AaB-målmand: Steffen er heldig med, der ikke er nogen dommer i dag – Ekstra Bladet\nLørdag d. 19. mar. 2016 - kl. 00:02 0\nAaB-målmand: Steffen er heldig med, der ikke er nogen dommer i dag\nAaBs målmand, Nicolai Larsen, rasede over dommer Anders Poulsens præstation i dramaet mellem AaB og AGF. Blandt andet burde AGF-målmand Steffen Rasmussens udligning ikke have talt, mener Larsen\nNicolai Larsen ville gerne have frispark, da Steffen Rasmussen scorede (Foto: René Schütze)\nNicolai Larsen var en yderst skuffet mand, da han efter 2-2- dramaet mod AGF kunne konstatere, at han i kampens overtid blev passeret af sin kollega Steffen Rasmussen, der fik udligningen i nettet.\nMen Nicolai Larsen mente ikke, at Steffens Rasmussens mål skulle have lov til at tælle.\n- Det er fuldstændig vanvittigt, der ikke bliver dømt frispark til mig, da Steffen scorer. Han giver mig klogt et kæmpe skub, da hjørnesparket falder, og så har jeg svært ved at nå ham igen. Tillykke til Steffen, der har en stor aften, men han var heldig med, der ikke var nogen dommer på banen, sagde Nicolai Larsen.\nSe også: AGF-målmand: Ikke fantasi til at tro, jeg skulle score\nI det hele taget var Nicolai Larsen ikke den store fan af dommer Anders Poulsen, der ifølge AaB-målmanden tog to point fra nordjyderne på grund af sine mange fejldomme.\n- Han overser et klokkeklart straffe til os i første halvleg, og så har Duncan hånd på bolden ved sin scoring. Men dommeren laver gudhjælpemig to fejlkendelser mere. Da de får straffe, laver Duncar frispark på KEP, da han får hånden på bolden og sluttelig er der frispark, da Steffen scorer, sagde en frådende arrig Nicolai Larsen og fortsatte:\n- Han fjerner to point fra os i dag, dommeren. Jeg er pisse ærgerlig over hans præstation, og jeg må hellere lade være med at udtale mig yderligere om ham.\nAaB har forsat ikke vundet dette forår, men nordjyderne er at finde på ligaens andenplads.\nSe AGF-keeper udligne i overtiden her:


august 2020 – Great Dane\nIndlægsdato 24. august 2020\nOffentliggjort: 2020-08-24 12:54:21 CESTHalberg-Gundersen InvestHalvårsrapport Halvårsrapport 2020 Bestyrelsen for Investeringsforeningen Great Dane har den 24. august d.å. afholdt bestyrelsesmøde, hvor bestyrelsen godkendte halvårsrapporten for 2020 for foreningen. Rapporten, der ikke er revideret, er vedhæftet denne meddelelse.Halvårsrapporten kan endvidere downloades fra foreningens hjemmesidewww.greatdanefund.dk samt rekvireres ved henvendelse til Invest Administration A/S, Badstuestræde 20, 1209 København K, […]\nFondsbørsmeddelelse Nyheder, øvrige\nOffentliggjort: 2020-08-19 15:22:42 CESTGreat Dane InvestProspekter/prospekt medd. Opdateret prospektInvesteringsforeningen Great Dane har offentliggjort opdateret prospekt for foreningen. Prospektet er opdateret som følge af foreningens navneændring fra Halberg-Gundersen Invest til Great Dane. Opdateret prospekt og investorinformation kan findes på foreningens hjemmeside www.igd.dk og er tillige vedhæftet denne meddelelse. Henvendelser vedrørende denne meddelelse bedes rettet til undertegnede […]\nNavneændring til Investeringsforeningen Great Dane\nOffentliggjort: 2020-08-14 14:29:26 CEST Nasdaq Copenhagen A/SInvesteringsforeninger Investeringsforeningen Halberg-Gundersen Invest – navneændring til Investeringsforeningen Great Dane Nedenstående navneændring gennemføres i børsens systemer med virkning fra den 19. august 2020. ISIN: DK0060579423 Navn: Halberg-Gundersen Invest Globale Aktier Nyt navn: Great Dane Globale Aktier Short name: HGIGA Nyt short name: GDIGA Uændret orderbook ID: 105213 For yderligere […]\nOffentliggjort: 2020-08-13 11:34:26 