Den 1. maj i år er det 7 år siden jeg blev konfirmeret. Jeg kan stadig tydeligt huske min konfirmation og hvor stor en dag, det var for mig.\nKonfirmation er en stor dag, der hurtig kan blive overvældende, for meget og noget man faktisk frygter.\nDerfor vil jeg gerne give mine tips og erfaringer videre til jer, så konfirmationsdagen bliver en god dag og man vil huske tilbage på med glæde.\nDe to vigtigste ord her er struktur og forudsigelighed. Det er det alle med autisme og eller ADHD har brug for i en eller anden grad, nogen har brug for mere end andre.\nDetaljen om alt er vigtig, lige fra bordkort til menuen.\nDet vigtigste for mig, når vi har gæster, hvad end det blot er en familiefødselsdag eller det er noget større som konfirmation, så skal jeg have et start og et sluttidspunkt. Det betyder, at er det mig, der holder fødselsdag, konfirmation eller hvad det kan være, så er der et start og et sluttidspunkt for, hvornår gæsterne kommer og går. Er det derimod min bror, som ikke har en autismediagnose, så er der et starttidspunkt for, hvornår gæsterne kommer, men kun for mig et sluttidspunkt. Det betyder, at jeg siger farvel og går ned på mit værelse, også er jeg færdig for i dag. Så skal der ikke komme nogen gæster ned og sige farvel, når de tager af sted, for jeg har sagt farvel.\nDet betød, at til min konfirmation havde vi et starttidspunkt, klokken 13:00, hvilket vil sige at de gæster, der havde været med i kirke kom ca. en halv time før. Da jeg kom hjem fra kirke, gik jeg ned på mit værelse og slappede af i ca. en halv time indtil klokken et. For så kunne de gæster, der kom fra kirke godt komme direkte hjem til os, men uden at jeg skulle være til stede direkte fra kirken. Klokken 20:00 tog de sidste gæster hjem og klokken 20:05 havde jeg nattøj på og var helt færdig.\nMen i og med at jeg vidste, at de sidste tager hjem klokken 20:00, så vidste jeg også, hvor meget energi, jeg skulle bruge i løbet af dagen. Det betød, at jeg kunne være 100% på i de 7 timer min konfirmation var. Havde jeg ikke kendt sluttidspunktet havde jeg kun været 50-75% på, fordi jeg hele tiden ville gemme energi, så jeg havde energi til sidste gæst tog hjem.\nEn ting jeg ved mange gruer for er taler og sange. Bliver de pinlige, hvornår kommer de, hvem holder dem osv. For mig var det ikke et stort problem, jeg har det fint med taler og sange. Mit største problem med hensyn til taler var, at jeg ikke anede, hvornår de kom. Det betød, at da min far holdte tale for mig, der skulle jeg sådan tisse, at jeg næsten ikke hørte efter, hvilket var rigtig ærgerligt.\nSå mit råd er, at få aftalt et ca. tidspunkt talerne/sangene kommer. Det kunne være lige før eller efter et måltid. Især fordi så ved man, hvornår man kan få lov at trække sig i løbet af dagen. Hvis man ikke ved, hvornår talerne kommer, så kan det være svært at vide, hvornår man kan trække sig. Hvis man derimod ved, at de kommer omkring mad, så kan man ind i mellem mad godt trække sig tilbage og lige få ro på, hvis det er det, man har behov for.\nNu skrev jeg, at jeg skulle sådan på toilet, da min far holdte tale. Det er faktisk også for at gøre opmærksom på, at det med at huske at komme på toilet i løbet af sådan en dag, faktisk kan være ganske problematisk. Jeg har det med at udskyde behovet så længe som muligt, faktisk glemmer jeg at mærke efter, hvornår jeg skal.\nDerfor kan det også være super smart, at have aftalt på forhånd, at man lige hører ad, om man skal på toilettet, eller måske have aftalt faste tidspunkter på forhånd f.eks. umiddelbart efter kirken, før hovedret eller andre lignende tidspunkter.\nEn god ide er, at aftale med gæsterne, hvem der holder tale hvornår, fordi det er der mange med en autisme diagnose, der ville have gavn af. Jeg kan ikke sige alle, da der kan sidde nogen og ikke have behovet for det. Men snak om, om det kunne afhjælpe stressen omkring taler eller sange.\nJeg vil komme med tre forskellige bud på måder, man kunne gøre det nemmere med taler eller sange på.\n• Det første er, at få alt afstemt, hvilken gæst holder tale hvornår (f.eks. far holder lige efter forret, tante under hovedret osv.)\n• Det anden mulighed er, at man ved, hvem der holder tale, man ved ikke hvornår, men man ved hvem.\n• Den tredje mulighed minder meget om den anden, det er at man ved hvem og i hvilken rækkefølge\nTal om det derhjemme og find de løsninger, der passer jer bedst.\nPå konfirmationsdagen er der lokaleskift. Der er skiftet fra kirken til stedet man holder det. Nogle spiser ude og derefter tager hjem og får kaffe, hvilket er endnu et skift. Skift er svært, det er vigtigt, at de er godt forberedte og at der er mulighed for at kunne trække sig, lige når man kommer. Det er der i hvert fald mange, der har brug for. Få lavet så få lokaleskift på dagen som muligt.\nJeg ved, at ikke alle er lige heldige og have et hus, der er stort nok til, at man kan holde det derhjemme. Jeg var så heldig, at det kunne vi. Det betød, at jeg havde mit trygge værelse som mit pauserum. Så selvom jeg kun brugte det, lige da jeg kom hjem fra kirke, var det stadigvæk virkelig rart at vide, at det var der, hvis jeg havde brug for det. Så mit råd er, sørg for at der er et hyggeligt pauserum, man kan trække sig til. Med hyggeligt mener jeg, at det ikke hjælper så meget, hvis det bare er et tomt rum med en stol. Det ville i hvert fald ikke gavne mig særlig meget, da jeg så ikke ville bruge det, fordi jeg ville føle det mere var en straf at trække sig.\nHusk det er okay at holde en pause i løbet af dagen, der sker nemlig rigtig mange ting, som kan være meget overvældende.\nI talesæt det overfor gæsterne, så de ved hvorfor og så de ikke kommer rendende efter, for at høre om man er okay. Det kan også gøre det nemmere at trække sig, hvis alle ved, at det kan ske og hvorfor man kan have brug for det.\nHold en pause hvis du har brug for det og nyd den.\nTil konfirmation får man som regel gaver. Det kan være svært for nogle at modtage gaver. Man kan have tanker som, hvornår skal man åbne gaverne, skal jeg give hånd til den, jeg modtager gaven fra eller bare sige tak, skal jeg sige tak, når jeg får gaven eller når jeg har åbnet den eller begge steder, hvad nu hvis andre rører ved mine gaver osv.\nFå snakket om de her ting inden og find ud af hvordan I gør hjemme hos dig og lav lidt om i normerne, hvis det er alt for svært for dig. F.eks. det med at give hånd, kan være en stor sansebelastning. Hvis det er det, er det bedre at få i talesat til alle, at du ikke giver hånd, fordi det er sansemæssigt for hårdt og det betyder så også, at du heller ikke vil røres ved. Fordi jeg har nemlig selv oplevet at når jeg har sagt, at jeg ikke giver hånd, så får jeg en hånd på skulderen med ordene, at det er helt okay. Men når det ikke er pga. bakterier jeg ikke giver hånd, er det lige så sansemæssigt svært at en rører mig på skulderen.\nJeg har fundet ud af, at det er nemmere for mig at give hånd, når folk kommer end når folk går igen. Så for mig gør jeg tit det, at jeg giver hånd til folk, når folk kommer, men nøjes med et vink, når folk tager hjem igen. Fordi lige når festen starter, er jeg ikke så sansemæssigt træt, som jeg er, når folk skal til at tage hjem.\nEn ting jeg har svært ved er, at andre rører mine ting, Det er nok også derfor, jeg har så svært ved at have mine gaver til at stå på et gavebord. Jeg vil jo gerne vise, hvad jeg har fået, men jeg ønsker ikke, at alle skal gå og pille ved mine ting. Hvis du har det på samme måde, ville det være en god ide at fortælle gæsterne, så du kan slappe af og ikke have den bekymring.\nRespekt for hvad den unge med autisme siger. Anerkend og respekter det den unge siger, f.eks. hvis vedkommende ikke ønsker at give hånd, at der ikke bliver holdt taler osv., så anerkend det og lav en aftale om, at det bliver skrevet ud til gæsterne inden.\nJeg vil anbefale at få lavet en lille seddel med ud sammen med indbydelse eller efterfølgende, men inden selve konfirmationen, hvorpå der bliver skrevet hvilke ”regelsæt” I har for dagen. Om det så er, at der ikke skal røres ved gaverne, der står på gavebordet, at konfirmanden har mulighed for at trække sig undervejs, at alle der vil holde tale skal skrive det inden, så er det lige vigtigt at få fortalt gæsterne, så dagen bliver lige, som du ønsker det.\nJeg vil slutte af med at skrive mine bud på ting, der kunne skrives ud til gæsterne inde:\n• Alle der ønsker at holde tale/komme med en sang, skal meddele det senest en uge før\n• Konfirmanden har et pauserum, som er vigtigt bliver respekteret\n• At konfirmanden har meget svært ved at give hånd og anden berøring, derfor bliver det et vink\n• Konfirmanden har svært ved, at der bliver rørt ved gaverne, derfor bedes det respekteret og man rører ikke ved gaverne\n• Start og sluttid er for at konfirmanden har mest muligt energi hele dagen, så respekter den\nEn god ide er lige at genopfriske det til gæsterne på dagen, for det kan nemt blive glemt. Hvis muligt gør det gerne lige dagen før også, så alle gæster har det helt frisk i hukommelsen.\nTil forældre vær din unges hjælper hele dagen. F.eks. hvis nu der er en, der vil holde tale, som ikke har meddelt det, så skaber det enormt meget kaos og uro og derfor er det vigtigt at få stoppet vedkommende. Hvis konfirmanden ved hvem og hvornår talerne/sangene holdes, skal du være med til at overholde det. Det gælder alle aftaler I har lavet, både dem med gæsterne, men også dem bare I bare har lavet sammen derhjemme. Det kunne f.eks. være et ord/et lille kort for at den unge har brug for at komme ud nu, men ikke selv kan komme af sted, et signal for at skulle på toilettet, men ikke kan overskue det, et signal til at det bliver for meget under en tale osv.\nSnak sammen og afstem forventninger, så skal det nok blive en god dag for alle.


Ny metode kan forebygge udadreagerende adfærd hos mennesker med demens — Socialstyrelsen - Viden til gavn\nForside > Nyheder > 2015 > Ny metode kan forebygge udadreagerende adfærd hos mennesker med demens\nNy metode kan forebygge udadreagerende adfærd hos mennesker med demens\nSocialstyrelsen har udviklet en ny metode, som kan forebygge udadreagerende adfærd hos mennesker med demens. Evalueringen viser et fald på 40 procent i forekomsten af fysiske og verbale aggressioner.\nUdadreagerende adfærd hos mennesker med demens, som fx råb, slag eller andre udfald, er ofte et udtryk for, at de er angste, utrygge eller på anden måde reagerer på omgivelser, som de ikke forstår - det er faktisk deres måde at kommunikere på.\nSocialstyrelsen har nu i samarbejde med kommunerne Hillerød, Syddjurs og Sønderborg udviklet og afprøvet en ny metode, som kan anvendes af medarbejdere i arbejdet med demensramte beboere i plejeboliger. Resultaterne af arbejdet med denne metode er meget positive. Evalueringen foretaget af SFI viser, at antallet af fysiske og verbale aggressioner hos beboerne er faldet med 40 procent.\nMetoden støtter medarbejdere og ledere i at udvælge og anvende de metoder, der bedst kan hjælpe beboerne. Dermed bliver det muligt at tilrettelægge vidensbaserede indsatser og at forebygge fx aggressioner, vold og uro. Erfaringerne fra kommunerne viser også, at metoden har en positiv effekt på implementeringen af ny viden på plejecentrene. Samspillet mellem medarbejdere, ledere og demenskonsulenter styrkes af de klare rammer, som metoden giver. Evaluering viser, at netop den faglige ramme har betydning. Medarbejderne oplever, at deres forståelse for beboerne bliver større, og at deres faglige fokus skærpes.\nMetoden består af tre hovedelementer:\nBeboerkonferencen, som er den centrale faglige og organisatoriske indsats\nFokus på ledelsens rolle\nEt koncentreret kompetenceudviklingsforløb for medarbejderne\nMetoden er udviklet og afprøvet på ni plejecentre i kommunerne Syddjurs, Sønderborg og Hillerød kommune. Den bygger dels på centrenes egne erfaringer, dels på eksisterende international og national viden om at forebygge og håndtere udadreagerende adfærd. Metoden tager dermed udgangspunkt både i afprøvning i praksis og i viden om demens, praksisnær læring og implementering af nye metoder.\nGuide til forebyggelse af udadreagerende adfærd\nForebyggelse af udadreagerende adfærd hos ældre med demens\nYderligere oplysninger Knud Damgaard Andersen, tlf. 41 93 25 30, kda@socialstyrelsen.dk\nSidst opdateret 11/05 2015


Køb Vægtsativer til lang vægtstang hos Fitshop - Europas nr. 1 inden for hjemmefitness\nKom i form med Vægtsativer til lang vægtstang til rigtig gode priser hos Fitshop!\nVægtsativer til lang vægtstang mærker\nKøbsvejledning Vægtsativer til lang vægtstang\nVægtsativer til lang vægtstang tilbehør (19)\nyderligere detaljer Artikel.nr: HAM-3866\nEt vægtstativ har flere funktioner: For det første er den god til opbevaring af din vægtstang, for det andet kan vægtstativet også benyttes til effektiv styrketræning. Et vægtstativ er dermed både opbevaring og træningsredskab i et redskab. Som regel kan vægtstativer højdejusteres, så du kan tilpasse redskabet til dine personlige behov når du laver de forskellige styrkeøvelser. Et højdejusterbar vægstativ er i hvert fald et plus når du vægttræner. Styrketræningsøvelser som bænkpres, knæbøjninger med lang vægtstang og Military Press kan du sikkert og effektivt udføre med dette redskab. Hvis du kombinerer et vægtstativ med en træningsbænk har du sådan set alt hvad du har brug for til omfattende hjemmestyrketræning. Da nogle vægtstativer også kan justeres i bredden, kan de således optimalt tilpasses optimalt den trænende og omgivelserne. Supplerende hylder til vægtskiver udvider nogle vægttræningsstationers funktionsspektrum betydeligt.


