papaya, Ã¦bler, pÃ¦rer, vandmelon, melon, ananas, lidt frisk koksnÃ¸d, skÃ¥ret ud i pÃ¦ne stykker\n1 hÃ¥ndfuld frisk finthakket mynte\nÂ½ dl sukker\n3 spsk. chaat masala\nSaft og fintrevet skal af 1â€“2 lime\nBland det hele og spis med det samme.\n1 dl tamaringsauce severes til\nEn meget fin mÃ¥de at fÃ¥ endnu mere ud af de hvide asparges.\nSpis som forret eller tilbehÃ¸r til noget enkelt, et stykke stegt fisk, kylling, rÃ¸get makrel. Spis lunken eller afkÃ¸let, ikke kÃ¸leskab...\nGulerodssalat med hyldeblomst\n1 kg skrÃ¦llede, revne gulerÃ¸dder\nHvide blonster af 5 hyldeskÃ¦rme\n3 spsk Ã¦bleeddike\n1 hÃ¥ndfuld tÃ¸rrede berberisbÃ¦r\n1Â½ dl olivenolie\n1 hÃ¥ndfuld bredbladet persille\nBland det hele, drys Ã¸verst med berberisbÃ¦r og persille. Lad det trÃ¦kke en halv time. Det smager fantastisk.\ntil 4 -5 personer, og mÃ¥ske en smule til overs\n2 normalbundter purlÃ¸g, gerne mere\n1 bundt kÃ¸rvel\n4-5 spsk sherryeddike\n1 spsk rÃ¸rsukker\n4 smilende Ã¦g - kogt i 5 minutter, hvis man har lyst.\nLav en marinade af olie, sukker, eddike, purlÃ¸g, salt og peber i en skÃ¥l hvor det hele kan vÃ¦re. Ordn aspargeserne som ovenfor. SkÃ¦r dem i tykke skiver. Skrub kartoflerne. Kog kartoflerne i velsaltet vand til de er akkurat mÃ¸re. Tag dem op med en hulske og plump aspargeserne i det kogende vand. Giv dem kun til de er knapt mÃ¸re, ca. 2 min. Tag dem op med en hulske og gem vandet til at sÃ¦tte kulÃ¸r pÃ¥ en grÃ¸ntsagssuppe. Vend straks grÃ¸ntsagerne i marinaden. Spis varm eller lunken, evt. med halve smilende Ã¦g. Hvis der er rester smager det dejligt til frokost nÃ¦ste dag.\nKartoffelsalat af kulÃ¸rte kartofler med kÃ¸rvel og saltede bergamotter\n1 kg faste nye kartofler\n1 saltet bergamottcitron 1 saltet citron\n1 stor hÃ¥ndfuld frisk kÃ¸rvel\nEn smule marokkansk mynte\n3 spsk. Ã¦bleeddike\nHak bergamottene fint, fjern alle kerner undervejs. RÃ¸r dem med resten af ingredienserne til dressingen. Kog kartoflerne i meget, velsaltet vand, hÃ¦ld vandet fra, nÃ¥r de er knap mÃ¸re, og lad dem kÃ¸le lidt af. SkÃ¦r i kvarter pÃ¥ langs, og vend dem med dressingen, mens de er varme. Pynt med masser af kÃ¸rvel. Spis lunt.\nJeg har naturligvis fÃ¦rdig hjemmelavet Chaat Masala, Tamarind, Saltede bergamottecitroner og sort salt bÃ¥de i Landhandlens i JÃ¦gersborggade og I netbutiken


Klimatilpasning for grøn vækst og bedre byer\nPressemeddelelse 17. maj 2018\nKan regn være en ressource til at skabe bedre byer og grøn vækst? To arrangementer samler op på erfaringer og metoder fra Klimaspring kampagnen, der har støttet udviklingen af nye løsninger til håndtering af regnvand i byerne.\nKlimaet er under forandring. Derfor må vi også forandre vores byer og måder at udvikle dem på, når stadig mere og kraftigere regn møder en by, hvor vandet har svært ved at komme væk.\nVær med, når vi den 31. maj ser på, hvordan regnen er en ressource til at tænke nyt og skabe bedre byer. Og når vi den 8. juni inviterer til debat og dialog om, hvordan vi fortsat kan styrke innovation og kommercialisering, så klimatilpasning kan blive til grøn vækst.\nKlimatilpasning med merværdi\nKlimatilpasning er en af vor tids største udfordringer. Et kæmpe problem, når veje og kældre står under vand, men også en mulighed for at tænke nyt. Med Klimaspring kampagnen har Realdania støttet en kommerciel udvikling af nye løsninger til klimatilpasning i byen.\nLøsninger, der ikke kun håndterer regnvandet, men samtidig er med til at skabe bedre byer ved at bruge regnen som en ressource til at få mere rekreative, levende og spændende byrum. Det er klimatilpasning med merværdi, hvor innovation, kommercialisering og tværfagligt samarbejde bliver til grøn vækst og er med til at sætte Danmark på verdenskortet inden for klimatilpasning.\nNår regnen giver byen liv\nSiden 2013 og frem til kampagnens afslutning har Klimaspring støttet udviklingen af syv nye produkter og systemer til klimatilpasning af byen. Løsningerne – nogle fysiske, andre digitale – har det tilfælles, at de giver en anden værdi end ’bare’ at håndtere regnvandet. Det er løsninger, der opfylder flere formål.\nKlimaflisen - projektbeskrivelse\nVandvejen - projektbeskrivelse\nInnovation gennem tværfagligt samarbejde\nErfaringerne fra Klimaspring viser flere ting. Dels at der ikke findes én løsning, som kan klimatilpasse vores byer – det bliver snarere et kludetæppe af løsninger i stor og lille skala. Dels at vi ikke kan løse udfordringerne ved kun at udvikle nye produkter og tekniske løsninger, men at der også er behov for innovation på andre områder. Bl.a. gennem tværfagligt arbejde og ved at tænke i skalérbare systemleverancer frem for enkeltstående projekter.\nVær med den 31. maj og 8. juni\nVil du vide mere om resultaterne og erfaringerne fra Klimaspring, er der mulighed for at tilmelde sig to arrangementer:\nDen blå-grønne by – når regnen giver byen liv\nDen 31. maj kl. 14:30-17:00 i BLOX\nDownload invitation og program (pdf)\nFra vand til vækst – erfaringer fra Klimaspring\nDen 8. juni kl. 9-12 i BLOX\nDeltagelse er gratis og åben for alle.\nTilmeld dig ved at sende en mail til klimaspring@smithinnovation.dk\nKlimaspring er en Realdania kampagne, der støtter en kommerciel udvikling af nye løsninger til håndtering af regnvand i tætte, eksisterende byområder. Ambitionen er at skabe grøn vækst, bedre byer og at sætte Danmark på verdenskortet inden for klimatilpasning. Gennem kampagnen er der ydet faglig og økonomisk støtte til konsortiedrevet innovation i hele forløbet fra den første idé til den markedsførte løsning. Realdania har afsat 60 mio. kr. til kampagnen, der blev igangsat i 2013 og afsluttes i 2018. Smith Innovation er fagligt sekretariat for kampagnen.\nKlimaspring har støttet gennemførelsen af 15 forprojekter, hvoraf syv er blevet til egentlige udviklingsprojekter. De syv produkter støttet af Klimaspring er enten på markedet eller på vej i 2018.\nKlimatilpasningsløsningerne er udviklet af konsortier af virksomheder, vidensinstitutioner, forsyningsselskaber og kommuner i et tværfagligt samarbejde mellem fx ingeniører, arkitekter, designere, antropologer, biologer og byrumsspecialister.\nMed Klimaflisen bliver byens fortove brugt til at opsamle og håndtere regnvand. Samtidig bliver byrummet grønnere, og der skabes nye muligheder for oplevelser, ...\nMiddelfart er blevet klimasikret. Det er sket med et nyudviklet vejsystem, der leder regnvand væk fra veje, fortove og hustage til vandkanaler langs vejkanten i...