CESTHalberg-Gundersen InvestIndreværdi Anmodning om ophør af suspension Idet de tekniske vanskeligheder nu er løst, kan der atter beregnes indre værdier. Der anmodes derfor om ophør af suspension i samtlige de af Invest Administration A/S administrerede investerings- og kapitalforeninger. Disse fremgår nedenfor: Carnegie Wealth ManagementFalcon InvestFundamental InvestGudme RaaschouHalberg-Gundersen Invest (navneændring til Great Dane)IR […]\nOffentliggjort: 2020-08-13 10:08:31 CESTHalberg-Gundersen InvestIndreværdi Anmodning om suspension På grund af tekniske vanskeligheder er det p.t. ikke muligt at beregne indre værdier. Indtil situationen er afklaret, anmoder Invest Administration A/S om suspension i samtlige de af selskabet administrerede investerings- og kapitalforeninger. Disse fremgår nedenfor: Carnegie Wealth ManagementFalcon InvestFundamental InvestGudme RaaschouHalberg-Gundersen Invest (navneændring til Great Dane)IR […]\nKære investorer, Månedsrapporten kan hentes ved at klikke på linket nedenfor. Med venlig hilsen Great Dane A/SRådgiver for Halberg-Gundersen Invest Globale Aktier


Formålet med en elektrisk rumvarmer er at supplere centralvarme i hjemmet, så du kan holde din termostat lavere og dermed holde din brugsregning så lav som muligt.\nDe fleste producenter designer elektriske rumvarmere for at supplere varmen i et rum. Større enheder kan opvarme større rum, såsom en stue, mens mindre enheder fungerer bedst i soveværelser. Der er også industrielle elektriske rumvarmere lavet til arbejdsområder, som f.eks. En garage eller arbejdsskur, der slet ikke har nogen varme.\nEnergien, der bruges af en rumvarmer varierer afhængigt af model, type og størrelse. Missouri Energy Center anbefaler at bruge denne formel til at beregne, hvor meget energi din rumvarmer bruger: Kilowatts x Rate x Time = Omkostninger til at betjene din rumvarmer.\nFor formlen er 'kilowatt' indstillingen for varmeren. For at få kilowattene, divider den wattage, der er angivet på enheden med 1.000. Den 'sats' er den pris, dit utility firma opkræver pr. Kilowatt time. 'Tid' er, hvor længe du har tænkt dig at køre varmeren.\nGenerelt er elektriske rumvarmere 100\_% effektive til at supplere varme i små rum. Ifølge Missouri Energy Center er det dog typisk dyrere at forsøge at bruge kun elektriske varmeapparater til at opvarme et helt hjem end en centralvarmeenhed, der drives af naturgas. I løbet af de kolde vintermåneder kan brugen af en elektrisk rumvarmer spare dig penge på forsyningsregninger. At forstå, hvor meget energi en elektrisk rumvarmer bruger, hjælper dig med at forstå, hvor meget du sparer.


Træningsdragt Solid Kvinder, To-delt Sæt 2021 Foråret Dame Efteråret Rullekrave Crop Tops Høj Talje Tynde Sprække Stablet Bukser Udstyr købe \_ Passer & sæt < Rusba.dk\nFor over $100.00, Gratis forsendelse, DHL eller FeDex, mere rækkefølge, mere rabat.Accepterer drop shipping-og engroshandel, velkommen til at kontakte os og bestil på vores webshop.\nTags: knap ned afgrøde, mesh uden ærmer vest, adogirl bodycon kjole, klub tøj til kvinder, fødselsdag tøj til kvinder, top, adogirl kjole, kjole blyant, adogirl plus størrelse, cami sommer.\n-Kvinder ' s korte ærmer trykt bomuld pyjamas sæt -For en sund og behagelig søvn, bør du foretrækker at bære komfortable pyjamas på natten. -Det er fremstillet af bomuld med høj bomuld forhold. -Det passerer luften meget godt-Det er altid behagelig og blød. -Vask nænsomt ved 30 ° i vaskemaskinen, det anbefales at hænge tørre. -Det er en af de uundværlige\nStørrelse Chart 1.Den reelle farve varen kan være lidt forskellige fra de billeder, der vises på hjemmesiden, der er forårsaget af mange faktorer såsom lysstyrken på din skærm og lys lysstyrke, når fotoet tages. 