Hvilke risici er der ved it-outsourcing? - Conscencia\nOutsourcing af udviklingsopgaver handler ikke kun om at flytte sine opgaver et sted hen, hvor det er billigere, og hvor der – måske – er flere kompetencer. Det handler også om at flytte sine udviklingsopgaver ud af lille Danmarks trygge rammer.\nDer er uden tvivl nogle risici forbundet med at operere i et andet land, og det er lige meget, om vi snakker Asien, Afrika eller Østeuropa. Før i tiden ville vi dog sige, at det var lidt mere sikkert at outsource til lande i Østeuropa, men efter hvad vi har set i løbet af det seneste halve år i Ukraine, kan man aldrig vide sig alt for sikker.\nNedenfor har vi lavet en liste over nogle af de mest intimiderende risici ved outsourcing.\nVi har et eksempel fra Brasilien, hvor en dansk virksomhed til landbrugssektoren så en kopi af deres eget produkt på en messe. Det viste sig, at det var deres partner i Brasilien, som havde produceret en variant i sit eget navn.\nVi har ikke en direkte eksempel fra it-branchen, men det skal nok findes. Vi kan sagtens forestille os, at idemanden bag en smart portal, pludselig ser en lignende løsning lanceret og på mirakuløs vis udviklet – eller ligefrem ejet – af de samme, som havde givet fortabt i udviklingen af netop hans løsning.\nI mange år var man som dansker vellidt over det meste af verden, men så kom Muhammed-krisen. Pludselig var der steder i verden, hvor det ikke længere var positivt at være dansker. Vi ville selv have holdt lav profil efter fredagsbønnen i Dakha eller Kuala Lumpur, hvis vi havde drevet sourcing-virksomhed dér, dengang Muhammed-krisen var på sit højeste.\nI Danmark går vi mere eller mindre uden om større naturkatastrofer – vi har en orkan i ny og næ, og vi oplever nogle få oversvømmelser, men ud over det, er der meget fredeligt i Danmark. Naturkatastrofer er en helt anden del af hverdagen i et land som fx Filippinerne, men det gør måske også bare, at virksomheder de steder er bedre til at sikre sig selv. Vi ved fx, at der er flere store konkurrerende aviser i USA, som har indbyrdes aftaler om, at avisen kan blive produceret eller trykt hos en konkurrent, hvis den ene avisredaktionen bliver ødelagt af jordskælv, brænder el. lign. Men når de er vant til den slags naturkatastrofer, er de måske også bedre til at sikre sig i mod dem, selvom det måske involverer en af deres head on-konkurrenter.\nUroligheder i Indien, lufthavnsangreb i Pakistan og krig i det østlige Ukraine. Der er steder i verden, hvor det ikke er lige så sikkert at opholde sig som i Danmark. Ud over de åbenlyse farer ved en krig, skal virksomheder også forholde sig til, at internettet måske pludselig bliver kappet, at medarbejdere bliver kaldt ind i militæret, eller at der er så meget uro, at medarbejderne hverken kan eller vil komme på arbejde. For vores eget vedkommende tror vi, at vi selv ville blive hos vores familier frem for at vove os igennem en krigszone for noget så – i den sammenhæng – ubetydeligt som at gå på arbejde.


Tranekær Slot | VisitLangeland\nTranekær Slot bebos af familien Ahlefeldt-Laurvig, og er i dag en moderne land- og skovbrugsvirksomhed på 1.733 hektar. Der dyrkes frø og korn, juletræer og pyntegrønt, og et større område er dedikeret til opdrætning af fasaner. Skoven drives som traditionelt skovbrug. Hovedbygningen og selve slotsbanken er ikke åben for offentligheden, men uden for voldgravene kan man gå langs det fine stiforløb, hvor man i parken kan se unikke træer, bl.a. det sjældne kinesiske nåletræ, vandgranen. Der er dog mulighed for adgang til slottet i forbindelse med en rundvisning, hvor slottet og familiens historie vil blive fortalt med herlige anekdoter.\nDet er muligt at leje sig ind på slottet i forbindelse med firmaarrangementer, hvor hele slottets historie og stemning kan opleves. I den forbindelse er der også mulighed for overnatning på slottet, udsøgt gastronomi og højt serviceniveau.\nSlottet er i sin tid blevet bygget som en stærkt befæstet borg med voldgrav og vindebro og har en yderst fordelagtig placering. Tilbagetrukket og bygget på sin 20 meter høje banke, har man i sin tid kunnet sejle til foden af slottet både fra øst- og vestsiden af Langeland. Skulle man rejse på tværs af Langeland var det dermed nødvendigt at passere slottet.\nTranekær Slot har i snart tusind år ligget på Langeland, og er formodentlig oprindeligt bygget af Kong Valdemar den Store (1131-1182). Slottet er første gang benævnt fra kilder i 1231, som erklærer slottet tilhørende kongen. I 1350’erne erobrerede Valdemar Atterdag Tranekær efter 14 dages mere eller mindre konstant belejring. Siden er det imponerende forsvarsværk brugt som led i forsvaret af det sydlige Danmark, indtil 1650’erne hvor Tranekær Slot blev ødelagt under svenskekrigene. Ikke lang tid efter i 1672 blev det forfaldne slot overrakt som en del af en medgift ved et bryllup mellem den unge Margrethe Dorothea Rantzau, som i 1656 var Danmarks rigeste arving, og Frederik Ahlefeldt. Siden da har familien Ahlefeldt-Laurvig været ejere af Tranekær Slot.\nFrederik Ahlefeldt-Laurvig (1760-1832), også kaldet ”Generalen”, overtog Tranekær i 1791 og han var en mand med store ambitioner for området. Han opførte bl.a. en teaterbygning ved ridebanen, og han indrettede den omkringliggende Tranekær by med kønne og solide ensartede huse, inspireret af midteuropæiske veltilrettelagte slotsbyer. Desuden åbnede han sukkerfabrikken, som i dag er Bed and breakfast og galleri, et lærerseminarie og meget andet.\nPodcast - Lyden af Tranekær Slot\nTranekær et slot og en by – Helle Ravn – Øhavsmuseet Langeland\nTranekær Slot og by – Tryk 7 fra Langelands Museum\nTræk af slægten Ahlefeldts historie – P. Ahlefeldt-Laurvig


De ældre bestiller hos internet selskaber - Texas havemaskiner og reservedele\nEn række internet forretninger yder i øjeblikket en hel del forskellige leveringsudgaver. En af de mest anvendte er p.t. pakkeshops, hvor det er muligt at hente de nyindkøbte produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtløsningen er nemlig rigtig ukompliceret, og endda desuden den mest prisbevidste slags levering.\nEn stor portion internet selskaber reklamerer med 1 hverdags levering på deres bedst sælgende produkter, men vær påpasselig da det kræver at bestillingen placeres inden et fastsat tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få ordren betjent før lagerpersonalet holder fyraften.\nNogle online shops tilbyder portofri levering\nDet er jo efterhånden i høj grad overkommeligt for os alle at søge information om priser hos diverse online webshops og ergo har massevis af online forretninger været nødt til at reducere udsalgspriserne på deres varer – til babyer og børn, og ligeså til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange love portofri fragt.\nDet kan ikke desto mindre vise sig smart at efterse enkelte online varehuse efter rabatkoder forud for at du færdiggør din shopping, sådan at du er sikret at indhente den laveste pris.\nVi tilråder køb med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du bruge en løsning som for eksempel ViaBill, ifald du ønsker at honorere beløbet over en længere periode.\nInden nogen handler i en e-forhandler burde man altid skimme webbutikkens betingelser, dog er det gerne en tidskrævende opgave.\nEn anden løsning kunne være at kigge om netshoppen er e-mærke godkendt, hvilket ofte er en indikation om at internet firmaet føjer de danske love, tillige med at internet selskabet lejlighedsvis tilses af jurister der kender de gældende vilkår. Desuden får du genvej til at få assistance, hvis du skulle få vanskeligheder i forbindelse med din bestilling. Direkte link.\nUdover dette er det klogt at køber er obs på de mest essentielle forhold der kan have betydning for transaktionen, til eksempel den byttepolitik online webshoppen lover. Derfor er det ydermere afgørende, at man permanent opbevarer sin kvitteringsmail, således man senere kan eftervise sit køb, om man er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nEfterse hvorvidt internet selskabet er e-mærket medlem\nTrustpilot medfører regulære hensigtsmæssige chancer for at analysere en lang række aktuelle forbrugeres erfaringer og derved anbefaler vi, at du tjekker e-butikkens anmeldelser inden du shopper.\nFacebook fremskaffer lige så vel de facto fordelagtige muligheder for at få et kig ind i internet butikkens popularitet. Tilmed møder vi faktisk internet varehuse hvor det er muligt at nedfælde en evaluering af virksomhedens service, som lige så vel kan benyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nVores website er reklamefinansieret. Vi hjælper mange internet firmaer i form af at vi markedsfører deres tilbud, og opnår kommission under forudsætning af at en af vores besøgende realiserer et indkøb.\nViden vedrørende produkter og e-firmaer ajourføres løbende, men der tages forbehold for ændringer der eventuelt er foretaget efter at vi sidst opdaterede sidens data.