INNSIDE Bremen - Bremen, 1001 nat oplevelsesgave - Smartbox\nMiddag med enten 3 retter eller buffet (ekskl. drikkevarer)\nSodavand og andre ikke-alkoholiske drikke i minibaren\nPersonalet er meget venlige og imødekommende. Vi var så heldige at blive udtrukket til en gratis middag for 2. Også her fik vi en ovenud god behandling, blev forkælet på alle måder. Hyggesnakkede med servitricen\nFinn (som par) , Horsens - DK, 09/09/2018\nRigtig skønt med fri bar på værelset\nSuper lækker morgenbuffet\nDer var hedebølge mens vi var der så det ville have været skønt med aircondition på værelset\nMette (som par) , Sønderborg - DK, 10/08/2018\nRigtig god oplevelse. Meget bedre end hvad vi forventede.\nLeonor (som par) , Frederiksberg - DK, 14/07/2018\nVi havde en rigtig god oplevelse af hotellet og super service fra\nIana (som par) , Rødkærsbro - DK, 17/04/2018


Voicefit på Roskilde - Roskilde Innovation\nVoicefit på Roskilde\nVoiceFit See all\nVoiceFit Voicefit på Roskilde Filmen handler om de studerendes forventninger og tekniske udfordringer imens deres projekt Voicefit kører på Roskilde Festivalen. Filkmen viser også publikums reaktion på projektet og hvordan det inspirerer til videreudviklinger af Voicefit.\nVoicefit er et spil, hvor publikum skal synge og deres stemme styrer spillets udfald. Der er et high-score board og pointsystem som gør at spillerne kommer på en liste over de bedste og mest aktive, hvilket man kan se på storskærmen og følge med i undervejs.\nVoicefit var placeret et lidt dårligere sted på Roskilde Festivalen, fordi de var meget gemt væk ovre i et hjørne. Der var meget anden musik fra scenen samt de andre projekter, der forstyrrede, og det var svært får folk at se projektet, hvis ikke man gik helt ind i bunden af rummet. Folk syntes generelt, at det var en rigtig god ide. De fleste, der kom forbi observerede andre og der var også nogle som hurtigt fangede idéen bag Voicefit. Flere nævnte at spillet var sjovt og mindede dem lidt om andre lignende spil, men de kunne godt lide at man brugte stemmen på denne måde imens man dystede mod andre spillere og hele tiden kunne følge med i pointscoren, som gjorde at nogle af dem vendte tilbage og prøvede igen. God motivationsfaktor.\nVoicefit virkede som det skulle og der var ingen tekniske probelmer undervejs på Festivalen. Folk synes der burde være nogle flere detaljer i spillet såsom en node linje så man kunne blive mere skarp til at bruge stemmen. Det var meget fintfølende.\nDe studerende som stod bag Voicefit har fået en masse gode kontakter, og meget omtale, samt fået en masse input fra test undervejs, som de vil udvikle til næste år. De har fået meget ud af at være med Roskilde Festivalen, da de her hele tiden kan teste live med et godt og stor målgruppe. Tagged with voicefit Voicefit på Roskilde\nVoicefit på Roskilde Filmen handler om de studerendes forventninger og tekniske udfordringer imens... Read more\nTwo guys winning part 2 This clip shows how the two guys start the game. Two guys winning part 1 This clip shows the two guys who are on their way to victory in Voicefit Two guys winning part 3!! These two guys got a good score at Voicefit - see their excitement Girls trying Voicefit Everyone can use Voicefit no matter if you can sing or not:) Voicefit atmosphere outside Voicefit is placed at Your Space just next to the Pavillion stage Comments


Landhaus Schiestl i Fulpmes til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nGrobenweg 13, Fulpmes, Fulpmes, Østrig, 6166 - Se på kort\n"Extremely clean, quiet, perfect location with a little walk..."\nMere om Landhaus Schiestl\nNår du besøger Fulpmes, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Landhaus Schiestl, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Landhaus Schiestl gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse, grillfaciliteter, værdiboks på stedet.\nAtmosfæren på Landhaus Schiestl afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, tekøkken er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i skisport, have. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Landhaus Schiestl opfylde dine behov på mange måder.\nAlle slags rejsende (66) Par (2) Rejsende alene (1) Familie med små børn (32) Familie med store børn (11) Gruppe (20)


Endnu en uddannelse godkendt - Syddansk Universitet\nCenter for Industriel Elektronik\nPower devices and conversters\nIE Industriel Elektronik projekt\nAcoustic in production\nSDU Om SDU Institutter og centre Center for Industriel Elektronik Endnu en uddannelse godkendt\nSDU Sønderborg får godkendt diplomingeniøruddannelse i Elektronik\nI december godkendte Uddannelses- og Forskningsministeriet to nye uddannelser i form af en KA og en BA i elektronik, som begge udbydes fra indeværende år på SDU Sønderborg. I dag kom så endnu en godkendelse fra Søren Pinds ministerium, nemlig diplomingeniøruddannelsen i elektronik.\nDer er mangel på ingeniører i Region Syddanmark. I Sønderborg området alene har en rapport konkluderet, at den omkringliggende industri kommer til at mangle 800 akademikere i 2020, hovedsageligt inden for elektronik, mekatronik og IT.\nI december 2017 kunne virksomhederne imidlertid glæde sig over, at SDU Sønderborg fik godkendt to nye uddannelser i form af en KA og en BA i elektronik, og i dag faldt så endnu en appelsin i universitetets turban, da Uddannelses- og Forskningsministeriet også godkendte diplomingeniøruddannelsen i elektronik.\nDiplomingeniøruddannelsen er generelt attraktiv for unge mennesker, da den er yderst erhvervsrettet og gør dem klar til arbejdsmarkedet allerede efter tre et halvt år.\n- Vi er rigtig, rigtig glade for godkendelsen af diplomingeniøruddannelsen, fortæller Henning Andersen, som er uddannelsesdirektør for Det Tekniske Fakultet på SDU.\nHan fortæller videre, at begejstringen skyldes, at SDU nu kan tilbyde hele paletten af ingeniøruddannelser inden for elektronik.\n- Vi ved af erfaring, at nogle unge er interesserede i diplomingeniøruddannelsen, andre i civilingeniøruddannelsen. Det har vi blandt andet set inden for mekatronik.\nAt SDU Sønderborg nu tilbyder elektronikuddannelser på alle universitetsniveauer betyder, at to af de største lokomotiver inden for dansk industri, Danfoss og Linak, nu får direkte adgang til en stor talentmasse inden for området.\nDer forventes følgende optage på diplomingeniøruddannelsen i elektronik: 10 i 2018, 20 i 2019, 25 i 2020, 30 i 2021, 35 i 2022, 40 i 2023, 50 i 2024. Fra 2025 forventes optaget at stabilisere sig på 60.\nTilbage til Seneste nyt\nRedaktionen afsluttet: 11.01.2018


Office 365-rapporter i Administration – brugen af enheder i Microsoft Teams - Office 365\nOffice 365-rapporter i Administration – brugen af enheder i Microsoft Teams\nOffice 365-administrator Microsoft 365 Business Microsoft Teams Flere... Mindre\nDet nye dashboard Office 365-rapporter viser dig aktivitetsoversigten på tværs af Office 365-produkter i organisationen. Det gør det muligt at fokusere på individuelle rapporter om produktniveau, så du kan få mere detaljeret indsigt i aktiviteterne inden for hvert produkt. Se emnet Rapportoversigt. I brugsrapporten for apps i Microsoft Teams, kan du få indsigt i, hvilke apps til Microsoft Teams der bliver brugt i din organisation.\nSådan får du rapporten over brugen af apps i Microsoft Teams\nPå rullelisten Vælg en rapport skal du vælge Microsoft Teams – brugen af enheder.\nSådan læser du rapporten over brugen af apps i Microsoft Teams\nDu kan få et indblik i brugen af apps i Microsoft Teams ved at kigge på diagrammerne Brugere og Fordeling.\nI rapporten Brug af Microsoft Teams-enheder kan du se tendenser i løbet af de seneste 7 dage, 30 dage, 90 dage eller 180 dage. Men hvis du klikker på en bestemt dag i rapporten, vises der i tabellen (7) data for op til 28 dage fra den aktuelle dato og ikke fra den dato, hvor rapporten blev oprettet.\nVisningen Brugere viser antallet af daglige unikke brugere pr. app.\nVisningen Fordeling viser antallet af unikke brugere efter app i den valgte tidsperiode.\nI diagrammet Brugere er Y-aksen antallet brugere pr. app.\nI diagrammet Fordeling er Y-aksen antallet af brugere, der bruger den specifikke app.\nX-aksen i diagrammerne er det valgte datointerval for den specifikke rapport.\nDu kan filtrere de serier, du får vist i diagrammet, ved at klikke på et element i forklaringen. I diagrammet Brugere kan du f.eks. klikke eller trykke på Windows, Mac, Opkald, Web, Android-telefon eller Windows-telefon for kun at få vist de oplysninger, der er relateret til hver enkelt type. Hvis du ændrer dette valg, ændres oplysningerne i gittertabellen ikke.\nDen viste liste af grupper bestemmes af det sæt af grupper, der eksisterede (ikke blev slettet) på tværs af den bredeste (180 dage) tidsramme for rapportering. Optællingen af aktiviteter varierer, afhængigt af datomarkeringen.\nDato for seneste aktivitet (UTC) refererer til den seneste dato, hvor brugeren har deltaget i en aktivitet i Microsoft Teams gennem en app.\nSlettet viser om teamet er slettet. Hvis teamet er blevet slettet, men det havde foretaget sig aktiviteter i rapporteringsperioden, vil det blive vist i gitteret med slettet angivet som sand.\nSlettet dato er den dato, teamet blev slettet.\nWindows er markeret, hvis brugeren var aktiv i Windows-appen i den angivne periode.\nMac er markeret, hvis brugeren var aktiv i en Mac-app i den angivne periode.\nWeb er markeret, hvis brugeren var aktiv i en webapp i den angivne periode.\niOS er markeret, hvis brugeren var aktiv i en iOS-app i den angivne periode.\nAndroid-telefon er markeret, hvis brugeren var aktiv i en Android-telefonapp i den angivne periode.\nWindows Phone er markeret, hvis brugeren var aktiv i en Windows Phone-app i den angivne periode.\nAktivitetsrapporter i Office 365s Administration


Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg - Oprindelsesreglerne i præferencehandelsordninger - Fremtidige retningslinjer\n/* KOM/2005/0100 endelig udg. */\nKOM(2005) 100 endelig\nOprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerFremtidige retningslinjer\nFormålet med denne meddelelse 5\nGrønbog om fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne 6\nResultater af høringsprocessen 6\nGRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER FOR EN NY FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF PRÆFERENCEOPRINDELSE 7\n1. ENKLERE OG MERE UDVIKLINGSVENLIGE REGLER FOR FASTSÆTTELSEN AF PRÆFERENCEOPRINDELSE OG OPRINDELSESKUMULATION 7\n1.1. Grundlæggende regler for fastsættelse af oprindelsesstatus 8\n1.1.1. Fuldt ud fremstillede fiskerivarer 8\n1.1.2. Tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede produkter 8\n1.2. Oprindelseskumulation som led i regional integration 9\n1.2.1. Kumulationens omfang og betingelserne for dens anvendelse og udvidelse 9\n1.2.2. Regionale konventioner om oprindelse 10\n1.2.3. Forenkling og lempelse af betingelserne for kumulation 10\n2. EFFEKTIVE PROCEDURER: DE ERHVERVSDRIVENDES OG DE OFFENTLIGE MYNDIGHEDERS ANSVAR VED FASTSÆTTELSE OG KONTROL AF PRÆFERENCEOPRINDELSE 11\n2.1. Oprindelseserklæring fra den importør, der gør krav på præferencebehandling 11\n2.2. Oprindelseserklæring udfærdiget af eksportøren 12\n2.3. Toldmyndighedernes kontrol med varernes oprindelse og med de erhvervsdrivende - Administrativt samarbejde 12\n3. SIKRE RAMMER: DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS HÅNDHÆVELSE AF REGLERNE 12\n3.1. Etablering af betingelserne for overholdelse 13\n3.1.1. Forudgående evaluering af de omfattede landes eller landegruppers kapacitet til at administrere ordningen og de dermed forbundne regler og procedurer 13\n3.1.2. Information, undervisning og teknisk bistand om præferenceoprindelsesregler 13\n3.2. Partnerskab om overvågning af overholdelsen 14\n3.2.1. Overvågning af de offentlige myndigheders overholdelse af de forpligtelser, der følger af ordningerne 14\n3.2.2. Foranstaltninger til sikring af de erhvervsdrivendes overholdelse af reglerne – Bekæmpelse af svig og gensidig bistand til bekæmpelse heraf 14\n3.3. Anvendelse af beskyttelsesmekanismer 14\n- Det fremgår af besvarelserne fra den høringsproces, der blev iværksat ved Kommissionens grønbog om fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne, at der er specifikke forventninger til disse regler og ordninger, både hvad angår deres målsætninger og udformning.\n- Disse ofte modstridende forventninger skal afstemmes med de internationale forpligtelser og med de retningslinjer, Kommissionen allerede har afstukket, især de nylige meddelelser om tekstilindustriens fremtid og den nye generelle præferenceordning (GSP).\n- Inden for rammerne af Doha-dagsordenen for udvikling er den vigtigste prioritet for EU’s handelsforbindelser fortsat at sikre, at udviklingslandene bliver bedre integreret i verdensøkonomien, især ved at give dem bedre adgang til industrilandenes markeder, og dette bør tages i betragtning ved revisionen af præferenceoprindelsesreglerne. Dette indebærer, at de nødvendige substansændringer af oprindelsesreglerne bør ledsages af en tilpasning af procedurerne for reglernes forvaltning og kontrol, så det sikres, at præferencerne rent faktisk kommer dem til gode, som har behov for det.\n- På denne baggrund bør der træffes foranstaltninger på tre områder:\nBetingelserne for, at en vare anses for at have oprindelsesstatus i et bestemt land, bør revideres\nMed henblik på at forenkle reglerne og i givet fald gøre dem mere udviklingsvenlige, støtter Kommissionen:\n- at der indføres en forenkling af de begreber og metoder, der benyttes til at fastslå oprindelsesstatus, herunder formuleringen af de relevante bestemmelser; forenklingen bør øge klarheden, lette forståelsen af reglerne og støtte deres anvendelse og håndhævelse; der bør foretages en grundig evaluering af virkningerne af denne forenkling for at sikre, at de generelle målsætninger er opfyldt. Hvis det viser sig ikke at være tilfældet, vil Kommissionen lægge en anden strategi;\n- at de betingelser, som produktionsprocesserne skal opfylde, for at der kan indrømmes oprindelsesstatus, justeres for så vidt angår udviklingspolitik og udviklingslande, idet formålet er, at sikre lettere adgang til fællesskabsmarkedet ved præferentiel toldbehandling, som svarer til de præferenceberettigede landes faktiske produktions- og eksportkapacitet, især for de mindst udviklede og mindste landes vedkommende;\n- at betingelserne for at anvende oprindelseskumulation inden for sammenhængende regionale grupperinger lempes yderligere, forudsat at der er oprettet passende mekanismer for administrativt samarbejde mellem kumulationspartnerne.\nDer bør foretages en ændring af de toldprocedurer, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse og kontrol med de erhvervsdrivendes brug af præferencerne.\nFor at sikre en bedre balance mellem de erhvervsdrivendes og de offentlige myndigheders ansvarsområder og beskytte de legitime interesser, der står på spil, støtter Kommissionen et system baseret på følgende komponenter:\n- oprindelsesstatus skal bestemmes af eksportørerne selv, forudsat at de forudgående er blevet registreret af eksportlandets myndigheder efter forud fastsatte fælles standarder;\n- der bør ske en forbedring af informationsudvekslingen mellem eksportørerne og myndighederne i eksportlandene om brugen af præferenceordningen og en styrkelse af disse myndigheders kontrol af de eksportører, som vi kan have tillid til;\n- de grundlæggende rettigheder og forpligtelser for de importører, der kræver præferencebehandling på grundlag af oprindelseserklæringer udarbejdet af deres udenlandske leverandører, bør præciseres;\n- der bør indføres særlige klausuler om overholdelse af oprindelseskravene i kommercielle transaktioner mellem eksportører og importører og skabes mulighed for elektronisk fremsendelse af oprindelsesbeviser;\n- informationsudvekslingen og det administrative samarbejde mellem myndighederne i eksport- og importlandene i forbindelse med kontrol af oprindelsesstatus bør styrkes og baseres på klare forpligtelser og procedurer.\nDer bør udvikles instrumenter, der kan sikre, at de lande, der er omfattet af præferencen, overholder deres forpligtelser:\nFor at sikre, at de offentlige myndigheder overholder deres forpligtelse til at anvende ordningerne og oprindelsesreglerne korrekt, og at de fuldt ud samarbejder om at forhindre og bekæmpe misbrug, foreslås følgende foranstaltninger:\n- teknisk bistand til de præferenceberettigede lande (især de mindst udviklede lande og mindre lande), som har behov for støtte til at anvende præferenceordningerne korrekt og få det bedst mulige udbytte af dem;\n- en målrettet overvågning af, om præferenceordningerne fungerer korrekt, baseret på en handlingsplan;\n- hensigtsmæssig brug af sikkerhedsforanstaltninger og beskyttelsesmekanismer i tilfælde af utilstrækkelig kontrol eller manglende samarbejde.\n- En revision af oprindelsesreglerne efter disse retningslinjer vil være et vigtigt element i den nye GSP-ordning.\n- Disse nye retningslinjer for oprindelsesregler og administrativt samarbejde vil også snart indgå som en prioritet i de økonomiske partnerskabsaftaler, der er ved at blive forhandlet med seks regionale grupperinger af AVS-landene i overensstemmelse med de fordele, de allerede har opnået ved Cotonou-aftalen. Retningslinjerne vil senere gradvis kunne udvides til de eksisterende frihandelsaftaler. Dette vil sikre, at reglerne inden for et givet sæt præferenceordninger med regional sammenhæng harmoniseres i tilstrækkelig grad, samt at de regler, der er fælles for en given region, samles i et enkelt regelsæt (f.eks. en regional konvention).\n- I forbindelse med de nye ordninger, som Kommissionen foreslår sine handelspartnere, vil den bestræbe sig på at sikre, at spørgsmål, der allerede er blevet løst under de igangværende forhandlinger, ikke rejses igen, og den vil indtage en konstruktiv og åben holdning til de nye forhandlinger.\n- Oprindelsesregler er et afgørende element i Fællesskabets handelspolitik, især hvor der kun indrømmes toldpræferencer til varer med oprindelse i bestemte lande eller grupper af lande. De bør derfor være i overensstemmelse med de generelle mål for disse præferencer, som er at styrke den økonomiske integration mellem partnerne og især lette udviklingslandenes fuldstændige integration i verdensøkonomien samt støtte deres økonomiske og sociale udvikling.