2.Vores tøj størrelse er Asian Størrelse , tage sig størrelsen af forskellen mellem USA,EU,UK & AU størrelse , så tjek venligst skemaet\nKvinder Mode Elegant Casual Sexy Patchwork Eyelash Lace Spaghetti Strop Cami Sæt\nEchoine Brev Print Træningsdragt Kvinder 2 delt Sæt Sommer Top og Shorts Sæt jogging femme Club lounge wear Tøj Matchende Sæt\nVIP Drop Shipping & Wholesale Service * Hurtigere forsendelse (skib fra OS（det tager omkring 7-11 dage til at levere）&DHL) *Bedste pris (mere item mere rabat ) *God kvalitet (Præ-forsendelse kvalitetskontrol) *God aftersale service(ethvert problem med kvaliteten& varer manglende) *Ingen reklame elementer eller Fakturaer *Gratis DHL, når ordrer pris over $200


Vil du være med til at igangsætte og drive et nyt projekt omkring udvikling af arbejdspladskultur og trivsel med fokus på at forebygge seksuel chikane og krænkende adfærd i autobranchen? Kan du motivere og være med til at åbne op for dialog? Så er det måske dig vi leder efter!\nDu kommer til at indgå i et ligestillingsteam, som består af 3 medarbejdere ud over dig, i Dansk Metals Organisationssekretariat. Vi arbejder tæt sammen og prioriterer støtte og faglig sparring med hinanden højt.\nDu skal kunne lide en hverdag med mange nye udfordringer, og du skal kunne arbejde selvstændigt. Din primære arbejdsplads vil være i Dansk Metals forbundshus på Molestien 7, 2450 København SV, men du skal være indstillet på, at der vil være en del rejsetid rundt i landet i forbindelse med møder og workshops. Det vil derfor være en fordel, hvis du har kørekort.\nStillingen er en tidsbestemt projektansættelse på 1 år med mulighed for forlængelse.\nUdvikling af indhold til dialogworkshops\nFacilitere og undervise i arbejdspladskultur og seksuel chikane på virksomheder i autobranchen\nLøbende opfølgning, virksomhedsbesøg samt sikring af fremdrift i projektet\nUdarbejde best practice rapport.\nHar viden inden for seksuel chikane, krænkende adfærd og psykisk arbejdsmiljø og/eller har erfaring med at arbejde med ligestilling og mangfoldighed i en arbejdspladssammenhæng\nKan arbejde med udvikling af arbejdspladskultur og psykisk arbejdsmiljø\nEr udadvendt og god til at skabe relationer samt kan håndtere udfordrende dialoger om dilemmafyldte emner\nHar erfaring med at facilitere workshops eller undervise\nHar gode kommunikationsevner – mundtligt såvel som skriftligt\nEr bruger af Microsoft Office\nEr ansvarsbevidst, arbejder struktureret og har et godt overblik\nEr faglært eller akademiker med gode organisatoriske evner – og har erfaring med projektledelse, gerne kombineret med kendskab til at arbejde på en faglært arbejdsplads eller lignende.\nDu vil blive ansat som konsulent uden øvre arbejdstid med løn aftalt efter dine kvalifikationer.\nØnsker du yderligere oplysninger om jobbet, kan du kontakte konsulent Pia Haandbæk, 3363 2386.\nDansk Metal værdsætter mangfoldighed og opfordrer alle kvalificerede til at søge stillingen. Send din ansøgning og CV til [email protected] – Skriv gerne ”Arbejdspladskultur” i emnefeltet.\nDer er ansøgningsfrist søndag den 8. august 2021.\nSamtalerne vil blive gennemført på Molestien 7 mandag den 17. august i tidsrummet 09.00–17.00.\nStillingen tiltrædes den 1. oktober, gerne den 1. september 2021 hvis muligt, i Dansk Metals forbundshus, Molestien 7, 2450 København SV.\nDansk Metal er med sine 100.000 medlemmer en af de største spillere indenfor industri, transport, og it, tele og medier. Vi sikrer medlemmerne uddannelse samt gode løn- og arbejdsforhold. Læs mere på www.danskmetal.dk.