8 Tidlige symptomer, der advarer dig på din nyrer funktionsfejl - da.imevictoria.com\nNyrerne er organer der tager sig af at afgifte vores krop gennem vores urin De er også ansvarlige for at afbalancere vores niveauer af natrium, calcium og andre stoffer, der er vigtige for sundheden\nDe er lige under vores bryst og menes at fjerne giftstoffer fra 120 til 125 liter blod per dag. Men nogle gange vores krop indeholder for meget affald og nyrerne kan ikke udføre alle deres opgaver\nVisse vigtige processer i kroppen kan ikke udføres, og sygdomme kan forekomme. De mindsker helt sikkert livskvaliteten hos den berørte person.\nMen mest foruroligende er det det er svært at opdage udseendet af disse patologier. Samtidig, jo mere de er diagnosticeret for sent, kan konsekvenserne være mere alvorlig for patienten.\nDet er derfor grundlæggende for til at genkende udbrud af nyresygdom , især at få til opdage de første tegn på dysfunktion af disse organer\nI resten af denne artikel vil vi dele de 8 symptomer, der skal gøre dig opmærksom på din nyres sundhed.\n1. Urinary ændringer\nÆndringer i dine urin vaner, som ændringer i sammensætningen af urin fx kan indikere, at du har en nyresygdom.\nDisse organer er faktisk ansvarlig for at producere det. Det er derfor ret logisk, at når deres sundhed er forringet, gennemgår urinen ret radikale ændringer. Hyppigheden af din vandladning kan øge om natten eller du kan føle uopsættelige ønsker hele vejen igennem\nDet er også meget sædvanligt, at farven er mere gul end normalt, endda næsten orange, og at den er lugt stærkere og mere ubehagelig.\nLæs også: For at forhindre urinering: 5 potentielt alvorlige konsekvenser\n2. Ødem eller betændelse\nUdseende af ødem eller væskeretention er et tegn på, at nyrerne er i vanskeligheder og ikke kan fungere normalt.\nLegemets inflammatoriske processer er i almindelighed oplever en ubalance, når dette sker,\nog kropsvæsker bevares i væv. Inflammation kan forekomme i:\nToksiner tilbageholdt i blodet på grund af nyresvigt kan føre til forekomsten af acne\nDe bæres faktisk af blodet ind i hudens porer og forårsage betydelig forringelse af produktionen af naturlige olier i kroppen.\nkonsekvensen af dette er forekomsten af grimme bumser\n, eller forekomsten af en kløende fornemmelse, der kan være simpelthen uudholdeligt. Acne kan styres gennem topiske behandlinger, men når det forårsages af et beruset legeme, kræves renalrensning.\n4. Ubehag i lænden\nEn følelse af smerte i lænden eller den ene side af rygsøjlen kan afsløre tilstedeværelsen af nyresygdom.\nDet er let at forveksle denne følelse med klassisk muskelsmerter, bør du ikke forsømme det, fordi det kunne\ngøre dig opmærksom på polycystisk nyresygdom, sten eller alvorlig leversygdom. 5. Kvalme og opkastning\nSelv om disse symptomer kan skyldes mange faktorer, kan de indikere forekomsten af nyresygdom, især hvis de ledsages af andre gener af samme type.\nHvis årsagen til kvalme og opkastning findes på siden af nyrerne, er det\n, at de ikke klarer at eliminere organets affald i deres helhed, og at disse forhindrer, at alle andre kropssystemer 6. Tør hud\nJo mere sygdommen påvirker nyrerne, desto mere bliver kroppen dehydreret, og jo mere kan den ikke bruge de væsker, den indeholder.\nPå grund af dette fænomen\nhuden mister sin naturlige fugtighed og bliver tørrere fra dag til dag. 7. Svimmelhed\nNogle patienter med nyresvigt eller nyreinfektioner kan have anæmi, skal kontrolleres så tidligt som muligt, før de bliver degenererede.\nDet er meget vigtigt at konsultere en læge. læge hvis du har regelmæssig svimmelhed, ustabilitet og træthed\nDette skyldes manglen på røde blodlegemer i kroppen, der forhindrer hjernen i at modtage ilt nødvendigt for dets drift\nLæs også: Hvad skal man gøre for at reducere træthed? 8. Et tab af appetit\nEn person, der er vant til at spise godt, og som pludselig mister al sin appetit, har bestemt en patologi.\nSelvom problemerne Det er en mulighed, at du bør huske på, om du er i denne situation.\nNyresvigt kan nogle gange forårsage hikke og dermed mindske føler sig fuld\nNyredysfunktion kan hurtigt afhjælpes, når det registreres tidligt.\nOmvendt kan der ikke opstå kontrol over denne tilstand. forårsage alvorlige sygdomme, såsom højt blodtryk, kronisk vandretention og infektioner.\nVær opmærksom på alle de symptomer, vi netop har fortalt dig, og\ntøv ikke med at konsultere en specialist hvis du er i tvivl.\nFarerne ved at stoppe urinering\nDer er ikke desto mindre mange, der holder til at urinere dagligt af en eller anden grund , som kan føre til alvorlige konsekvenser. Faktisk fastholde vandladning forårsager alvorlige urinvejsinfektioner, af de bakterielle infektioner, der ofte påvirker urinvejene, og som er forårsaget af de bakterier af urinen for længe i blæren.\nDe fødevareindustrien hemmeligheder og færdigretter\nDe færdigretter invadere stigende markedet, og frosne fødevarer, der udbydes i antal, tilbyde forbrugerne en hurtig og nem alternativ til deres måltider. smagen af disse retter er appetitvækkende nok for nogle mennesker indtager regelmæssigt og på ethvert tidspunkt af dagen. fødevareindustrien sælger os en stor mængde af fødevarer gennem vildledende reklamer, hvor det ikke advare os om de konsekvenser, som disse produkter kan have på vores krop, når vi forbruger dem som sædvanlig.\n9 åRsager skøre negle\nKardiomyopati af knuste hjerter hos kvinder\n9 Tips til at hjælpe dig med at holde din mad frisk længere\nDe 7 fordele ved Maca Root for Women's Health


Forskere ville redde et af verdens mest udrydningstruede dyr - det endte med at koste en af dem livet - MX.dk\nAf Maria Christine Madsen - 05/12-17 15:41\nForskere ville redde et af verdens mest udrydningstruede dyr - det endte med at koste en af dem livet\nDer er kun 15 eksemplarer tilbage i verden.\nHer ses Mads Peter Heide-Jørgensen sætte en ung vaquita ud i havet igen. (Billede: Semarnat/Handout via REUTERS)\nI et sidste forsøg på at redde de stærkt udrydningstruede vaquitaer fra helt at forsvinde, endte en af dem med at dø. Det formodes, at marsvine-arten næste år helt er væk.\nMan mener, at der kun er 15 vaquitaer, der er tandhvaler i marsvinefamilien, tilbage.\nFor omkring 20 år siden lød det, at der var omkring 700 af den sjældne marsvineart tilbage i Den Californiske Golf ved Mexico - det eneste sted, hvor den kan findes. Men fordi vaquitaer (der også kaldes golfmarsvin) ofte ender med at blive fanget i de net, som den kinesiske mafia og fattige mexicanere bruger for at fange totoaba-fisken for at fat på dens svømmeblærer, der kan blive solgt meget dyrt, er det tal faldet drastisk.\nEn international redningsaktion blev derfor sat i gang i efteråret i et sidste forsøg på at redde vaquitaen fra helt at forsvinde. En af dem, der deltog i aktionen, var den danske professor Mads Peter Heide-Jørgensen, der til hverdag arbejder for Pinngortitaleriffik, Grønlands Naturinstitut.\nDet var meningen, at holdet på omkring 85 personer skulle indfange vaquitaer og anbringe dem i store indhegnede havbassiner, hvor håbet var, at de kunne yngle og sættes tilbage i havet, når der var kommet styr på fiskeriet i området, og de mange net var blevet fjernet.\nARKIVFOTO af en vaquita. (Billede: AFP PHOTO / WWF / Omar VIDAL)\nMen det viste sig at være umuligt - og få uheldige følger, skriver Politiken.\nOktober den 18. oktober lykkedes det holdet at fange den første vaquita, en kalv på omkring et år, men den kunne ikke håndtere at være fanget. Dyrlægerne mente, den blev for stresset og ikke kunne slappe af. Derfor sejlede holdet ud og slap den fri.\nNogle uger senere - den 4. november - lykkedes det Mads Peter Heide-Jørgensen og resten af holdet at fange endnu vaquita. Denne gang en voksen hun. Vaquitaen blev sat ud i et havbassin, men den nåede kun at være der i fem-seks timer, før den døde.\nIfølge dyrlægerne kunne dyret ikke klare at være spærret inde.\n»Dermed var projektet aflyst. Det nytter ikke, at der er 15 dyr tilbage af arten og et af dem så dør. Kan man ikke fange dem, eksisterer resten af projektet ikke. Det ville være dumt at fortsætte,« siger Mads Peter Heide-Jørgensen til Politiken.\nNår den nye fiskerisæson begynder næste år, forventes de af sidste eksemplarer af arten dermed at forsvinde.


Nye regler Let at bygge skur, carport og drivhus\nNye regler: Let at bygge skur, carport og drivhus\nFra 1. juli 2017 behøver du ikke længere at anmelde småbyggeri mellem 35 og 50 kvadratmeter til kommunen, før du går i gang.\nto 16.02.2017, 06:44\nDet skal være lettere for boligejere at bygge nyt skur, ny carport eller andre mindre bygninger på egen grund.\nDet står klart, efter at transport- og bygningsminister Ole Birk Olesen (LA) vil fjerne det krav i Bygningsreglementet, som i dag betyder, at småbyggeri, der samlet set fylder mellem 35 og 50 kvadratmeter, skal anmeldes til kommunen, inden byggeriet kan gå i gang.\n- Det er et godt princip, at man som udgangspunkt er herre på egen matrikel, så længe man ikke generer naboerne, siger Ole Birk Olesen ifølge Jyllands-Posten.\nForslaget ændrer ikke på, at boligejerne fortsat skal efterleve lokalplaner og byggetekniske regler om fx det nye skurs højde og afstand til skel.\nFormand for Kommunernes Landsforenings teknik- og miljøudvalg og borgmester i Kolding, Jørn Pedersen (V), mener, at forslaget kan styrke den kommunale sagsbehandling.\n- Der er ingen tvivl om, at det vil frigøre nogle ressourcer, og de ressourcer kan vi så sandelig godt bruge til at gøre det endnu bedre for den gennemsnitlige byggesagsbehandling for alle de andre sager, siger Jørn Pedersen (V) til Sjællandske Medier.\nTrafik-, Bygge- og Boligstyrelsen oplyser til Bolius.dk, at der alene er tale om en administrativ lempelse, og at der ikke er udsigt til, at de bebyggelsesregulerende bestemmelser ændres samtidigt. For et almindeligt hus betyder det, at det for en småbygning stadig kun er de første 35 m², der ikke medregnes i bebyggelsesprocenten.


565 EUR in DKK - Omregn Euro to Danske Kroner og valutakurs i dag\n565 EUR to DKK\n565 EUR in DKK - Omregn Euro to Danske Kroner\nDette er resultatet af konvertering 565 EU Euro til Danske Kroner. Konverter 565 EUR i DKK for at få den faktiske værdi af dette par valutaer. Vi bruger den internationale EUR/DKK valutakurs, og den sidste opdatering var i dag. Online-konverteren viser, hvor meget der er 565 EU Euro til Danske Kroner og lignende konverteringer. Flere oplysninger om konvertering af 565 enheder af Europa penge til Danmark valuta er under siden. I dag værdi på fem hundrede og seksti-fem EU Euro koster 4219.65 Danske Kroner. Kig på andre beløb, som vil interessere dig:\n565 EUR =\nDagens valutakurs (2019-05-22) EUR er 7.46841 DKK\nInverter: Omregn 565 DKK til EUR\n565 EUR/Danske Kroner 4220 Euro/DKK 565 DKK/Euro 4220 Danske Kroner/EUR\nHvor meget er 565 Euro i Danske Kroner?\n565 Euro = 4219.65 Danske Kroner\n565 Euro i hovedvalutaer\n= 4219.6518 DKK\n= 565 EUR\n= 630.7916 USD\n= 496.4071 GBP\n= 6087.0496 SEK\n= 5524.4094 NOK\n= 637.7511 CHF\n= 77858.6312 ISK\n= 916.4802 AUD\n= 845.5099 CAD\n= 14563.7628 CZK\n= 4353.9126 CNY\n= 4951.3037 HKD\n= 69741.9943 JPY\n= 0.0793 BTC\nHvor meget 565 Euro i hovedverdenens valutaer\n565 Euro to other currencies\n600 Euro = 4481.05 Danske Kroner\n700 Euro = 5227.89 Danske Kroner\n800 Euro = 5974.73 Danske Kroner\n900 Euro = 6721.57 Danske Kroner\n1000 Euro = 7468.41 Danske Kroner\n1100 Euro = 8215.25 Danske Kroner\n1200 Euro = 8962.09 Danske Kroner\n1300 Euro = 9708.93 Danske Kroner\n1400 Euro = 10455.77 Danske Kroner\n1500 Euro = 11202.62 Danske Kroner\n1600 Euro = 11949.46 Danske Kroner\n1700 Euro = 12696.3 Danske Kroner\n1800 Euro = 13443.14 Danske Kroner\n1900 Euro = 14189.98 Danske Kroner\n2000 Euro = 14936.82 Danske Kroner\n2100 Euro = 15683.66 Danske Kroner\n2200 Euro = 16430.5 Danske Kroner\n500 EUR til DKK Valutakurser Graf\nDen bedste dag at veksle Euro til Danske Kroner var på 18/05/2019. På det tidspunkt valuta var væksten til sin højeste værdi.\nPris for 500 Euro = 3735.7945 Danske Kroner\nDen værste dag for konvertering af 500 Euro til Danske Kroner blev den 12/05/2019. Kursen er nået til den laveste pris.\n500 Euro = 3732.8129 Danske Kroner\nDen gennemsnitlige valutakurs for Euro til Danske Kroner i løbet af sidste uge: 500 EUR = 3734.12 DKK\n500 EUR til DKK: 10 dage historie\n22/05/2019 500 EUR = 3734.2051 DKK\n21/05/2019 500 EUR = 3734.5477 DKK\n20/05/2019 500 EUR = 3734.0937 DKK\n19/05/2019 500 EUR = 3735.7945 DKK\n18/05/2019 500 EUR = 3735.7945 DKK\n17/05/2019 500 EUR = 3734.0829 DKK\n16/05/2019 500 EUR = 3733.977 DKK\n15/05/2019 500 EUR = 3733.4879 DKK\n14/05/2019 500 EUR = 3733.5491 DKK\n13/05/2019 500 EUR = 3732.9898 DKK\n12/05/2019 500 EUR = 3732.8129 DKK\nGratis valutaomregner bruge de faktiske priser for konvertering. Valutakurser for EU Euro og Danske Kroner blev opdateret 2019-05-22.\n29 EUR til DKK\n63 EUR til DKK\n109 EUR til DKK\n139 EUR til DKK\n210 EUR til DKK\n291 EUR til DKK\n450 EUR til DKK\n583 EUR til DKK\n4000 EUR til DKK\n8000 EUR til DKK\n12000 EUR til DKK


Green Retreat i Kandy til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n1/80, Victoria Range,Kengalla, Digana, Kandy, Sri Lanka - Se på kort\nNabolag Digana Haragama Kandy Central Digana\nMere om Green Retreat\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Kandy, så er Green Retreat et rigtig godt valg. Med kun 18 km til byens centrum sikrer dette hotels strategisk gode beliggenhed, at man som gæst hurtigt og nemt kan nå mange lokale interessepunkter. Dette hotel er et fristed, hvor man kan slappe af og lade op. Derudover ligger det kun få skridt fra byens talrige attraktioner, som Pallekele International Cricket Stadium, Digana Village Hospital, Ayurwedha Hospital.\nGreen Retreat tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder døgn-roomservice, gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nGæster kan vælge mellem 3 værelser, som alle udstråler en atmosfære af komplet fred og harmoni. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Green Retreat.