\n- Disse regler bør afspejle arten og betydningen af den forbindelse, der skal være mellem varerne og det pågældende land, navnlig hvilket forarbejdningsniveau de eksterne input skal have i et bestemt land, for at de fremstillede varer kan anses for at have oprindelse i det pågældende land. Der må fastsættes toldprocedurer, der kan påvise og kontrollere, at de pågældende krav rent faktisk er blevet opfyldt. Den nuværende situation, hvor reglerne ofte er komplicerede, men ikke håndhæves effektivt, er ikke tilfredsstillende.\n- Formålet med denne meddelelse er at give generelle retningslinjer for de grundlæggende principper, som Kommissionen agter at følge for at forbedre oprindelsesreglerne i de forskellige frihandelsaftaler og autonome præferenceordninger.\n- Forbedringen vil bestå i at forenkle - og hvis hensigtsmæssigt - lempe oprindelsesbegrebet, skærpe de dermed forbundne procedurer samt udvikle de nødvendige redskaber til sikring af reglernes overholdelse. Kommissionen vil for hvert af disse tre aspekter fremme gennemsigtigheden og tilpasse reglerne til målet med ordningerne.\n- Behovet for sådanne ændringer er bl.a. blevet understreget i forbindelse med forberedelsen af den nye generelle præferenceordning (GSP) for perioden 2006-2015, indledningen af forhandlingerne om de nye regionale økonomiske partnerskabsaftaler med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og overvejelserne om tekstilsektorens fremtid.\n- I meddelelsen ”Udviklingslande, international handel og bæredygtig udvikling: Fællesskabets generelle toldpræferenceordnings rolle i tiåret 2006/2015” påpeger Kommissionen, at ” GSP bør være koncentreret om de lande, der har størst behov for ordningen, og bør på forskellig vis begunstige det regionale samarbejde mellem udviklingslandene . GSP skal bistå disse lande med at nå et konkurrencedygtighedsniveau, der gør dem økonomisk uafhængige og gør dem til fuldgyldige partnere i den internationale samhandel.”\n- For at realisere dette mål vil GSP derfor udbyde den første mulighed for at anvende disse generelle retningslinjer til forbedring af oprindelsesreglerne, forudsat at der foretages en finpudsning af de nærmere gennemførelsesbestemmelser. Dette vil ske ved hjælp af ændringer til gennemførelsesbestemmelserne til EF-toldkodeksen.\nGrønbog om fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne\n- I forbindelse med liberaliseringen af den internationale samhandel har Kommissionen vedtaget en grønbog, der:\n- giver en samlet vurdering af de nuværende problemer med hensyn til oprindelsesstatus i præferenceordninger;\n- fokuserer på de aspekter, som det kræver en konsekvent fremgangsmåde at bringe under kontrol;\n- giver en samlet oversigt over de eksisterende muligheder, specielt i forbindelse med ordningerne for certificering, angivelse og kontrol af varers oprindelsesstatus, og foreslår måder til at stramme det nuværende system for administrativt samarbejde.\nResultater af høringsprocessen\n- Høringen vedrørende grønbogen fandt sted fra januar til 15. marts 2004 med deltagelse af internationale handelsvirksomheder og kompetente myndigheder i medlemsstaterne, de tiltrædende lande, kandidatlandene og de lande, der deltager i forskellige præferenceordninger med Den Europæiske Union.\n- Kommissionen udarbejdede i september 2004 en sammenfattende rapport over resultaterne af høringsprocessen, hvis vigtigste mål var at give en oversigt over og et resumé af bidragydernes synspunkter og bemærkninger.\n- Da det er vigtigt at finde en balance mellem de forskellige involverede interesser, har de modtagne indlæg været et værdifuldt materiale for Kommissionen ved udarbejdelsen af denne meddelelse.\nGrundlæggende principper for en ny fremgangsmåde til bestemmelse af præferenceoprindelse\nSom understreget i grønbogen kræver enhver forbedring af de præferentielle oprindelsesregler en kombination af passende bestemmelser, opfyldelse af ordningernes mål og dækning af de interesserede parters behov, effektive procedurer, en optimal ansvarsfordeling med hensyn til forvaltning og kontrol af oprindelsesstatus samt nøje overholdelse af retlige forpligtelser og betingelser ved hjælp af håndhævelsesinstrumenter. Kort og godt vil den generelle fremgangsmåde for en revision være: ”passende regler, effektive procedurer, sikre rammer”.\n1. Enklere og mere udviklingsvenlige regler for fastsættelsen af præferenceoprindelse og oprindelseskumulation\n- Under hensyntagen til de vigtigste mål for de enkelte ordninger (gensidig forbedret markedsadgang, udvikling af fattige lande, sikkerhed, regionalt samarbejde og integration), vil forskelle i definitionen af præferencebehandlingen og i betingelserne for, at en vare kan omfattes af en sådan præference, blive bibeholdt, da dette er i tråd med at de pågældende ordninger i sidste instans skal erstattes af en multilateral fremgangsmåde.\n- Kommissionen støtter både en forenkling af den formelle udformning af de begreber og metoder, der benyttes til at fastslå oprindelsesstatus, herunder en omformulering af de relevante retlige bestemmelser, men også en lempelse af substansen, specielt for udviklingslandenes vedkommende. Forenklingen bør øge klarheden, lette forståelsen og støtte anvendelsen og håndhævelsen af reglerne samt styrke udviklingseffekten såvel inden for de regionale handelsblokke som mellem blokkene indbyrdes. Lempelsen bør sikre øget markedsadgang\n- Afhængig af konteksten og målet for præferenceordningen kan en tilpasning af oprindelsesreglerne opnås ved:\n- en revision af de grundlæggende regler for, at varer anses for at have oprindelse i et givet land, fordi de ”fuldt ud fremstillet” eller ”tilstrækkeligt forarbejdede” i landet på basis af eksterne input, og\n- en revision af betingelserne for oprindelseskumulation mellem lande, der tilhører økonomisk integrerede regionale enheder.\n1.1. Grundlæggende regler for fastsættelse af oprindelsesstatus\n1.1.1. Fuldt ud fremstillede fiskerivarer\n- Hvad angår ”fuldt ud fremstillede varer” er det vigtigste element, der bør forbedres, fastsættelsen af oprindelsesstatus for fiskerivarer på grundlag af fiskefartøjets ”nationalitet” , idet visse af de gældende kriterier sikkert må revideres i lyset af den nyeste udvikling i fiskerisektoren. Kommissionen mener, at oprindelsesstatus for fisk bør fastsættes på grundlag af flagstat, registrering og forenklede men passende betingelser for ejendom, mens besætningsbetingelserne bør ophæves.\n- I forbindelse med et system med oprindelseskumulation kan disse betingelser desuden opfyldes i ethvert af de lande, der er omfattet af systemet.\n1.1.2. Tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede produkter\n- De grundlæggende oprindelsesregler i de relevante præferenceordninger bør afspejle både landenes produktionskapacitet og forarbejdningsoperationer med en reel værditilvækst i landet.\n- For at opnå dette, anbefaler Kommissionen, at der anvendes en metode til evaluering af spørgsmålet om tilstrækkelig forarbejdning med en “værditilvækstprøvning” som udgangspunkt . Med denne metode vil en vare, der er fremstillet ved bearbejdning eller forarbejdning af importerede materialer uden oprindelsesstatus, anses for at have oprindelse i et givet land, hvis værditilvæksten i det pågældende land (eller region i tilfælde af kumulation), andrager en vis mindsteværdi (“det lokale eller regionale værdiindhold”), udtrykt i procent af nettoproduktionsomkostningerne af det færdige produkt.\n- Den nødvendige mængde input, der vil fremgå af den krævede værditilvækstprocent, bør fastsættes på grundlag af en sund økonomisk analyse og under hensyn til ordningens mål og - forudsat at det ikke modarbejder disse mål - til den krævede grad handelsliberalisering.\n- Den sandsynlige virkning af en fremgangsmåde baseret på værditilvækst bør vurderes omhyggeligt på baggrund af de grundlæggende principper om, at reglerne skal forenkles og gøres mere udviklingsvenlige. Dette kan foregå ved at foretage simuleringer af værdiansættelser og procenter på repræsentative prøver på basis af konkrete situationer i udviklingslandene, specielt de fattigste, således at der kan foretages sammenligninger med den nuværende situation. Det er bydende nødvendigt, at udviklingslandenes nuværende adgangsniveau til fællesmarkedet ikke bliver ringere ved denne nye fremgangsmåde.\n- Værditilvækstprocenten bør især fastsættes på et sådant niveau, at den ikke overstiger udviklingslandenes faktiske produktionskapacitet, samtidig med at den bør modvirke omladning af varer fra ikke-berettigede lande og virtuel eller minimal forarbejdning. Desuden bør den ikke være til hinder for, at effektiviteten og konkurrencedygtigheden forbedres, ved at der opnås lavere produktionsomkostninger.\n- Med henblik herpå bør der fastsættes forskellige procentsatser for de forskellige sektorer. Desuden kan der inden for GSP fastsættes særlige tærskelværdier for de mindst udviklede lande, der er omfattet af ”alt-undtagen-våben”-initiativet.\n- Overgangen til en ny metode vil endvidere medføre væsentlige ændringer i visse sektorer, herunder landbrug, fiskeri og tekstilvarer , og virkningerne heraf bør evalueres grundigt på forhånd. Hvis evalueringen viser, at en fremgangsmåde baseret på værditilvækst ikke vil give de forventede resultater med hensyn til udvikling og forenkling i visse sektorer, vil Kommissionen vælge en anden fremgangsmåde, der bedre kan opfylde disse mål. Værditilvækstkriteriet kan desuden, hvor det er påkrævet for at hindre eventuelt misbrug eller omgåelse af præferencerne, suppleres med yderligere betingelser eller kriterier, der fremmer en reel udvikling.\n- Denne metode til fastsættelsen af procentsatserne, der både er klar, praktisk anvendelig og fleksibel, vil gøre det muligt at evaluere forarbejdningsgraden for forskellige varer ved hjælp af en enkelt måleenhed og således undgå forskelsbehandling. Den vil også overflødiggøre oprettelsen af en ”negativliste” over utilstrækkelige arbejdsprocesser og anvendelsen af tolerancer i værdi.\n1.2. Oprindelseskumulation som led i regional integration\n1.2.1. Kumulationens omfang og betingelserne for dens anvendelse og udvidelse\n- Kumulation bør kun finde sted inden for sammenhængende regionale grupperinger eller områder , hvor:\n- præferencehandel og kumulation er led i en samlet og reel økonomisk integrationsproces;\n- kumulation er baseret på frihandelsaftaler eller følger af autonome ordninger;\n- varer indrømmes præferencebehandling i henhold til identiske oprindelsesregler;\n- der er udarbejdet retlige administrative rammer i og mellem de berørte lande for forvaltning og kontrol - ved hensigtsmæssigt administrativt samarbejde - af oprindelsen af de varer, der er omfattet af kumulationsordningen.\nDe samme betingelser bør gælde for enhver udvidelse af en kumulationsordning eller for kumulation mellem forskellige regioner.\n- For så vidt angår gensidig forbedret markedsadgang, bør der fokuseres på en regional fremgangsmåde for oprindelseskumulation (herunder ordninger mellem forskellige blokke, som f.eks. er indført under Cotonou-aftalen og som bør bevares). Dette udelukker ikke, at det vil blive nødvendigt at tilpasse visse grundlæggende oprindelsesregler, der er af gensidig interesse med hensyn til eksterne input og adgang til parternes respektive markeder.\n- Hvad angår udviklingsaspektet , vil kumulation inden for sammenhængende regionale grupperinger også give udviklingslandene, specielt de mindst udviklede lande, nye muligheder for at få det størst mulige udbytte af en afbalanceret lempelse af de grundlæggende regler.\n- Under GSP er der i øjeblikket tre regionale grupperinger, svarende til ASEAN og SAARC samt den nylige sammenslutning i en enkelt gruppe af Det Andinske Fællesskabet og Det Centralamerikanske Fællesmarked. Kommissionen er parat til at undersøge alle anmodninger om oprettelse af nye, sammensluttede eller bredere grupper , forudsat der findes økonomisk komplementaritet og tages hensyn til forskelle i de gældende præferenceordninger for de forskellige lande og den dermed forbundne risiko for toldsvig, samt at der oprettes de nødvendige strukturer og procedurer for et administrativt samarbejde til forvaltning og kontrol af varers oprindelse.\n1.2.2. Regionale konventioner om oprindelse\n- De oprindelsesregler, der er fælles for en given gruppe handelspartnere associeret i en kumulationszone, bør fastsættes i et enkelt internationalt instrument , som der skal henvises til i de forskellige præferenceaftaler.\n- I Europa-Middelhavszonen bør et sådant internationalt enhedsinstrument have form af en regional konvention om oprindelse mellem handelspartnerne. Dette vil ikke alene lette forvaltningen af oprindelsesreglerne, men også bidrage til at øge integrationen mellem parterne i de forskellige frihandelsaftaler ved at samle de oprindelsesregler, der tillader kumulation, i enkelt sæt.\n- Den samme fremgangsmåde bør anvendes for at støtte mulighederne for kumulation mellem andre lande eller regioner, der er omfattet af separate frihandelsaftaler.\n1.2.3. Forenkling og lempelse af betingelserne for kumulation\n- Af hensyn til reglernes klarhed og håndhævelse bør det undgås at sammenstille forskellige former for kumulation (bilateral, diagonal, fuldstændig) for de samme lande i forskellige præferencesammenhænge.\n- Det kan overvejes gradvist at udvide fuldstændig kumulation til de forskellige præferentielle rammer, forudsat at det sikres, at materialernes status kan efterspores. I den udstrækning det er muligt og under hensyntagen til de forskellige præferenceniveauer, der anvendes på de forskellige medlemmer af gruppen, bør fuldstændig kumulation medføre, at der indføres fælles oprindelse for gruppen . Disse krav udelukker imidlertid fuldstændig kumulation inden for GSP.\n- For så vidt angår regional kumulation inden for GSP foreslås det at erstatte den nuværende dobbelte betingelse for tildeling af oprindelsesstatus til en medlemsstat i en gruppe (kravene om bearbejdning, der er mere end utilstrækkelig og den største værditilvækst ) med en enkelt betingelse baseret på den samme metode (værditilvækstprøvning) , som den, der anvendes til at afgøre, om forarbejdningen af materialer uden oprindelsesstatus er tilstrækkelig. En vare anses for at have oprindelse i det land i gruppen, hvor den endelige forarbejdning af materialer med oprindelse i andre lande i samme gruppe har fundet sted, hvis værditilvæksten i det pågældende land er højere end en vis standardprocent.\n- Med henblik på at fremme kumulation og regional integration bør denne procentsats almindeligvis fastsættes på et meget lavere niveau end satsen for samme vare fremstillet ved forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus. For at tage hensyn til særlige situationer i visse sektorer og af samme grunde som ovenfor kan tærskelværdien for kumulation imidlertid om nødvendigt fastsættes og/eller suppleres med yderligere betingelser eller kriterier med henblik på at hindre misbrug eller omgåelse af præferencerne.\n2. Effektive procedurer: de erhvervsdrivendes og de offentlige myndigheders ansvar ved fastsættelse og kontrol af præferenceoprindelse\n- Uanset de specifikke mål kan der ikke opnås en formålstjenstlig ændring af præferenceordningerne blot ved at revidere de retlige betingelser, der skal opfyldes for at opnå præferencebehandling. En sådan revision bør ledsages af oprettelsen hensigtsmæssige procedurer og kontrolforanstaltninger samt metoder for det administrative samarbejde mellem parternes kompetente myndigheder ved en ordning, som sikrer, at betingelserne overholdes, og som forhindrer misbrug og beskytter de legitime økonomiske og finansielle interesser, der står på spil.\n- Dette vil kunne opnås ved at fordele ansvaret mellem de erhvervsdrivende, der vil være ansvarlige for fastsættelsen af varernes oprindelsesstatus og udfærdigelsen af erklæringer herom, og toldmyndighederne, der skal foretage de nødvendige revisioner og kontroller, og som bør kunne støtte sig til en passende administrativ kapacitet og gensidig bistand. Under den nye ordning vil “oprindelsesbeviserne” blive erstattet af “oprindelseserklæringer”, der kan godkendes eller anfægtes.\n2.1. Oprindelseserklæring fra den importør, der gør krav på præferencebehandling\n- Importøren har ansvaret for oplysningerne på hans toldangivelse og eventuel toldskyld, der måtte opstå som følge af urigtige angivelser, uden at dette indskrænker muligheden for ikke-opkrævning af afgifterne i tilfælde af en aktiv fejl fra de kompetente myndigheders side. Urigtig angivelse af oprindelsesstatus for de varer, for hvilke der anmodes om præferencebehandling, er - ligesom de andre elementer i forbindelse med en toldangivelse -en del af importørens erhvervsmæssige risiko.\n- De grundlæggende rettigheder og forpligtelser for importører, der kræver præferencebehandling på grundlag af erklæringer udfærdiget af deres udenlandske leverandører, bør præciseres. Dette kræver, at man definerer:\n- betingelserne for, at toldmyndighederne i importlandet kan anfægte den oplyste oprindelse og anmode om yderligere dokumentation;\n- bevisbyrden i tilfælde af, at toldmyndighederne anfægter den oplyste oprindelse;\n- toldmyndighedernes forpligtelse til i sådanne tilfælde og på importørens anmodning at kræve efterfølgende verifikation fra eksportlandets myndigheder;\n- de situationer, hvor toldmyndighederne kan nægte præferencebehandling, uden at det berører de appelprocedurer, som importøren har adgang til.\n- Disse proceduremæssige elementer, der gælder på tidspunktet for fremsættelse af krav om præferencebehandling, bør tilpasses til en efterfølgende kontrol af toldangivelser, hvor der allerede er indrømmet præferencebehandling.\n- For at hjælpe importøren med at sikre oprindelsesangivelserne bør der indføres særlige klausuler om overholdelse af oprindelseskravene i handelstransaktioner mellem eksportører og importører. Ansvarsområderne bør desuden defineres i tilfælde af forsømmeligheder, og oprindelsesangivelser bør kunne fremsendes elektronisk.\n2.2. Oprindelseserklæring udfærdiget af eksportøren\n- Myndighederne i eksportlandet bør foretage forudgående registrering af eksportørerne med henblik på at identificere de eksportører, der er berettiget til at operere under en given præferenceordning. Registreringen af eksportører vil kræve adgang til relevante regnskaber og bogholderi. Uden at svække kontrollen, bør dette også forhindre diskriminering af mindre erhvervsdrivende.\n- De registrerede eksportører bør selv fastsætte oprindelsesstatus og udfærdige oprindelseserklæringer.\n- Eksportøren bør kunne bevise over for importøren, at han er registreret i eksportlandet.