Matt 6, 24 - 34\nv24 Ingen kan tjene to herrer. Han vil enten hade den ene og elske den anden eller holde sig til den ene og ringeagte den anden. I kan ikke tjene både Gud og mammon. v25 Derfor siger jeg jer: Vær ikke bekymrede for jeres liv, hvordan I får noget at spise og drikke, eller for, hvordan I får tøj på kroppen. Er livet ikke mere end maden, og legemet mere end klæderne? v26 Se himlens fugle; de sår ikke og høster ikke og samler ikke i lade, og jeres himmelske fader giver dem føden. Er I ikke langt mere værd end de? v27 Hvem af jer kan lægge en dag til sit liv ved at bekymre sig? v28 Og hvorfor bekymrer I jer for klæder? Læg mærke til, hvordan markens liljer gror; de arbejder ikke og spinder ikke. v29 Men jeg siger jer: End ikke Salomo i al sin pragt var klædt som en af dem. v30 Klæder Gud sådan markens græs, som står i dag og i morgen kastes i ovnen, hvor meget snarere så ikke jer, I lidettroende? v31 I må altså ikke være bekymrede og spørge: Hvordan får vi noget at spise og drikke? Eller: Hvordan får vi tøj på kroppen? v32 Alt dette søger hedningerne jo efter, og jeres himmelske fader ved, at I trænger til alt dette. v33 Men søg først Guds rige og hans retfærdighed, så skal alt det andet gives jer i tilgift. v34 Så vær da ikke bekymrede for dagen i morgen; dagen i morgen skal bekymre sig for det, der hører den til. Hver dag har nok i sin plage.\nDette evangeliestykke er et stykke af den lange prædiken, som Kristus holdt for sine disciple på bjerget. Blandt andre ting, som han nævner, advarer og formaner han også sine kristne om, at de skal vogte sig for havesygens og nydelsessygens skændige laster, som er vantroens rette frugter og mærker. De anretter især stor skade i kristenheden, når de behersker dem, som er i prædikeembedet. Dem, som ikke skulle tænke på andet, end hvordan de rettelig kunne lære Guds Ord og troen, samt straffe verdens vildfarelse og synd. Eller dem, som skulle bekende Guds Ord for enhver og for Guds skyld være beredt til at tjene enhver, selv om de også derfor må vove ejendele og ære, legeme og liv. For hermed vil Kristus også lære, hvordan han vil have sit rige adskilt fra det verdslige væsen og styre. Han vil nemlig ikke regere sin kristenhed på jorden sådan, at der skal være et ordnet og fastsat styre, hvor de kristne på forhånd skal være rigeligt forsørgede med timeligt gods, rigdom og vælde og ikke behøve at frygte nogen mangel eller fare. Men han vil forsyne dem med de åndelige goder, som de har behov for, så de har hans Ord, hans nådes trøst og Åndens kraft og styrke mod synd og død til det evige liv. Hvad de ved siden af timeligt behøver til legemets og dette livs behov, skal de også vente af ham ved troen og ikke lade sig forskrække, selv om de ikke ser dette for deres øjne eller har det parat for fremtiden og anfægtes af nød og mangel. De skal vide, at deres Gud og far i Himlen sørger for dem og bestemt også vil give dem det, hvis de blot med en fast tillid bekymrer sig om og tragter efter, hvordan de kan forblive ved hans Ord og i hans rige og tjene ham deri.\nDerfor gør han i denne prædiken en adskillelse, idet han afsondrer sine kristne fra hedningerne og de vantro. Denne lære giver han ikke hedningerne. De vil heller ikke modtage den. Men han giver denne undervisning til dem, som allerede er kristne. Men han anser ikke dem for sine kristne, som alene hører ordet og kan gentage det, ligesom nonnerne gentager Salmerne. På den måde hører også Djævelen evangeliet og Guds Ord. Ja, han kan det bedre end os. Han kunne også godt, hvis han ville, prædike ligeså godt som os. Men evangeliet er en sådan lære, som skal være levende, være virksom, styrke og trøste mennesker og gøre dem frimodige og karske. De, som derfor kun hører evangeliet på den måde, at de kender det og kan tale om det, de hører endnu ikke til blandt de kristne. Men de, som tror og gør sådan, som evangeliet lærer, de er de rette kristne.\nDen, som vil tjene to Herrer, kommer til at tjene sådan, at det ikke kan kaldes at tjene. For det må virkelig gå, sådan som Herren her siger: Man kan vel tvinge en tjener til at gøre en gerning, som han er imod, og som han gør med uvilje, men ingen kan tvinge ham til at gøre den med lyst og i hjertets oprigtighed. Han kan godt gøre den, så længe hans Herre er til stede, men når han er borte, så går han fra den og gør intet godt. Så vil Herren da, at vi skal tjene ham af kærlighed og med lyst. Gør vi ikke det, så er det ingen tjeneste. Ingen bryder sig om, at nogen gør noget for en med ulyst. Er det nu sådan her blandt mennesker, at ingen kan tjene to Herrer, så bør det meget mindre være sådan med tjenesten for Guds, at den bliver delt, men den må ydes ham alene, villigt og af hjertet.\nDerfor tilføjer Herren:\nv24b I kan ikke tjene både Gud og mammon\nFor Gud vil ikke tolerere, at man ved siden af ham også har en anden herre. Han er en nidkær Gud, som han selv siger, og kan ikke tolerere, at nogen tjener ham og tillige hans fjende. Enten mig alene, siger han, eller lad helt være. Vi vil finde meget få, som ikke synder mod denne evangelietekst. For Herren fælder her en streng dom, og det er forfærdeligt at høre, at man skal sige sådant om os. Og dog vil ingen tilstå det, ja ingen vil tåle, at man siger, at vi hader og foragter Gud, og at vi er hans fjender. Der er ingen, uden at han, når man spurgte ham, om han elskede Gud og holdt sig til ham, ville svare: Ja, jeg elsker ham; holder du mig for et så skrækkeligt menneske, at jeg skulle hade Gud? Men se, hvordan teksten her slutter, at vi alle hader og foragter Gud og elsker mammon og hænger fast ved den. For det er umuligt, at den, som elsker penge og gods og hænger fast i det, ikke skulle hade Gud. For den holder her to ting mod hinanden, som indbyrdes er uforligelige og slutter: Elsker du den ene af disse to og hænger fast ved den, så må du hade og foragte den anden. Hvor smukt derfor et menneske end lever på jorden, hvis han hænger fast ved sit gods, så kan det ikke være anderledes, end at han må hade Gud. Og på den anden side, den, som ikke hænger fast ved penge og gods, elsker Gud. Det er en afgjort sag.\nMen hvor findes nu de, som elsker Gud og ikke hænger fast ved penge og gods? Betragt hele verden, også dem, som kaldes kristne, og se, om de foragter penge og gods. Det er en vanskelig sag at høre evangeliet og tillige handle efter det. Vi har evangeliet, Gud være lovet. Det kan ingen nægte. Men hvad gør vi så mere? Vi tænker alene på, at vi forstår at tale derom, mere bliver der ikke ud af det. Vi indbilder os, at det er nok, at vi kender det, og bekymrer os ikke om også engang at handle efter det. Hvis en har tabt en pengeseddel eller to, så er han i angst og bekymring for, at nogen kan stjæle dem fra ham; men evangeliet kunne man godt undvære et helt år. Man er ikke særlig omhyggelig eller bekymret for at holde på det, så det ikke bliver taget fra os.\nNuvel, verden kan ikke skjule sin vantro i sine grove, ydre synder. For man ser, at den elsker en krone højere end Kristus og alle hans apostle, selv om de også selv var til stede og prædikede for den. Jeg kan høre evangeliet hver dag, men det gavner mig ikke hver dag. Men det kan ske, at når jeg har hørt det et helt år, så lader Helligånden mig få gavn af det på ét øjeblik. Nåede jeg frem til dette øjeblik, fik jeg, ikke fem hundrede kroner, men mere end hele verden kan give mig. For hvad havde jeg ikke, når jeg havde evangeliet? Jeg havde jo fået Gud, som skaber sølv og guld og alt, hvad der er på jorden. Det er langt mere, end hvis jeg havde hele kirken fuld af guld.\nSe nu, om ikke vort hjerte er en slyngel, fuld af ondskab og vantro. Var jeg en ret kristen, så sagde jeg: I samme øjeblik evangeliet kommer, får jeg hundrede tusinde kroner. Ja, meget mere, for når jeg har denne skat, så har jeg alt, hvad der er i Himlen og på jorden. Men denne skat, siger Kristus, må man tjene alene, for man kan ikke også tjene mammon ved siden af den. Enten må du elske Gud og hade pengene for hans skyld, eller også må du hade Gud og elske pengene. Én af delene.\nMammon betegner ejendele eller rigdom og især de ting, man ikke bruger, men har som en skat. Det er altså egentlig sådanne penge og ejendele, som man lægger til side som et forråd. Hvis nu et hjerte higer og tragter efter, hvordan det kan samle sig meget gods, så vil det sandelig ikke kunne bekymre sig meget om Guds Ord og rige. Sådan gør de kristne ikke. De beder Gud om det daglige brød og lader sig nøjes med det, de kan have med god samvittighed som en gave fra Gud. Men de andre er begærlige og stræber alene efter et stort forråd, som de kan forlade sig på, hvis vor Herre Gud døde i dag eller i morgen, så de dog kunne have en udvej. Derfor kalder Paulus havesygen for denne verdens Gud og en afgudsdyrkelse. Dermed stemmer Kristus her, når han kalder det at tjene mammon.\nHvoraf kommer det nu, at især havesygen bliver kaldt en afgudsdyrkelse, og ikke andre synder? Urenhed, horeri, onde lyster og begæringer og andre laster er jo også imod Gud? Det sker os til stor skam, af den grund, at guldet er vor Gud, som vi tjener, på hvem vi håber og forlader os, men som dog ikke kan opholde eller redde os. Ja, det kan selv hverken stå eller gå, hverken høre eller se, har ingen kraft eller magt og kan hverken give hjælp eller trøst. For selv om en havde al verdens rigdomme, så er han dog intet øjeblik sikker for døden. Hvad hjælper kejseren hans store skatte og rigdomme, når den time kommer, da han skal dø? Det er en skændig, ussel, afmægtig Gud, som ikke kan hjælpe en for den mindste byld, ja ikke engang kan bevare sig selv. Der ligger han i skattekisten og lader sig opvarte som en afmægtig, kraftløs, svag ting. Den, som har ham, må dag og nat passe på, at tyvene ikke stjæler ham, eller at han på anden måde kommer bort. Føj for en afmægtig, død Gud, som end ikke kan hjælpe i den ringeste nød, og som dog er så fornem og dyrebar, at han lader sig opvarte på det herligste og lader sig opbevare i store kister og inden for stærke låse. Består denne skat eller Gud i klæder, så må man tage vare på ham og bevare ham for den allermindste mide og møl, at de ikke skal fordærve og fortære ham.\nVæggene burde jo spytte på os, fordi vi stoler mere på denne Gud, som møl fortærer og rust fordærver, end på den Gud, som skaffer og giver alle ting, himmel og jord og alt, hvad der er deri. Er verden ikke afsindig, som vender sig fra den sande Gud og sætter sin lid til den skændige mammon, til den usle, elendige Gud, som ikke kan bevare sig selv for rust.\nGud tilskikker penge og gods mange slags fjender, så vi skal se og erkende vor vantro og ugudelige væsen, idet vi stoler på en så afmægtig og skrøbelig Gud. Vi kunne jo dog ligeså let holde os til den sande, mægtige og stærke Gud, som giver os alt, penge, gods, jordens frugt og alt, hvad vi behøver. Alligevel er vi så afsindige, at vi gør os guder af skabningerne. Føj, du forbandede vantro.\nMed andre synder har det sig dog sådan, at mennesket bruger skabningen, og at kødet har sin lyst og glæde af det, som når man lever i frådseri og drukkenskab. På samme måde tilfredsstiller vreden sin lyst, og sådan er det også med andre laster. Men i denne last må mennesket ængste og plage sig selv med sorger, og har ingen nytte af det. Pengene ligger i en bunke og lader sig tjene, og den gnier, som har dem, tør ikke bruge dem til sin lyst og glæde, så han ikke gør sin Gud vred.\nSådan går det dem, som tjener denne afgud. Den sande Gud lader sig dog bruge og tjener mennesker, men sådan gør mammon ikke. Han vil ligge stille og lade sig tjene. Af den grund kalder Det Nye Testamente havesygen for afgudsdyrkelse, fordi den kun vil lade sig tjene. Men at elske uden at nyde, det må synes endog Djævelen ærgerligt. Dette overgår alle dem, som elsker den Gud mammon og tjener ham. Den, som ikke skammer sig og rødmer over det, har en jernpande.\nHele vægten ligger altså på ordet ”tjene”. For det er ikke forbudt at have penge og ejendele, for vi kan ikke undvære det. Abraham, Lot, David, Salomon og andre har haft meget gods og mange penge, og endnu den dag i dag finder man også rige folk, som dog tillige er fromme. Men det er én ting at have gods, og en anden ting at have mammon som sin Gud. Job var også rig, havde meget gods og var mægtigere end alle, som boede i Østen; og dog siger han i kap. 31, 24-25: ”Har jeg gjort guld til min sikkerhed og sagt, at jeg satte min lid til rent guld? Glædede jeg mig over, at min rigdom var stor, og at jeg havde skrabet så meget sammen?”\nKort sagt: Gud vil, at vi ikke skal tjene penge og gods med havesyge og omsorg, men arbejde og lade ham have omsorg for os. Den, som tjener, han er en træl og ejer ikke guldet, men guldet ejer ham, for han tør ikke bruge det, når han vil, og kan heller ikke tjene andre med det. Ja, han har ikke engang mod til at røre ved det. Men er han en Herre over guldet, så tjener guldet ham, og ikke omvendt. Han tør da bruge det, ligesom Abraham, David, Job og mange andre rige har gjort, og bekymrer sig kun for det, som hører Herren til, sådan som Paulus lærer i 1 Kor 7, 32. Desuden hjælper han de fattige med sit gods og giver dem, som intet har. Når han ser en, som ingen tøj har, så siger han til sine penge: Herud Junker Gylden, der er en fattig og nøgen mand, som ingen tøj har, ham må du tjene! Her ligger en syg, som lider nød, her frem Junker Krone og Euro, af sted med jer og hjælp ham! De, som omgås sådan med deres gods, de er herrer over det, og det gør visselig alle retskafne kristne. Men de, som sparer mange penge op og kun tænker på, hvordan bunken kan blive større og ikke mindre, de er intet andet end afgudstjenere.\nDen er en herre over mammon, som griber den for at hjælpe dem, som behøver det, og stoler på Gud, som siger: Giver du, så giver jeg også. Har du ikke mere, så har du jo stadig mig, og jeg har nok endnu. Ja, jeg har mere, end jeg nogensinde har givet eller kan give bort. Vi ser her og der mange fromme fattige, og det alene, for at de rige skal hjælpe de fattige og tjene dem med deres rigdom. Derfor er nu meningen denne: Ejendele må vi have, men vi skal ikke hænge vort hjerte ved det, som også Sl 62, 11 siger: ”Selv om rigdommen vokser, så regn ikke med den.” Arbejde skal vi, men vi skal ikke bekymre os om det daglige brød. Det siger Herren her i evangeliet med klare ord:\nv25 Derfor siger jeg jer: Vær ikke bekymrede for jeres liv, hvordan I får noget at spise og drikke, eller for, hvordan I får tøj på kroppen.\nOg han anfører dertil en fornuftig, naturlig grund, hvormed han vil overbevise dem om, at de ikke bør bekymre sig om deres daglige fornødenheder. For fornuften må slutte og medgive, at Gud har givet os legeme og liv uden vor omsorg og medvirkning, og vi ser jo, at det heller ikke bliver opholdt ved os selv:\nv25b Er livet ikke mere end maden, og legemet mere end klæderne?\nSom ville han sige: I vender det helt på hovedet. Maden skal tjene livet, men I lader livet tjene maden. Sådan også med tøjet. Tøjet skal tjene legemet, men i stedet må legemet tjene tøjet. Men Gud ordner det sådan, at han først giver livet og opholder legemet. Har han nu givet dette, så vil han bestemt også give både mad og tøj og ikke lade dem udeblive.\nHer må vi nu give nøje agt på Herrens ord. Han siger: Vær ikke bekymrede, men han siger ikke: Arbejd ikke. Bekymringen er forbudt, men ikke arbejdet. Ja, det er befalet og pålagt os at arbejde, så sveden løber ned over ansigtet. Derfor siger han til Adam i 1 Mos 3, 19: ”I dit ansigts sved skal du spise dit brød, indtil du vender tilbage til jorden.” Og i Sl 104, 22-23: ”Når solen står op, går mennesket ud til sin gerning og arbejder, til det bliver aften.” Vi skal ikke bekymre os. Det forbydes os her. For vi har en rig Gud, som lover os mad og tøj, før vi bekymrer os og beder om det.\nHvorfor giver han os det ikke uden arbejde? Fordi det har behaget ham at gøre det på denne måde. Han befaler os at arbejde og derefter giver han os det, ikke for vort arbejdes skyld, men af sin godhed og nåde. Det ser vi jo klart, for skønt vi hvert år arbejder på vor jord, så giver han dog mere det ene år end det andet. Derfor er vi dårer. Ja, vi synder mod Gud, når vi har bekymring for, hvordan vi skal samle os penge og gods, når Gud dog så rigelig lover os, at han vil give os alt og til overflod forsørge os med alt, hvad vi har behov for.\nMen her kunne en indvende: Paulus siger dog, at vi skal være bekymret. Det gør han i Rom 12, 8: ”Den, der er forstander, skal være det med iver, og den, der øver barmhjertighed, skal gøre det glad og gerne.” Og i Fil 2, 20 siger han om Timotheus: ”Jeg har ingen med et sind som hans til oprigtigt at tage sig af jeres sag.” Og selv roser han sig i 2 Kor 11, 28 af sin bekymring for alle menigheder. Her ser man jo, at vi dog også skal være bekymrede. Svar: Vort kristne liv består i to stykker, i tro og i kærlighed. Det første har med Gud at gøre, det andet med næsten. Det første ser man ikke. Det er troen. Den ser Gud alene. Det andet ser man, og det er kærligheden, som vi skal vise vor næste.\nDen bekymring, som kommer af kærligheden, den er befalet. Den derimod, som stiller sig ved siden af troen, den er forbudt. Når jeg tror, at jeg har en Gud, så kan jeg ikke nære nogen bekymring for mig selv. Når jeg véd, at Gud har omsorg for mig, som en far for sit barn, hvad skulle jeg da frygte for? Hvad behøver jeg da at bekymre mig om? Jeg siger ganske enfoldigt: Er du min far, så véd jeg, at intet ondt sker mig. Sådan siger også Sl. 16, 8: ”Jeg har altid Herren for øje, han er ved min højre side, og jeg vakler ikke.” Han har alt i sin hånd, derfor kan jeg ikke mangle noget. Han sørger for mig.\nNår jeg derimod går hen og selv vil bekymre mig, så er det imod troen. Derfor forbyder han også sådan bekymring. Men kærlighedens omsorg vil han, at vi skal have. Han vil, at vi skal have omsorg for andre, så vi giver dem af vort gods og vore gaver. Er jeg en, der styrer, skal jeg have omsorg for befolkningen. Er jeg en forælder, må jeg have omsorg for min familie og husstand og så videre, som enhver har modtaget gaver af Gud. Gud sørger for alle, og det er den omsorg, troen ejer. Men vi skal også have omsorg for hinanden i kærligheden. Når Gud nemlig har givet mig noget, så skal jeg have omsorg for, at også andre kan få del i det.