\n- Det skal fremgå klart af erklæringerne, hvorfor de eksporterede varer kan anses for at have oprindelse i det land, der er omfattet af præferencen. Hertil skal anvendes standardformularer eller - ved elektronisk fremsendelse - e-dokumenter eller standardiserede meddelelser. En forenkling af reglerne bør gøre det lettere at opfylde disse formaliteter.\n- Informationsudvekslingen om præferenceeksporten mellem eksportørerne og myndighederne i eksportlandet bør forbedres for at fremme effektiv overvågning af eksportørens aktiviteter og bane vejen for efterfølgende kontroller.\n- Toldmyndighederne i eksportlandet vil være forpligtede til at føre en ajourført liste over de registrerede eksportører og indføre sanktioner overfor eksportører, der ikke overholder reglerne, ved midlertidigt eller endeligt at fjerne dem fra listen. Denne liste skal stilles til rådighed for toldmyndighederne i importlandet ved hjælp af sikre elektroniske midler, der beskytter oplysningernes fortrolige karakter og hindrer misbrug.\n2.3. Toldmyndighedernes kontrol med varernes oprindelse og med de erhvervsdrivende - Administrativt samarbejde\n- Den kontrol, som myndighederne i importlandet foretager af præferenceimporten, bør forbedres og målrettes ved hjælp af risikoanalyser for ikke at hindre den legitime handel.\n- På grundlag af status som registreret eksportør og relevante oplysninger om præferenceeksporten skal eksportlandets myndigheders kontrol af eksportørerne forbedres, og den skal målrettes ved risikoanalyser.\n- Udvekslingen af oplysninger og det administrative samarbejde mellem myndighederne i eksport- og importlandene, der er ansvarlige for kontrol af præferenceoprindelsen, bør være baseret på klare forpligtelser og procedurer og bør styrkes ud fra et retligt og operationelt synspunkt.\n3. Sikre rammer: de kompetente myndigheders håndhævelse af reglerne\n- Til gengæld for deres korrekte anvendelse af reglerne og forpligtelserne bør de erhvervsdrivende have sikre rammer for udøvelsen af deres kommercielle aktiviteter under præferenceordningerne.\n- For at sikre, at de offentlige myndigheder overholder deres forpligtelse til at anvende ordningerne og oprindelsesreglerne korrekt og samarbejder intensivt om at forhindre og bekæmpe misbrug, foreslås følgende foranstaltninger:\n3.1. Etablering af betingelserne for overholdelse\n3.1.1. Forudgående evaluering af de omfattede landes eller landegruppers kapacitet til at administrere ordningen og de dermed forbundne regler og procedurer\n- Der bør foretages forudgående evaluering af de lande, hvor der indgås en ny ordning, eller hvor en eksisterende ordning udvides eller revideres. Et positivt resultat af evalueringen vil være en betingelse for indgåelsen af en ordning med det pågældende land. Ved nye præferenceaftaler skal evalueringen være en integrerende del af forhandlingsprocessen.\n- Det skal fremgå af evalueringen, at det pågældende land har den nødvendige organisation, de retlige rammer og den operationelle kapacitet til at administrere ordningen og kontrollere, at den fungerer korrekt, samt at landet kan yde fyldestgørende bistand og deltage i det administrative samarbejde.\n- I tilfælde af ordninger mellem grupper af lande vil evalueringen fokusere på hver af de berørte regioner, der skal give oplysninger om gruppens og dens enkelte medlemmers kapacitet til at opfylde de forpligtelser, der følger af ordningen.\n3.1.2. Information, undervisning og teknisk bistand om præferenceoprindelsesregler\n- Landene har selv ansvaret for at tilvejebringe ajourførte oplysninger og undervisning om præferenceoprindelsesreglerne, ordningernes muligheder samt de betingelser og forpligtelser, der skal opfyldes. Der kan dog ydes støtte til de omfattede lande på regionalt plan (hvis et land tilhører en regional gruppe), fra internationale aktører (WTO og WCO) og fra Fællesskabet.\n- Kommissionen har allerede indsat sider om oprindelsesreglerne på Europa-webstedet, hvor der findes de grundlæggende oplysninger, håndbøger (om GSP og paneuropæiske oprindelsesregler) samt links til retsakterne. Databasen 'Expanding Exports Helpdesk' viser desuden pr. vareposition, hvilke oprindelsesregler der skal overholdes i forbindelse med visse præferenceordninger.\n- Fællesskabets tekniske bistand skal hovedsagelig være fokuseret på de lande, der har behov for mere bistand på oprindelsesområdet (de mindst udviklede lande og de mindste lande samt lande, der befinder sig i en politisk overgangsproces eller er under genopbygning).\n- Der kan i den forbindelse ydes teknisk bistand via handels- og toldkomponenterne i eksisterende programmer som MEDA, TACIS eller CARDS og fra det nye instrument for den europæiske naboskabspolitik samt via de instrumenter, der vil blive oprettet i forbindelse med de nye regionale økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-landene. Der bør imidlertid sikres bedre koordination med den bilaterale bistand, der ydes af visse medlemsstater.\n3.2. Partnerskab om overvågning af overholdelsen\n3.2.1. Overvågning af de offentlige myndigheders overholdelse af de forpligtelser, der følger af ordningerne\n- Fællesskabet og dets handelspartnere har en fælles interesse i, at ordningerne fungerer korrekt, så der sikres en fair handelspraksis mellem parterne. De bør derfor i partnerskab sikre en forsvarlig overvågning af ordningernes funktionsmåde.\n- For at få overblik over hvordan ordningerne fungerer, bør de relevante ordninger indeholde bestemmelser om, at de omfattede lande ved et periodisk rapporteringssystem skal rapportere om deres forvaltning og kontrol af præferenceoprindelser. Et lignende system bør indføres for medlemsstaternes rapportering til Kommissionen, således at Fællesskabet kan få overblik over situationen og aflægge rapport til sine partnere.\n- Kommissionens handlingsplan for overvågning af præferenceordningerne bør udarbejdes i samordning med medlemsstaterne. Den skal baseres på indhentning af oplysninger om brugen af præferenceordninger og gennemførelsen af procedurer. Oplysningerne skal sendes til et centralt sted, hvor de vil blive analyseret og behandlet med henblik på - eventuelt ved et årligt program - at identificere de varer og/eller lande, hvor der eventuelt kræves en nøjere overvågning. Denne overvågning vil ske gennem kontakter med det pågældende land, spørgeskemaer og om fornødent kontrolbesøg i landet.\n- Retsgrundlaget, de tekniske retningslinjer og finansieringen af udgifterne til overvågningen skal fastlægges fra begyndelsen.\n3.2.2. Foranstaltninger til sikring af de erhvervsdrivendes overholdelse af reglerne – Bekæmpelse af svig og gensidig bistand til bekæmpelse heraf\n- Ansvaret for bekæmpelsen af svig påhviler hovedsageligt de kompetente myndigheder i eksport- og importlandene.\n- Der er imidlertid behov for fælles aktioner på områder som præferencebehandling og oprindelsesstatus, hvor disse myndigheder vil få komplementære roller. Med henblik herpå skal der gøres intensivt brug af gensidig bistand til bekæmpelse af svig . Det forventes også, at tredjelande, der er omfattet af præferencer, bidrager aktivt til Fællesskabets undersøgelser.\n3.3. Anvendelse af beskyttelsesmekanismer\n- Sikkerhedsforanstaltninger og beskyttelsesmekanismer skal benyttes, hvor det er påkrævet i tilfælde af utilstrækkelig kontrol eller manglende samarbejde, herunder manglende bistand ved undersøgelser af svig.\n- Disse foranstaltninger omfatter meddelelser til importører, suspension af præferencer, hvis dette er foreskrevet, samt indførelse af muligheden for at gøre det forsømmelige land finansielt ansvarlig.\n- Præferenceordningerne pålægger de offentlige myndigheder forpligtelse til at gennemføre og kontrollere, om betingelserne for at yde præferencebehandling er opfyldt.Hvis de pågældende myndigheder ikke opfylder deres forpligtelser, kan de drages finansielt til ansvar i alle tilfælde, hvor manglende opfyldelse af forpligtelserne fra en af parternes side skader den anden parts finansielle interesser (tab af toldindtægter, som ikke kan inddrives hos importøren), og hvis der kan påvises en årsagssammenhæng mellem fejlen (eller den manglende opfyldelse) og det pågældende finansielle tab. Inden indførelsen af en klausul om eksternt finansielt ansvar bør Kommissionen og medlemsstaterne naturligvis nå til enighed om spørgsmålet om medlemsstaternes interne finansielle ansvar for deres aktive fejl.\n Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg - KOM(2004) 461 af 7.7.2004.\n Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Tekstil- og beklædningsindustriens fremtid i det udvidede EU - KOM(2003) 649 af 29.10.2003.\n Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 (EFT L 253 af 11.10.1993), senest ændret ved tiltrædelsesakten (EUT L 236 af 23.9.2003).\n Grønbog om fremtiden for oprindelsesreglerne i præferencehandelsordningerne - KOM(2003) 787 af 18.12.2003.\n Se punkt 6.6. i KOM(2004) 461: ”Oprindelsesreglerne, der er en betingelse for adgang til præferencerne, blev fastlagt i en periode, hvor det økonomiske klima og produktionsbetingelserne var anderledes end i dag. Efter det arbejde (ovennævnte grønbog, se punkt 6.3), der for nylig er gjort, er alle enige om, at det er nødvendigt at foretage både formelle (forenkling), indholdsmæssige (ændring af oprindelseskriterierne og reglerne for kumulering) og proceduremæssige (formaliteter og kontroller) ændringer.”