\nDerfor skal man ikke være spidsfindig her, men slet og ret forstå ordene, som de lyder. Vi skal ikke have omsorg for vores daglige fornødenheder. Gud siger: ”Vær ikke bekymret for dit liv, hvordan du får noget at spise og drikke. Gør du blot dit arbejde og lad mig have omsorg. Jeg vil give. Men når han har givet det, så sørg du for, hvordan du kan uddele det på den rette måde. Vær ikke bekymret for, hvordan du skal få det, men hav omsorg for, hvordan din familie og dine ansatte eller underordnede og andre også kan nyde godt af det, som Gud har givet dig. Og se til, at de passer deres opgaver og ikke lever, som de har lyst til.\nEr jeg en prædikant, så skal det ikke være min bekymring, hvor jeg skal tage det fra, som jeg prædiker. For når jeg ikke har det, så kan jeg ikke give det. Kristus har sagt i Luk 21, 15: ”Jeg vil give jer mund og mæle og en visdom, som ingen af jeres modstandere vil kunne modstå eller modsige.” Men har jeg det, så skal jeg have omsorg for, at andre kan få det af mig. At jeg må fremsætte det for dem på den bedste måde, lære de uvidende, formane og påminde dem, som véd det forud, trøste de bedrøvede samvittigheder, vække de træge og søvnige hjerter og så videre, sådan som Paulus har gjort og også befalet sine disciple Timotheus og Titus at gøre. Dette skal være min bekymring, nemlig, hvordan de kan få det af mig. Jeg skal studere og bede. At studere er mit arbejde. Det arbejde vil han, at jeg skal gøre. Og når det passer ham, så giver han. For det kan godt hænde, at jeg studerer længe og dog ikke straks får noget. Men når det passer ham, så giver han det rigeligt og overflødigt, og det sommetider på en time. Sådan skal enhver gøre i sin livssituation og blot varetage den opgave, som er ham befalet. Så skal vi lade vor Herre Gud have omsorg for at give. Når han giver, skal vi sørge for, at vi også kan meddele andre det.\nDet mener Herren her, når han siger, at vi ikke skal bekymre os for mad og klæder. Men arbejde vil han have, det er en afgjort sag. Du kommer til at ligge længe bag ovnen, før der bliver givet dig noget, hvis du ikke dyrker din jord eller på anden måde bruger dine evner. Sandt er det, Gud kunne godt ernære dig uden dit arbejde og lade både korn og vin vokse frem på dit bord. Men han vil, at du skal arbejde og i disse sager bruge din fornuft og dine evner, som han har givet, ikke for at de skal være passive, men for at de skal bestille noget. Sådan er det også med prædikeembedet og med al vor gerning. Han giver os uld. Den lader han vokse for os på fårene; men der bliver ikke straks tøj ud af det. Og når stoffet er lavet, så er kjolen ikke dermed færdig, og så videre. I alle ting handler Gud således, at han vil sørge for det og vi skal arbejde. Han vil give, hvad vi ikke selv kan skaffe eller gøre; men vi skal bruge det, han giver os, og virke dermed.\nHerpå har vi mange eksempler i alle skabninger, og især nævner han to, som burde gøre os skamrøde, nemlig fuglenes og blomsternes på marken.\nv26 Se himlens fugle; de sår ikke og høster ikke og samler ikke i lade, og jeres himmelske fader giver dem føden.\nSom ville Herren sige: I har endnu aldrig set nogen fugl skære korn, høste og samle i lade; for de arbejder ikke ligesom os, og dog får de deres føde. Dermed vil Herren ikke, at vi ikke skal arbejde, men han vil med dette eksempel fratage os den unødige bekymring. For en fugl kan jo ikke dyrke jorden ligesom vi, men dog er den ikke uden arbejde, for den udretter det, hvortil den er skabt, lægger æg og udklækker sine unger, ernærer dem og synger vor Herre Gud en sang derfor. Havde Gud pålagt den mere arbejde, så udrettede den også mere. Den står tidligt op, sætter sig på en gren og synger den sang, den har lært, ved ikke om nogen mad og er heller ikke bekymret for det. Siden, når den bliver sulten, flyver den hen og søger sig et lille korn, som Gud et eller andet sted har lagt til den. Det tænkte den ikke på, da den sang, skønt den også havde årsag nok til at være bekymret for sin føde. O, skam jer nu, at fuglene er frommere og har større tro end jer. De er glade og synger med fryd, selv om de ikke véd, hvad de skal spise.\nDette er sagt os til overmåde stor skam, at vi ikke kan gøre, så meget som fuglene gør. En kristen burde skamme sig for en lille fugl, som kan den kunst, den ikke har lært, og som uden prædiken og formaning sætter sin lid til Gud og lader ham sørge for sig. Hvis du om foråret ville sige til en af dem: Hvordan kan du synge så glad, når du dog endnu ikke har noget korn i din lade? Så ville den skamme dig ud og foragte dig. Du, som vil være en kristen og et Guds barn og så rigeligt hører hans ord og løfte, og dog ikke har en sådan tillid, at du uden bekymring og havesyge, med god samvittighed og et glad hjerte kan vente det af Gud, som du ikke selv kan give dig. Det er et vældigt eksempel, som sandelig burde vække os og tilskynde os til at stole mere på Gud, end vi gør.\nDerfor slutter Herren også med et indtrængende ord og siger:\nv26b Er I ikke langt mere værd end de?\nEr det ikke en stor skam, at Herren gør fuglene til vore mestre og fremholder os dem, at vi skal lære af dem. Skam dig, du hæslige, skændige vantro! I 1 Mos 1, 28 har vi en befaling om, at vi skal herske over hele skabningen, og dog gør vi os selv sådan til skamme, at Gud endog må sætte fuglene til vore mestre, som må vise os, hvordan vi tjener mammon og forlader den rette og sande Gud. Nu følger det andet eksempel af blomsterne på marken, hvormed Herren vil opmuntre os til, at vi ikke skal have omsorg for klæder. Han siger:\nv27 Hvem af jer kan lægge en dag til sit liv ved at bekymre sig? v28 Og hvorfor bekymrer I jer for klæder? Læg mærke til, hvordan markens liljer gror; de arbejder ikke og spinder ikke. v29 Men jeg siger jer: End ikke Salomo i al sin pragt var klædt som en af dem. v30 Klæder Gud således markens græs, som står i dag og i morgen kastes i ovnen, hvor meget snarere så ikke jer, I lidettroende?\nSom ville han sige: Livet er ikke jeres, legemet heller ikke. I kan ikke gøre nogen af dem hverken længere eller kortere, for det står alene i Guds magt. Og dog bekymrer I jer om, hvordan I kan klæde jer. Se dog til blomsterne på marken, hvordan de er smykkede og klædte, selv om ingen af dem gør noget dertil. De hverken spinder eller tilvirker noget selv, og dog er de så herligt prydede. Og Gud sørger endog for sådanne små, ringe skabninger, som er så skrøbelige og kun er skabt for én dag eller to og næsten ikke har noget mere ved sig end farve og lugt. Han sørger for, at de har så skønne og mangfoldige farver og enhver sin egen herlige klædning, for at de, Gud til ære, kan vise hvor langt herligere og skønnere Gud kan smykke dem end alle mennesker med alle deres perler, guld og kostelige smykker. Derfor stiller han også den rigeste konge, Salomon, og med ham alle andre konger og herrer imod dem og siger, at ingen af dem har været sådan klædt eller med al verdens gods kan bringe en så skøn prydelse til veje, som den, hvormed Gud klæder én af markens blomster.\nHermed vil Herren nu atter ikke, at vi ikke skal gøre noget arbejde. Vi skal arbejde, spinde, væve og fremstille klæder af det, som Gud dertil har givet os. Men vi skal ikke være bekymret og tvivle, om han også vil give os det. Vi skal heller ikke leve og skikke os sådan, som skulle og måtte vi selv uden Gud give og skaffe os det alt sammen.\nSådan blive vi atter her beskæmmede og forhånede af blomsterne, som kvæget nedtræder med deres fødder eller æder, og som dog af Gud bliver så højt ophøjet, at de blive vore skolemestre og lærere, så vi må tage hatten af for dem og ære og takke dem som vore mestre. Men vi er så blinde, at vi ikke ser, hvad Guds hensigt er med dette og hvad hans mening er. Blomsten står der for vor skyld, for at vi skal se den. Den fører sig frem over for os, trodser og siger: Selv om du havde hele verdens smykker på dig, så kan du dog ikke lignes med mig, sådan som jeg her står. Jeg bekymrer mig ikke for, hvorfra jeg skal få dette smykke, og bidrager intet dertil. Og selv om du er skønt smykket, så er du dog et vantro menneske og tjener den afmægtige mammon og er dertil en ussel, stinkende ormesæk. Men jeg er frisk og skøn og tjener den rette og sande Gud. Af disse eksempler og lignelser slutter nu Herren og siger:\nSom jeg i begyndelsen sagde, holder Kristus denne prædiken for sine kristne og navnlig for dem, som er i prædikeembedet eller for øvrigt enten ikke ejer noget, eller dog ikke kan erhverve og samle sig sådant forråd og mammon som den øvrige verden. De skal også vide, hvorfra de får føde og ophold for sig og sine. Ja, de må også stå i fare for at blive berøvet det, som Gud har givet dem af timelige goder, og må således helt igennem leve på Guds forsyn og vente alt af ham, da verden ikke giver dem noget.\nDette gør nok kød og blod ondt og falder dem også tungt. Ja, ingen uden en troende kristen kan bære det. For verden er sådan sindet, at den ikke vil leve på det uvisse, men den vil være sikker i sin sag. Den vil forud have alt, hvad den behøver, i orden og klar: Næring, fred, beskyttelse og sikkerhed, så den må kunne bestå. Den vil ikke være afhængig af hverken Gud eller mennesker. Fordi den ser, at verden ikke gør nogen rig for hans tros og fromheds skyld, så tænker den, at den også må gøre og leve som andre, så den dog også må have noget i reserve.\nHerimod trøster og styrker Kristus nu sine kristne og gentager atter, at de ikke skal være bekymret eller forsage og tvivle i vantro og sige: Ak, hvordan skal vi klare os? Hvem vil give os noget? Hvor får vi stakkels kristne ophold, beskyttelse og fred i denne verden? Men de skal vide, at deres himmelske fader sørger for dette og også vil give dem det, som den, der jo hedder deres fader og ikke de vantros fader. Skønt han dog opholder hele verden og er den, som giver alt, for derved at vise, at han heller ikke vil lade sine børn uforsørgede. Han fører dem ind i hele skabningens høje og guddommelige værk, så de må se, hvordan han ernærer og opholder alt, som han har skabt. Han gør det alt sammen efter hvordan han har anordnet enhver ting og givet den sin plads. Derfor sørger han også for alle fugle i luften, skønt de ikke har omsorg for nogen næring eller forud véd, hvorfra de skal få den. Ja, endog blomsterne smykker og klæder han så herligt, på hvilke dog sådan skønhed og smykke synes at være helt unyttig, fordi de ofte kun står én dag, så at den kunne synes hellere at burde anvendes på noget andet. Derfor må han jo meget mere have omtanke og omsorg for sine kristne, hvordan de skal blive ernæret og klædt og have et sted at bo, så længe de må leve her på jorden.\nDette formaner han dem til at tro. Og så han på det kraftigste må indprente dem det, ikke med mange, men alvorlige ord, så afbryder han sin tale, efter at han har fremholdt de daglige eksempler og Guds gerning i skabningen og slutter med disse ord: ”Hvor meget snarere så ikke jer, I lidettroende?” Han ville gerne sige: I skulle dog skamme jer, at I så længe lader mig prædike herom, I, som er kristne, og véd, at I har en fader i Himlen. Ja, skamme jer skulle I og ikke tåle, at dette bliver sagt om jer, som jeg dog må sige, at I har en så ringe og lille tro, at I ikke uden nogen tvivl og bekymring har så megen tillid til den levende Gud, at han vil ernære og opholde jeres legeme og liv. Han, som dog giver jer sit ord og sit løfte. Hvordan vil I dog bestå uden skam og blusel, ikke alene for Gud, men for hele skabningen, når det skal siges om jer og I med jeres egen bekendelse må bekræfte, at I som så rigelig har Guds Ord og nåde, har så såre lille en tillid til ham, at han skal forsørge jeres elendige maddikesæk og stinkende bug.\nMen endnu alvorligere går han ind på dem, når han siger: ”Alt dette søger hedningerne jo efter.” Det burde rimeligvis afskrække en kristen, når han hører den åbenlyst skrækkelige dom, at de, som sørger og tragter efter mammon, er hedninger, det vil sige, sådanne mennesker, som i sandhed ingen Gud har, uden for så vidt de i Guds sted tjene Mammon, som kun har Guds navn, men er lutter løgn og intet. De er altså ganske afsondret fra Gud, berøvet al guddommelig erkendelse, trøst, nåde og salighed. Disse er dog de elendigste, usaligste, mest fortabte mennesker, som aldrig har nogen frelse eller trøst at håbe på.\nHer ser du verden afmalet, hvad den er for noget, nemlig den store, mægtige hob, bortset fra de såre få kristne, den hob, som så snart de vokser op, vender sig ganske bort fra Gud og tjener løgnguden Mammon. Ham holder de for den store, ja eneste Gud, fordi hoben, som hænger fast ved ham, er så stor. Og dog er han blot et afmægtigt, tomt navn, så en kristen burde forfærdes og forskrækkes, når han tænkte på denne verdens blindhed og jammer, og på det alvorligste sukke og tragte efter, at han kun måtte være langt fra dette skændige væsen, og flygte derfor af al sin magt, som for en ild ja, som for Helvede selv.\nFor at han dernæst også på det mest liflige og trøstefulde må opmuntre os til troen, siger han for det tredje: ”Jeres himmelske fader ved, at I trænger til alt dette.” Han er jo jeres fader, og ikke fuglenes eller gæssenes og ændernes fader, heller ikke de ugudelige hedningers. Tiltro ham dog, at han er så from, at han også bærer faderlig omsorg for jer og ikke vil forglemme, heller ikke forlade jer. Ja, at han længe forud har vidst, hvad han skulle give jer, og sørget for det, før I selv tænker på det eller følte jeres nød. For hvem uden han alene har forud vidst eller tænkt på, hvad I skulle være eller behøve, før I endnu var født til verden? Gør ham derfor den ære, at I tror, at han ser og véd dette, og fordi han véd det, at han da også vil handle mod jer som en fader.\nDette er hovedordet i denne prædiken og giver den rette regel og måde, som vi skal forholde os på, så vi både har det guddommelige eller evige gode og det legemlige livsunderhold. Vil I sørge ret og godt for det, som I bør have omsorg for, så lad det være jeres første, ja eneste bekymring, at I tragter efter, hvordan I kan leve efter Guds Ord, og udføre jeres opgaver og tjene ham i hans rige, sådan som hans ord lærer jer. – Deri består den retfærdighed, som hører til dette rige. - Og lad dette være jer mere magtpåliggende end alt, hvad der angår det timelige liv.\nNår I gør det, så har I gjort vel og sørget ret for jer selv og behøver da ikke videre at lade nogen bekymring trykke jeres hjerter. Ja, det skal være jer noget alt for ringe, at bekymre og plage jer for en så ringe ting, som jeres maves næring er. Men tragt alene, Gud til ære og meget mere jer selv til gavn og frelse, efter den store evige skat, hvordan I kan erhverve og beholde den, så skal det andet følge af sig selv. Og I kan ikke på en bedre måde få det af Gud end på den måde, at I først søger og begærer det store hos ham. For det er hans lyst, at man beder ham om noget stort, og at han kan give os det, som er stort og meget. Og fordi han gerne giver det store, så vil han heller ikke lade det mangle på det, som er småt, men give jer det som tilgift.\nDet har Gud også altid stadfæstet med mange fromme menneskers erfaring, som har fulgt denne regel og lære og tragtet efter, hvordan de kunne hjælpe til at opbygge Guds rige, tjene kirken og fremme Guds Ord og til dette formål har givet af deres ejendele. Dem har han igen rigelig velsignet med gods og ære. Herom vidner de gamle eksempler, ikke alene af Skriften, men også af nogle fromme kongers og fyrsters historie, som i begyndelsen i en kristen mening har skænket rige gaver til kirker og til prædikeembedets og skolers underholdning, men som derved ikke blev fattigere, men langt rigeligere velsignede og begavede af Gud, så de har regeret i god fred, sejr og lykke.\nDette gjorde han også gerne endnu, når blot verden kunne eller ville være så salig og følge det trofaste råd, som han her giver, eller holde hans løfte for sandt og ikke med vantro, havesyge og sit ukristne væsen rase sådan mod hans Ord, sig selv til skade og fordærvelse. For over for den må han vende dette ord ganske om og vise det modsatte, så den, som ikke vil søge efter Guds rige og hans retfærdighed, men foragter det og mod Guds vilje tænker at forsørge sig selv med sin egen visdom og sine egne planer, både skal gå glip af det evige og enten ikke få det timelige eller dog ikke blive mæt eller have nogen glæde deraf.\nVerden vil bestandig have bekymring for det kommende og mener dermed at gøre sin sag ret sikker og bringe så meget til veje, at den kan være tryg for al fare og beskærme og opholde sig selv. Den ser ikke, at det er spildt besvær, og at dens anslag slår fejl, og at det er sandt, hvad erfaringen vidner og Kristus her siger, at hver dag har sin egen ulykke og plage. Derfor sker det, at verden med disse sine egne anslag og denne sin klogskab, hvormed den mener at sikre sig rigtig godt og forebygge al fremtidig fare, kun kommer ud i desto større jammer og skade.\nFor når den ser, at det ikke går, som den har tænkt, eller der støder et uheld til, da begynder den at forsage, falder fra det ene på det andet og mener, at den må søge hjælp, beskyttelse og redning, hvor og hvordan den kan. Den søger altså at skikke og hjælpe på sin sag med mange slags sælsomme rænker og kneb, som vantroen driver den til, Gud og samvittigheden til trods, for på den måde at udføre, hvad den har i sinde, skønt den ser, at Gud ikke giver den lykke dertil. Heraf kommer da så megen ulykke, jammer, mord, krig og alle den ugudelige verdens onde rænker og kunstgreb. For enhver tænker at udføre sin sag uden Gud, og vil nogen hindre ham deri, så skal han undertrykkes og skaffes af vejen, og før skal alt gå til grunde, inden han vil afstå fra sit forsæt og give tabt. Derved fordærves da alt godt i alle sager og regimenter, og idel ulykke vokser op. Det stadfæster alle historier og den daglige erfaring mere end tilstrækkeligt.\nHerimod vil nu Kristus advare sine troende, at de ikke skal være så vaklende og grunde deres sag sådan på det uvisse, med unyttig bekymring for det kommende. De skal til enhver tid og daglig gøre det, som er ret, og ikke have bekymring for, hvad udgang det skal få. De skal heller ikke lade sig afholde derfra for det kommende, uvisse godes eller ondes skyld, men befale Gud bekymringen og så modtage det, der møder dem, som noget godt og overvinde det med tålmodighed og tro. For her på jorden kan det ikke gå anderledes til: Der møder daglig enhver i hans styre, stilling og opgaver noget andet end det, han gerne ser, og som koster ham megen møje og besvær. Derfor kalder Kristus også dette liv for en daglig plage eller ulykke, det vil sige, alle slags uheld, modstand og hindring, så vi må vide det og være rustede imod det, så vi ikke ved noget af det lader os afskrække fra at gøre det gode, eller bevæge til at skikke os lige med verden og gøre os delagtige i dens uretfærdige onde væsen, og dermed styrte os selv og andre i fordærvelse og fordømmelse.