Gratis dating for unge Halsnæs - største dating side Esbjerg\nNår jeg har set TV, har jeg tænkt, at det er fuldstændig vanvittigt. Det var for dem, at »Gæstfrie i Halsnæs« pludselig gav mening.De vil byde kommunens flygtninge velkommen gennem foreningen »Gæstfrie i Halsnæs«, der blev stiftet for et år siden som protest oven på kommunens lukning af asylcenteret i Auderød.En beslutning, som Venstre og DF i byrådet lagde afgørende stemmer til.Der var en dag, hvor Morten Nielsen bogstaveligt talt tabte kaffen på gulvet inde i sportsbutikken af bar overraskelse over, hvor godt det egentlig gik. Han er på kontanthjælp, bor i en et-værelses lejlighed, går på sprogskole og vil hurtigst muligt have et job, så han kan sende penge til resten af familien, der bor i Egypten. Det er dårligt, hvis jeg går i skole om morgenen for at lære dansk og så om aftenen kun mødes med andre flygtninge. Men det er søde, danske damer på 80 år, der kommer dér. Et initiativ, der er blevet mødt med få negative røster.Det var den dag, da Ahmad kom ind og spurgte på fuldendt dansk, om han skulle »trimme butikken«. Vandet havde han som nabo i barndomsbyen, den syriske havneby Latakia. Jeg kan ikke altid forstå dem, fordi de er gamle, og jeg er ung. »I starten skrev nogle folk fra Venstre i lokalavisen, at vi bare ville tjene penge på flygtninge. »Jeg kan ikke lade være med at se paralleller til nazismen og Anden Verdenskrig i den nuværende situation.\nHundesteds hovedgade ligner en kopi af enhver anden hovedgade i en mindre dansk by. KM Sport med tilbud på lyserøde crocs til 99 kroner og restsalg af vindjakker ligner enhver anden butik af sin art.Der er følelser og en person bagved.« Morten Nielsen kalder ham for »min ven«. Efter tre måneder skulle man tro, at man kunne hilse på hinanden og sige goddag. Folk sætter sig ikke ned ved siden mig, fordi de er bange for mig. Da jeg arbejdede i Bilka i fire måneder, havde jeg ikke skæg.« Pensionisten Lisser Kristensen sidder med en kop te i hånden og driller Zijada. Dengang tog hendes trang til at bistå flygtningene udgangspunkt i en naiv forestilling om, at hvis bare 350 andre i kommunen ville være villige til at slå dørene op og indkvartere to flygtninge hver, kunne man huse alle fra asylcenteret. Nu har formanden for »Gæstfrie i Halsnæs« fået realismen ind under huden. Han ved faktisk ikke helt, hvordan man udtaler Ahmads navn. Hvis jeg siger hej til dem, bliver de bare endnu mere bange. »Det handler om, hvorvidt du ser dig selv som en del af verden, eller om du ser dig selv som en del af Danmark. Jeg kan ikke forstå, hvordan folk kan være skeptiske over for tanken om at hjælpe og tage flygtninge ind. Men det må være fordi, man ikke ser sig selv i familie med resten af verden.Socialpædagogernes vidensbank er en samlet indgang til det socialpædagogiske felt.\nI Halsnæs Kommune protesterede borgerne for et år siden over lukningen af det lokale asylcenter. Svaret er lige så mangfoldigt som vores reaktion på billedet af den druknede treårige dreng med hovedet nedad på en strandbred, de tumultariske scener fra europæiske banegårde og den ustoppelige strøm af tusindvis af mennesker, der tilsyneladende ude af sig selv insisterer på at rejse over grænseovergange til Danmark for at finde sig selv enten her eller i Sverige. Ikke efter at han har set, hvor hurtigtkrigen i Syrien udviklede sig.\nNu har de lagt alle kræfter i for at byde kommunens 77 anviste flygtninge velkommen. I den senere tid har den 31-årige ejer af KM Sport i Hundested vendt spørgsmålet ind mod sig selv og ladet det lande nede i det, han selv kalder for »sådan noget feelgood-noget i maven«. Han kom hertil med båd over Middelhavet fra Egypten til Italien derefter videre i bil.\nOg forsøger i dag stadig at finde ud af, hvad de fem bogstaver i ordet »hjælp« egentlig skal rumme. Iført ens koboltblå T-shirts og en forsigtighed i øjnene, der afslører, at her kommer nogle, der håber på at få assistance. Da Morten Nielsen ser dem stå der, punkterer han straks deres tøven med det spørgsmål, han som det første altid møder kunder med. Ligesom mange andre borgere i Halsnæs Kommune har gjort det. »Vi var fem personer i bilen og kørte nok i 19 timer uden pause. Alle de andre fortsatte til Sverige.« Men det generiske look snyder.\nModerens hænder glider ufokuserede hen over de stablede skoæsker ved indgangen. Ligesom mange danskere i denne tid har diskuteret spørgsmålet i forskellige variationer henover middagsbordet og foran fjernsynet om aftenen. Her prøver en del af borgerne at tage livtag med det, som så mange taler om.


status Under forberedelse\ntype Møde i salen\nVil regeringen redegøre for, om og i givet fald hvordan regeringen vil sikre, at det offentlige værner om dansk madkultur og derfor altid skal udbyde måltider med ikkerituelt slagtet kød som alternativ til måltider med rituelt slagtet kød, f.eks. halal, for at imødekomme borgere, der af f.eks. politiske, religiøse eller etiske årsager ikke ønsker at spise kød, som er rituelt slagtet?\n10: Fortsættelse [afstemning]\ntitel Fortsættelse [afstemning]\nHvad kan ministeren oplyse om sin holdning til ekspertudvalget om udredning af arbejdsmiljøindsatsens anbefalinger i rapporten »Et nyt og forbedret arbejdsmiljø – Overvejelser og anbefalinger«, som blev offentliggjort den 27. september 2018, og hvad vil ministeren konkret gøre for at styrke det forebyggende arbejde og nedbringe antallet af mennesker, der arbejder under belastende arbejdsmiljøforhold?\n11: 3. behandling\ntitel 3. behandling\n12: 3. behandling\n13: 3. behandling\n14: 3. behandling\n15: 3. behandling\n16: 3. behandling\n17: 3. behandling\n18: 3. behandling\n19: 3. behandling\nHvilke initiativer påtænker regeringen at iværksætte for de ca. 14.000 patienter, der lider af ME-træthedssyndrom?\n20: 3. behandling\n21: 3. behandling\n22: 2. (sidste) behandling\ntitel 2. (sidste) behandling\n23: 2. behandling\ntitel 2. behandling\n24: 2. behandling\n25: 2. behandling\n26: 2. behandling\n27: 2. behandling\n28: 2. behandling\n29: 2. behandling\nPå hvilken måde ønsker regeringen at styre folkeskolen, og hvilke konkrete initiativer kan sætte folkeskolen mere fri helt generelt?\n30: 2. behandling\n31: 2. behandling\n32: 2. behandling\n33: 2. behandling\n34: 2. behandling\n35: 2. behandling\n36: 2. behandling\n37: 2. behandling\n38: 2. behandling\n39: 2. behandling\nHvad mener regeringen er årsagen til den stigende psykiske mistrivsel blandt børn og unge, og hvilke konkrete initiativer vurderer regeringen der skal til for at få de unge til at få det bedre?\n40: 2. behandling\n41: 2. behandling\n42: 2. behandling\n43: 2. behandling\n44: 2. behandling\n45: 2. behandling\n46: 2. behandling\n47: 2. behandling\n48: 1. behandling\ntitel 1. behandling\n49: 1. behandling\n5: Spørgsmål om meddelelse af orlov til og indkaldelse af stedfortræder for\ntitel Spørgsmål om meddelelse af orlov til og indkaldelse af stedfortræder for\n50: 1. behandling\n51: 1. behandling\n6: Indstilling fra Udvalget til Valgs Prøvelse\nGodkendelse af stedfortræder som midlertidigt medlem af Folketinget for Stine Brix (EL).\nkommentar Godkendelse af stedfortræder som midlertidigt medlem af Folketinget for Stine Brix (EL).\ntitel Indstilling fra Udvalget til Valgs Prøvelse\n7: Fortsættelse [afstemning]\nHvad kan regeringen oplyse om de hidtil opnåede resultater på udlændingeområdet fra 2015 til 2018, og hvilke nye mål vil regeringen arbejde for i de kommende år?\n8: Fortsættelse [afstemning]\nKan ministeren oplyse, om regeringen ønsker at forhindre udenlandske pengeoverførsler til byggeri af moskeer og til muslimske kulturelle, ideologiske og religiøse formål i Danmark, og i givet fald, hvordan?\n9: Fortsættelse [afstemning]\nHvilke tiltag vil regeringen igangsætte inden årsskiftet for at sikre, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde?