Hotel Residencia Castellano I i Salamanca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAvenida de Portugal nº 29, Salamanca Centrum, Salamanca, Spanien, 37003 - Fantastisk placering - Se på kort\nFremragende 9,6 (2112 anmeldelser)\nMere om Hotel Residencia Castellano I\nMed en praktisk beliggenhed i Salamanca er Hotel Residencia Castellano I et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Hotel Residencia Castellano I sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, rundvisning, renseri, bar.\nAtmosfæren på Hotel Residencia Castellano I afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, telefon, ventilator, fjernsyn er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Hotel Residencia Castellano I det kloge valg for rejsende til Salamanca.\nLokalt skatte-ID / Udlejningslicens: TOMO430,LIBRO0,FOLIO140,HOJASA\nAgoda Anmeldelser (4)Booking.com Anmeldelser (992)


Tænk hvis han siger nej og sladre henne på skolen. Da min mor ind til mig! Hvorfor hiver du ikke ned i mine bukser, så hiver jeg ned i dine foreslog far. På en måde ved jeg nu, at jeg heller ikke bliver en stor, kendt komiker. Jeg lænede mig frem og åbnede munden. "Ved du hvad, jeg får sgu en ide. Venner/kærester søskende" Da hun åbnede døren sad naboens datter Lise og hoppede op og ned på Pouls store pik Min drengepik blev opdraget Han onanere min pik iført gummihandsker, og der gik ikke længe før. Var det eksplosions creme han kaldte det? Nu er det min tur til at være ærlig. Voldtaget Han spurgte om jeg havde dyrket sex med en mand før! Siden MED erotiske historier ER flytter. Det var i orden med mig da jeg ikke havde travlt. Duften af sæbe gay massage hadsten bestil escort var dejlig beroligende. Lidt efter lidt satte han farten op og det gik meget bedre da han brugte lidt mere af det der kølige creme. Jobsamtalen Uden videre overvejelser pressede han sin flagstang mod mit hul og kørte den i bund Min første gang Han fandt nogle bøsse dvd'er frem så vi kunne se og snakke om vores fantasi. Gjorde det ondt at få den op i røven?". Tanken om at rejse mig og løbe ud af stuen og ud af huset og langt ned ad vejen og springe på et godstog til Langtbortistan suste gennem mit øre hoved. Hans pik var nu blev helt stiv Min Bror Mikkel Han tog uden videre min hånd, og førte den ned i hans bukser, jeg var helt i chok En blid fyr Har du haft sex Mille? Se, men ikke andet. Både og Jeg slikkede hans nosser og lod min tunge rotere i hans røvhul.\nFamilie sex: Sex noveller dk bøsser der har sex\nKnep mig i røvhullet, far. Vinterlængsel Han ønskede at trænge længere ind i hende men turde ikke. Jeg blev helt rød i hovedet. Jeg ventede ikke på ham da jeg vidste det betød det samme som, at han ville være der om 15 til 20 minutter. Da far satte sig på kanten af sengen blev jeg stående op for jeg vidste ikke helt hvad han ville have mig til. Men der var ikke noget homo liderlig sex nøgne unge herrer at gøre og en times tid senere var jeg nogenlunde tilfreds. Han undskyldte for at være sen på den.\nMin fætter og bror tømte sig i mig. Et eventyr del.1 Sæt dig ned på den og lad mig bolle din stramme drenge fisse knægt! Ferie i Tyrkiet.1 del.2 Fik ham til at saette sig p? min pik som jeg f?rte mod hans hul, men det var for stramt Haevn Pikken er s? ?m og stiv af laedersnoren, s? der g?r et jag af nydelse. Den sprang ud, dukkende og blodfyldt.\nSvigermor elsker sex - Badelandet: Hun opdagede det, og hun rakte ned i vandet og tog min badebukser. Svigermor elsker sex - Naboen. Velkommen til Danmarks frække sexhistorie side. Her kan du helt gratis læse vores brugers frække historier og noveller. Har du noget frækt at fortælle fra.\nMen far havde ret. Kom farmand sprøjt din lille Lærke i ansigtet Mor og mig Hun ser mig ikke, jeg står og ser liderlig på at hun onanere. "Brian, hvorfor spørger du ikke en af dine venner om at gøre det her med?" "Det kan jeg da ikke, far. Ja, skat stønner hun.\nSlutty assholes get worked.