Hvordan kan jeg indstille antallet af bordkort? – Optimalprint\nVi tilbyder et stort udvalg af stedskort med dejlige designs, der matcher mange vigtige begivenheder fra dit liv, såsom et bryllup, fødselsdag, dåb og andre.\nI øjeblikket kan placeringskort med individuelt udskrevne navne kun tilpasses ved hjælp af webstedet på en bærbar eller stationær pc. Du kan ikke vælge eller redigere dem ved hjælp af mobile enheder eller appen.\nNår du har valgt det design, du kan lide mest, er der muligheden for at vælge "antal", der vises for alle korttyper fra vores platform. For placeringskort har denne indstilling et mere informativt snarere end effektivt formål, fordi du kan se priserne for batches kort, der er flere eller 5/10. Uanset hvilket antal kort du vælger fra listen, før du tilpasser designet, i kurven, svarer mængden til antallet af individuelle navne, du tilføjede under redigering.\nHvis du vil bestille blanke kort, skal du fjerne tekstboksen med prøvenavnet, tilføje kortene i kurven og vælge den krævede mængde i kurven.


Befri Ulla Røder!\nUlla Røder og 'The Trident Three'\nUlla Røder er løsladt fra varetægtsfængselet. Ved en høring før retssagen den 12. august blev den udskudt til den 22. september. Den 9. september vil der være endnu en høæring før retssagen.\nEn gruppe fredsfolk der mødtes i Randers i juni har modtaget et brev fra Ulla Røder den 5.8, før hendes uventede løsladelse fra varetægtsarresten. Hendes brev er et svar på en hilsen til hende fra Randers. Herunder bringes fredsfolkenes hilsen til hende samt hendes svar i uddrag.\nVi er en gruppe fredsaktivister i Danmark, nærmere bestemt i Randers og Århus, der gerne vil udtrykke vores dybe sympati og respekt for dine handlinger og din person.\nVi beundrer dig for dine modige handlinger, som du udfører tilsyneladende uden tanke for de personlige konsekvenser, det har at kæmpe for verdensfreden på din måde.\nDu gør det bare: tager hammeren i værktøjskassen, spadserer ind på flyvepladsen og smadrer et kampfly.\nHer i Danmark bakker vi dig op verbalt og udtrykker vores foragt for det system, som straffer dig, kæmperen for verdensfreden.\nVi glæder os til at se dig på fri fod - forhåbentligt klar til nye kampe.\nKære venner og fredsaktivister\nTak for jeres brev, som bragte mine tanker til Jylland (mine forældre var fra Randers-egnen). Det er godt at vide, at I er derude, og at I fortsætter kampen mod uretfærdighed og selvbestaltede konflikter og krige.\nDen danske stat er ikke bedre end den britiske, så længe vi opretholder et system, der understøtter NATO og en følgagtig regering. Det er endnu mere en skamplet, at samme regering har medlemmer, der kalder sig DF. Hvis de tror, de er danske, må de tro om igen. En dansker er gæstfri og hjælpsom, og som nation har vi et mangeårigt godt ry, som vi ikke skal sætte over styr, blot fordi vi er blevet "invaderet" af imperialistiske magter.\nVi må have plads til at være globale borgere og vise vores sande danske sindelag. "Hvor der er hjerterum, er der husrum," som et gammelt ordsprog siger. Danmark er en lille kolonihave i den globale landsby. Vi har pligt til at holde vore stier rene og vores have frugtbar. Ukrudtet skal fjernes ved roden for ikke at vende tilbage igen og igen.\nHer i fængslet er der ikke meget at berette. Vi er lukket inde i de fleste af døgnets timer. Med lidt held får vi frisk luft 4-5 gange ugentligt og gymnastik 2-3 gange ugentligt.\nJeg læser og skriver hver dag. Så længe jeg er i varetægt, er der ikke mulighed for at udfylde dagene med praktisk arbejde, som er pligt, når man er straffet. Jeg prøver at holde mig sund og stærk bedst muligt.\nLige nu venter jeg det næste retsmøde den 12. august, og jeg vil så vide mere om det videre forløb. Der foregår så meget udenfor, som jeg ikke aner, men nu og da hører jeg lidt rygter fra besøg eller fra folks breve.\nI disse uger har Trident Ploughshares deres lejr i Coulport, så jeg glæder mig, til nogle venner kommer på besøg i denne uge.\nEndnu engang tak, og fortsat held og lykke med jeres aktiviteter.\nSe den internationale kampagne side\nBefri Ulla Røder


DJI Phantom 3 Advanced - Hippomini\nForside > Skole>DJI Phantom 3 Advanced\nDJI Phantom 3 Advanced. Drone til både begyndere og øvede piloter i høj kvalitet der giver fantastiske billedeoptagelser.\nPris DKK 7.679,20\nAnderledes og spændende undervisning for elever på alle klassetrin.\nOm det er i skolen eller SFO'en giver DJI Phantom 3 Advanced eleverne mulighed for at udforske og undersøge omgivelserne på en helt ny måde.\nDet er oplagt at tage foto og video fra luften i både geografi og biologi, men man kunne også forestille sig at undersøge bygninger og arealer i et helt nyt perspektiv i historie timerne. Optag video fra luften når i er udendørs i gymnastik, til idrætsdag eller når klassen er på tur. Lad eleverne redigere materialet, og i får de bedste billeder og sjoveste videoer, og en enestående dokumentation af hvad eleverne producerer i skolen eller SFO'en.\nKort fortalt kan dronen bruges på alle klassetrin og i alle fag!\nDJI Phantom 3 Advanced er den helt rigtige drone for begyndere...og øvede piloter.\nDJI Phantom 3 Advanced kommer kommer samlet og med kamera, og det er blot at oplade batteriet og skrue propellerne på, så er du klar til din første flyvetur med dronen.\nMed sin helt nye og utroligt stabile 3-akses gimbal markerer Phantom 3 en ny æra indenfor luftfotografering. Og kombineret med det skarpe og kraftfulde kamera designet af DJI er dette professionelle billedværktøj nu nemt at tilgå for alle.\nPhantom 3 Advanced er simpel at komme i gang med og super let at flyve. Det er det første luftbårne filmstudio til alle og enhver. Du kan tage din drone direkte ud af boksen og optage fuldt stabiliseret video fra luften.\nDet indbyggede og utroligt præcise 3-akses stabilisatorsystem tager oplevelsen af glidende billeder til et helt nyt niveau, og giver dig fuldstændig kreativ frihed fra luften.\nDJI Lightbridge transmissionssystem sender video direkte til din smartphone/tablet,* mens du flyver. Op til 2 km. rækker signalet og lader dig optage betagende video, hvor du ikke selv kan komme frem.\nApp support* med komplet kontrol over kamera og quadcopter. Udover basis funktioner som optagelser, stilbilleder, flyveindstillinger osv. får du med nyeste version mulighed for at redigere videooptagelserne og livestreame din video direkte til YouTube. Du kan desuden kortlægge Phantom''ens flyverute og holde øje med dens position.\nUltrasonisk sensor holder Phantom 3 stabil og giver øget præcision ved flyvning hvor GPS-signalet er begrænset. Det betyder at du nu også kan flyve med din DJI drone indendørs!\nHøjtydende kamera- og parameterindstillinger\nKameraet på Phantom 3 Advanced er af høj kvalitet og kommer med et 4GB mikro SD-kort. Det skyder video i full HD med 1080p 30/60i eller 720p 60i til slowmotion og tager stillbilleder i 12 megapixel.\nKameraindstillingerne inkluderer Picture Quality, ISO, Exposure Compensation, hvidbalance og capture format som alle kan justeres via Vision App.\nCamera tilt control & Film straight down\nTilt kameraet mens du flyver og tag de flotteste billeder fra luften du kan forestille dig. Peg kameraet lige ned for et helt unikt perspektiv på verden.\n*Phantom 3 leveres samlet og flyveklar inkl. alt nødvendigt tilbehør og understøtter iOS (v. 8.0 el. nyere) eller Android (v. 4.1.2 el. nyere).\nDrone (Quadcopter) med indbygget GPS\n''Return Home'' funktion ved tryk på en knap\nDJI Lightbridge FPV system @ 720p 30 FPS\nApp / Live View til smartphone og tablet*\n1920x1080p (FHD) @ 60 FPS\nFOV: 94 grader\nLængde, diagonal: 590mm\nFlyvetid: < 23 min.\nRækkevidde, Phantom: < 2 km.\nRækkevidde, Lightbridge: < 2 km.\nBatteri: 4.480mAh 15.2V Intelligent LiPo