1. apr kl. 10:30 - 2. apr 2023 kl. 15:30\n2023 18 10 3002\nAt udvikle spillernes spilforståelse og evne til at observere.\nAt designe øvelser, der matcher den enkelte spillers alder og niveau.\nAt planlægge sammenhængende træningsforløb på tværs af sæsoner tilpasset målgruppens alder og niveau.\nOm det gode børnetræningsmiljø og din rolle som træner.\nOm taktik - og hvordan du kan udvikle dine analytiske evner.\nLouise Andersen, Bjarne Nielsen\nDer er ofte mulighed for at søge kursustilskud hos kommunen. Kontakt jeres lokale fritidskonsulent i kommunen for nærmere info.\nTilmeldingsfrist 16. mar 2023 kl. 23:59\nDu kan ændre din tilmelding til og med arrangementets tilmeldingsfrist (16. mar 2023)


Solrød Computer & Fotoklubs it- og fotoundervisning i efteråret PDF\nDownload "Solrød Computer & Fotoklubs it- og fotoundervisning i efteråret 2013."\n1 Solrød Computer & Fotoklubs it- og fotoundervisning i efteråret Der undervises i følgende kurser: Modul 1a for dig som ikke tidligere har brugt en computer. Kurset henvender sig til dig som vil lære at bruge en computer. Der arbejdes med at lære at bruge skærm, tastatur og mus. Tidspunkt: Onsdage i september kl Instruktør: Stig Lysholt Modul 1b for dig som ikke tidligere har brugt en computer. Kurset henvender sig til dig som vil lære at bruge en computer. Der arbejdes med at lære at bruge skærm, tastatur og mus. Varighed: 2 uger. Tidspunkt: Torsdage i oktober kl Instruktør: Thorkild Thomsen. Modul 2a for dig som er fortrolig med brug af skærm, tastatur og mus. Du lærer at oprette en gmail, bruge internettet og søge informationer med Google. Brugen af Nemid, Borger.dk, sundhed.dk, netbank indgår bl.a. i kurset. Tekstbehandling og regneark introduceres. Varighed: 8 uger. Tidspunkt: Onsdage i oktober-november kl Instruktør: Stig Lysholt Modul 2b for dig som er fortrolig med brug af skærm, tastatur og mus. Du lærer at oprette en gmail, bruge internettet og søge informationer med Google. Brugen af Nemid, Borger.dk, sundhed.dk, netbank indgår bl.a. i kurset. Tekstbehandling og regneark introduceres. Varighed: 8 uger. Tidspunkt: Torsdage i september og november kl Instruktør: Thorkild Thomsen. Modul 3a for dig som ønsker individuel vejledning i brug af computeren. Tidspunkt: Onsdage i september, kl Modul 3b for dig som ønsker individuel vejledning i brug af computeren. Tidspunkt: Onsdage i oktober, kl Side 1/5\n2 Modul 3c for dig som ønsker individuel vejledning i brug af computeren. Tidspunkt: Onsdage i november, kl Modul 4 for dig som er computernørd Kurset henvender sig til dig som er meget fortrolig med computeren. Du deltager i en engageret gruppe, som programmerer i PHP. Målet er at kunne etablere hjemmesider med avancerede funktioner på internettet. Varighed: 12 uger. Tidspunkt: Tirsdage i september-november, kl Instruktør: Kjeld Alsbo Modul 5 for dig som vil lære mere om billeder og computeren De grundlæggende funktioner i Picasa. Oprettelse af Google+. Dele billeder på nettet med andre, lægge billeder over i Picasa fra en mail, lægge billeder fra mobiltelf i computeren, bestille billeder fra Picasa til en fotoforretning (på nettet), hvilken metode er bedst mht. til sikkerhedskopiering af billeder, o.l. Tidspunkt: Onsdage i september-oktober, kl. 16:30-18:00 Instruktør: Ib Søgaard Alt er optaget på dette hold i efterårsperioden Side 2/5\n3 IT-cafeen Besøg os i Solrød Computer & Fotoklubs it-cafe Som i den foregående sæson holder vi åbent hus hver mandag i it-cafeen. It-cafeen indbyder dig til hyggeligt samvær over en kop kaffe når vi hjælper dig med NEM-id og selvbetjening på offentlige og andre hjemmesider. Vi kan også hjælpe med tekniske problemer hvis din computer driller. Og det er gratis. Kræver ikke tilmelding - bare mød op. Tidspunkt: Mandage september-november, kl Instruktører: Arne Jørgensen og Werner Hoffmann. Fotogrupperne Fotogruppe 1 Solrød Computer & Fotoklubs første fotogruppe mødes hver uge og arrangerer udstillinger, forskellige ture og familieferier. Vi vil desuden kunne deltage i konkrete samarbejdsprojekter med kommunen og private virksomheder. Der er ikke mulighed for at optage nye deltagere. Varighed: Hver uge året rundt. Tidspunkt: Fredage, kl Holdleder: Ib Søgaard Fotogruppe 2 Solrød Computer & Fotoklubs fotogruppe mødes hver anden uge og arrangerer udstillinger og ture. Der er mulighed for at optage nye deltagere. Varighed: Året rundt. Tidspunkt: Tirsdage kl Holdleder: John Christiansen Fotogruppe 3 Solrød Computer & Fotoklubs fotogruppe mødes hver uge og arrangerer udstillinger og ture. Der er ikke mulighed for at optage nye deltagere. Varighed: Hver uge året rundt. Tidspunkt: Mandage kl :30. Holdleder: Stig Lysholt Side 3/5\n4 NB: Der oprettes desuden løbende ad hoc kurser og aktiviteter ud over de ovennævnte. Sådan tilmelder du dig! Du ringer til instruktøren for det/de kurser du ønsker at deltage i: Arne Jørgensen, telefon Ib Søgaard, telefon John Christiansen, telefon Kjeld Alsbo, telefon Stig Lysholt, telefon Thorkild Thomsen, telefon Werner Hoffmann, telefon NB: Klubben har 20 års jubilæum i september 2013 Side 4/5\n5 Søndagsture i efterårsperioden Hvis du har lyst til at gå en søndagstur og få lidt frisk luft kan du deltage i turordningen. Der er altså ikke tale om stavgang eller løb, og turene er som udgangspunkt ikke guidede. Søndag den 21. juli kl. 09 Staunings Ø, mødested P-pladsen Jersie Strandpark, IS, TT Trækfugle tur. Guide: Bjarne Bo Jensen. Søndag den 4. august kl. 10 Hedeland, mødested P-Plads v/aktivitetscentret, GT, ET, DL. Søndag den 1. september kl. 10 Trylleskoven, mødested P-Pladsen Østre Strandvej, IS. Søndag den 6. oktober kl. 10 Lellinge Skov, mødested P-Plads v/aktivitetscentret, BH. Søndag den 3. november kl. 10 Karlstrup Nyskov, mødested P-plads v/ Karlstrup Kirke, DL. Søndag den 1. december kl. 10 Julekaffe i AFC, IS. Fotomaraton over to dage i september Lørdag den : Fotomaraton i forbindelse med Solrød Kulturuge Søndag den : Fotomaraton i forbindelse med Solrød Kulturuge Deltagerbilleder udstilles efterfølgende på Solrød Bibliotek. Foto Udstillinger Udstilling på Solrød bibliotek Deltagerbilleder fra fotomaraton udstilles på Solrød Bibliotek i perioden Udstilling i Jersie Sognehus Fernisering tirsdag den kl. 19:00 i Jersie Sognehus Solrød Kalenderbilleder på Solrød Bibliotek Udstilling i forbindelse med udsendelse af Solrødkalenderen 2014 Fernisering Lørdag den , kl. 11. (Kalenderen vil desuden kunne købes i forbindelse med Julestue i Solrød Aktivitets- og Frivilligcenter.) Fotogrupperne udstiller desuden jævnligt billeder i Solrød Aktivitets- og frivilligcenters sal. Med venlig sommerhilsen og på gensyn Solrød Computer & Fotoklub Side 5/5


Beredskabsvagten | De Danske Garderforeninger\nPå beredskab for Politiet\nFra og med d. 1. december 2019 indtrådte de første 90 gardere fra Vagtkompagniet på højt beredskab for politiet. Garderne indtræder dermed i det, man i det seneste forsvarsforlig kalder den strategiske reserve.\nTekst: APR-12 Andreas Dalsgaard – Foto: Christian Sundsdal, Forsvaret – januar 2020\nAf indeværende forsvarsforlig fremgår det, at Forsvaret skal opstille en strategisk reserve på omkring 400 soldater, som kan støtte politiet i forbindelse med større uvarslede hændelser. De uvarslede hændelser kan eksempelvis være i forbindelse med terror eller andre kriser, hvor politiet pludselig har brug for ekstra ressourcer til opstilling af bevogtningsopgaver eller oprettelse af check-points.\n”Forsvarets kerneopgave er at holde Danmark sikkert og trygt. Opgaven, som soldaterne fra Livgarden nu tager hul på, går lige nøjagtigt ud på det – at skabe sikkerhed og tryghed i en situation, hvor vi er ramt af en ulykke eller et angreb. For mig giver det god mening, at Forsvaret støtter politiet i ekstraordinære situationer. Det er en god måde som samfund at udnytte vores samlede ressourcer og beredskab,” siger forsvarsminister Trine Bramsen til Forsvaret.dk.\nForuden garderne ved Livgarden, består den strategiske reserve af ca. 300 erfarne og professionelle soldater fra Hærens stående Reaktionsstyrke. Denne del af styrken indtræder dog først i beredskab fra 1. februar 2020, og vil udgøre reservens hovedstyrke.\n”Med etableringen af den strategiske reserve har vi nået endnu en milepæl i implementeringen af forliget. Med den strategiske reserve kan Forsvaret nu med kort varsel mobilisere soldater til støtte for politiet, hvis der sker uventede begivenheder. Dermed er Forsvaret sammen med politiet med til at øge trygheden i Danmark,” siger forsvarschef, general Bjørn Bisserup til Forsvaret.dk.\nAf Forsvaret.dk fremgår det yderligere, at når garderne indsættes som støtte til politiet, har de samme magtbeføjelser som en polititjenestemand. Det betyder eksempelvis, at garderne kan foretage anholdelser efter ordre fra politiet. Dog tilknyttes magtbeføjelserne kun til den enkelte opgave, ligesom der altid vil være en polititjenestemand tilstede, som kan støtte og vejlede de indsatte gardere i opgaveløsningen. Hertil vil garderne til enhver tid blive indsat under ledelse af politiet.\nMed Vagtkompagniets nyligt oprettede 4. vagthold, kan den normale vagtrotation fortsætte, hvor de 3 vagthold oppebærer vagten, mens det sidste vagthold indgår i beredskabsvagten. Opgaven som beredskabsvagt vil gå på tur, og således skifte ugentligt mellem vagtholdene. Garderne på beredskabsvagt vil være på enten 2 eller 12 timers beredskab.\nEn større koordinationsopgave\nDet kan måske, ved første øjekast, lyde simpelt at oprette et 4. vagthold. Der skal indkaldes en håndfuld rekrutter mere end vanligt. Der skal oprettes et antal ekstra stuer med skabe og senge, og så kan rekrutterne ellers – når de er uddannet som gardere – indsættes på beredskab.\nOpgaven er dog langt fra såre simpel, og forberedelserne til at oprette det 4. vagthold såvel som beredskabsvagten har krævet mange grundige overvejelser hos regimentet. Et af de særligt afgørende punkter, der vil bestemme den strategiske reserves værdi for samfundet, er samarbejdsevnen mellem politi og forsvar.\nI operationscenteret på Flyvestation Karup har man således afholdt en særlig øvelse med netop det formål at træne samarbejdet mellem politi og forsvar. Her var temaet for øvelsen koordination og kommunikation, hvilket ikke nødvendigvis ligger lige til, når der skal handles på tværs af en militær og civil organisation. Til Forsvaret.dk udtaler Mads Rahbek:\n”Vi skal have styr på, hvordan de forskellige organisationer agerer, når en militær og civil organisation skal arbejde sammen – hvad er det for et sprog, vi taler, og procedurer vi anvender.”\nØvelsen er afholdt på initiativ af Forsvaret, hvilket får ros med på vejen af Jens Peter Ladefoged, afsnitsleder for eksternt samarbejde hos Rigspolitiet, der udtaler til Forsvaret.dk: ”Det er supergodt set af Forsvaret at lave sådan en øvelse og forberede sig. Det er også i min optik en indikation af den dedikation, som Forsvaret går til den her opgave med. De viser, at de gerne vil være med til at løse – i den her situation – en utrolig vigtig samfundsopgave”


Den tidligere udlejer del.2\nSkrevet af B3TT3\nHan stønner højt og bliver mere aggressiv i min mund, det er som om den vokser, pludselig mærkes det varm og fyldigt i mit svælg han trækker sig lidt tilbage og råber at jeg skal sluge, jeg har heller ikke andet valg, ellers vil jeg drukne i hans sperm!\nSelv om det alligevel var en lidt hård omgang, så skal hun ikke tro at en ældre herre som jeg, er færdig med hende og hendes næsvisheder!\nHun er jo vild med den hårde behandling, så nu griber jeg hendes hår og rykker hende op fra gulvet! Jeg kysser og snaver hende grådigt, hun presser sin ene hånd mod min brystkasse og niver i min brystvorte, den bliver stiv og jeg kysser hende mere grådigt, op til øret, ned af halsen og ned til hendes runde og struttende bryster, hun har store brystvorter og hendes nippels er vist også større og mere struttende end gennemsnittet, jeg klemmer hendes bryster og sutter og nipper i hendes vorter.\nHun er vild med behandlingen, stønner og tager fat i mit hår og styrer mit ansigt over mod den anden nippel, hun holder sit greb i mit hår, og jeg føler mig frem til hendes mås, den er fast og dejlig varm!\nMed hånden på hendes ene balde, griber jeg ordenligt fat og rykker hende op på køkkenbordet, hun hviner igen, det lyder så lækkert, og sender små stød ned imod mit skød!\nDa hun stadig er lænket til ovnen, og derfor ligger akavet på bordet, må hun løslades.\nHun ligger på ryggen, jeg rykker hendes røv og fisse ud til bordkanten, ser madfilmen ligge ved siden af, og beslutter mig for at bruge det som bindesnor.\nÅrh ja, det var genialt at binde hendes ben fast til ovnens håndtag, ikke alene er der styr på hendes ben, men de er så spredte at jeg kan se hele hendes sprække!\nHun er virkelig tændt, det er næsten mælkehvidt det som kommer ud af hendes fisse, det ser virkelig lækkert ud, jeg må smage!\nJeg kysser og nipper hende op af hendes ene lår, hun er tændt, det kan tydeligt høres på hendes vejrtrækning, da jeg når op til hendes fisse, kysser jeg forbi den, og hen over hendes venusbjerg og videre ned forbi hendes fisse igen, og ned af hendes andet lår.\nPludselig har hun igen fat i mit hår og styrer mit ansigt mod hendes fisse. Hun smager bare skønt og er endnu mere våd, jeg suger på hendes klit og stikker to fingre op i hendes fisse, der går ikke længe før der er gevinst, hun sprøjter ud over min hånd, min arm og ned på gulvet!\nDet er bare så afsindigt frækt! Jeg har det hårdeste jern på igen, jeg er så klar til at udnytte hende!\nMen først, den butplug må have gjort sin pligt, og med alt den fissesaft hun har sprøjtet ud, så er der så vådt ved hendes røvhul at jeg sagtens kan trække pluggen frem og tilbage!\nÅrh, hun stønner! Hun må være helt vild med analsex! Jeg kan ikke holde mig tilbage mere, jeg rykker pluggen ud, stikker pikken i hendes afsindigt våde fisse, der er absolut ingen modstand, men rigeligt af fissesafter. Hun stønner og klemmer sine brystvorter.\nJeg kører min pik frem og tilbage i hendes fisse nogle gange, mens jeg holder på hendes ene hofte og med den anden hånd gnider hendes klit!\nNu er min pik smurt så lækkert ind, at jeg trækker den ud af hendes varme fisse og rykker ned mod hendes røvhul, hun stønner højere.\nJeg presser på mod hendes røvhul, det er stramt, årh det føles lækkert imod mit pikhoved, da jeg lige er kommet indenfor, pirre jeg mit pikhoved ved at køre det frem og tilbage i hendes åbning et par gange, det er lækkert, og hun kan lide det!\nJeg tænker, nu skal hun få, og pludselig trænger jeg helt op i hende, presser så hårdt at hun giver et lille skrig fra sig, jeg holder den lidt, til jeg kan høre hun slapper lidt af igen.\nSå griber jeg hendes bryster og klemmer dem hårdt, trækker min pik tilbage og skubber den hårdt op i hende igen, holder stadig grebet om hendes bryster, og sådan får kun den i et stykke tid, hendes bryster bliver lækkert røde, da jeg klemmer hårdt om dem.\nJeg er lige ved at sprøjte igen, men ønsker det ikke, så da min pik er helt oppe igen, slipper jeg hendes bryster, hun begynder at stønne endnu mere, jeg kan se at blodet strømmer ud mod spidsen af hendes bryster, det må prikke og stikke gevaldigt. Hun virker da også lidt utilfreds og nuldre hende bryster, hun får stive nippels, jeg må bare tage den ene i munden og sutte og nippe, den anden nippel niver jeg med fingrene.\nHun stønner og skriger og selv om jeg nyder at give hende den behandling, tager jeg fat i hendes skuldre og presser mit pik yderligere op i hende, det føles lækkert varmt og der kommer ikke et pip fra hende.\nJeg råknepper hende, så hendes bryster gynger op og ned, jeg når ikke at trække mig ud og ind mange gange, før jeg med et brøl, må aflevere min ladning i hendes stramme røvhul!\nJeg ligger mig hen over hende og får vejret igen.\nTrækker mig ud og ser hvordan mit sperm forlader hendes røvhul og drevler ned over ovnruden.\nHun ser brugt ud, sådan lidt beskidt luderagtig, med alle de safter imellem hendes ben og det enormt uglet hår på hovedet.\nDet er et skønt syn.\nJeg løslader hende og da hun lander på gulvet igen, skælver hendes ben så meget at jeg bære hende ind i sin seng.\nHun ser helt lykkelig ud, jeg kysser hendes pande og siger på gensyn, idet jeg trækker dynen over hendes lækre krop.\nJeg følte mig som en hanrej\n#1 Mr. Anderson 08 februar, 2018\nJeg kunne godt lide del.1 men i del.2 skifter du fra at vi hører kvindes tanker og følelser og du fortæller det fra mandens vinkel, personligt syntes jeg effekten er større når vi hører det fra kvindes vinkel det giver en følelse af at hun bliver taget mod hendes vilje og hos nogen mænd vil det udløse deres "beskytter gen" og giver en større effekt hos den del af mændene her som inklusiv jeg selv har et "beskytter gen" men det er din historie så du bestemmer der er dog lidt problemer med mandens personlighed og det du skriver, så som at han bliver forlegen over at se hende uden trusser, fordi du skriver senere da hun viser ham soveværelset håndhjerne der ligger fremme han siger noget med ja dem har jeg set før så at han bliver forlegen passer ikke til hans håndværker karakter og jeg syntes der går lidt for meget Deliverance i den med skrig og hvin og smæk på den ene og den anden balde det er direkte som taget ud af Deliverance, men på den anden side hvor mange herinde kender den film sikkert ikke mange, du skriver også i del 2 og vi hører mandens tanker at han siger mås, den er slem fordi der er ingen mand der ville bruge det ord da det er typisk et ord kvinder eller mødre bruger om deres børns numse Jeg håber min kritik ikke virker som en fornærmelse da den ikke er ment sådan jeg giver bare mit indtryk og en sidste ting hvis der skulle være nogen der ikke ved hvad et beskytter gen er, det er det gen alfa hanen i en flok har dvs han sørger for ingen gør nogen i hans flok/familie fortræd, for mit vedkommen betød det at da jeg var 15 år skulle jeg tage med i byen når mine søstre 5-6-7 år ældre skulle i byen, jeg så ud til at være 17-19 år gammel fordi jeg var høj og havde arme som en brolægger og jeg gjorde mit job godt faktisk fik jeg forbud nogle år senere mod at tage med fordi når jeg var der turde ingen fyre så meget som kigge på mine søstre. og de var sure over at jeg skræmte mulige kærester væk. det var det der gjorde den 1 del af din historie god fordi man vil beskytte den stakkels kvinde mod den slemme mand og ønsker sikkert også på et eller andet plan at bare det var en selv der var inviteret på øl. jeg tror ikke jeg vil komme med flere bemærkninger og jeg ved fra din blog du ikke chatter og det respektere jeg fuldt ud, men skulle du ønske en bedre uddybelse så smid en besked som sagt det er ikke ment som kritik bare for at kritisere og jeg kan sagtes tåle at få igen hvis jeg tager fejl omkring noget fordi der er sikkert en grund til skiftet fra kvinden til manden og det er din historie så dine regler men overall fængende historie Mange Tak Kim