SKOTSK LEGENDE HOLDER FOREDRAG I DANMARK | GOLFavisen\nSKOTSK LEGENDE HOLDER FOREDRAG I DANMARK\nColin “Monty” Montgomerie er den eneste golfspiller i verden, der to gange har leveret det afgørende putt i Ryder Cup. Nu tager skotten på foredragstur i Aalborg og København. Det skriver Tikko i en pressemeddelelse.\nMontgomerie har været en af de helt store profiler i golfsporten, siden han i 1988 blev professionel på European Tour og kåret som årets rookie. Den skotske legende vil i sit foredrag tage publikum med ind i maskinrummet på sin imponerende karriere. Han lover samtidig at dele ud af tips og tricks, så alle tager hjem med styrket tro på deres eget golfspil.\n– Alle gæsterne forlader dagen med en fornyet positivitet og tro på deres golfspil. Sammen med at lære nye tips vil jeg også dele anekdoter fra mere end 30 år på European and PGA Champions Tour, siger Colin Montgomerie, der i 2004 blev tildelt den britiske ridderorden.\nI sin karriere vandt han Tourens samlede pengeliste intet mindre end otte gange. Han sejrede 31 gange på Europa Touren og var i næsten 400 uger en fast bestanddel af verdensranglistens top-10. Colin Montgomerie vil naturligvis også fortælle om Ryder Cup-triumferne, hvor skotten var en magtfaktor med otte optrædener som spiller. Aldrig er han gået fra banen i sine singler med et nederlag, og som den eneste nogensinde kan Monty bryste sig af to gange at have leveret det Ryder Cup-vindende putt – i 1997 og i 2004.\nDertil vandt han i 2018 Shipco Masters en turnering på Senior Touren afviklet på Simon’s Golf Club i Nordsjælland.\n– Jeg har gode minder om at spille i Danmark, især at vinde i 2018 på Simon’s Golf Club, og jeg har altid følt mig meget, meget velkommen. Derfor glæder jeg mig også til at komme tilbage, siger Colin Montgomerie, der på scenen bliver flankeret af den tidligere professionelle golfspiller og nuværende golfkommentator, Thomas Heiredal, som moderator.


Juniorer | Sjølund Gruppe\nOnsdag kl. 18-20\nMajbritt 2992 5072\nMaria 2891 1199\nKom og prøv at være spejder for en dag/aften\nDer er i øjeblikket kæmpe stort fokus på at børn ikke kommer nok ud i naturen, og derfor giver vi jer nu en mulighed for at komme og deltage i lidt aktiviteter i naturen.\nEr du pige imellem 10 og 12 år. Og har du lyst til at prøve dine grænser af, og se om spejder måske er noget for dig. Så kom og tag gerne en af dine venner med.\nKom og prøv at være spejder Onsdag den 26 September fra 17 til 20, kan du først komme klokken 18 så er dette også okay, der vil være plads til at springe ind undervejs i aktiviteterne.\nSted: i Den røde hytte ved Valdal, Sjølund Gruppe DDS. Vi bor overfor hotel kong Valdemar. Adresse: Karolinegangen 9, 4760 Vordingborg\nI disse 3 timer, vil vi smage lidt på det der er sjovt og udfordrende ved at være spejder. Vi vil introducere dig til at vi vil lave aktiviteter, som er sjove og anderledes, vi vil prøve at overskride nogen af de grænser som man måske kan have, vi vil udfordre dig på din viden, og lærer dig nye ting. Vise dig at vi laver andet end bål, og følger gamle damer over vejen. Lyder dette spændene så kom og hver med.\nVed indmeldelse inden ultimo oktober vil vi have et godt tilbud, ud over et gratis tørklæde. I kan høre mere om dette ved åbent hus arrangementet.\nHer lidt bonusinput til hvad der gør spejder sjovt, og hvorfor det er en god ide at deltage i dette.\nSom spejder er der plads til alle, også selvom man ikke føler at man har et rigtigt tilhørssted, du vil møde mennesker fra andre steder i verden og også skabe en masse nye venskaber både på tværs af landet og grænser verden over. Som spejder lære man også at kunne klare sig selv, hvilket også gør at du lære at kunne give en ekstra hjælpende hånd derhjemme. Du vil få oplevelser som ingen andre får lov at opleve, oplevelser du vil huske og kunne fortælle videre til andre. Du får lov til at lave alt det skøre. Og som spejder så kan man tage en hel masse seje mærker som også er sjove: Måske har du allerede hørt om 24 timer i soveposen, tørklædemærket, sheltermærket.\nOg der findes mange mange flere.\nSpejderhilsen Majbrit Olsen; tlf 29 92 50 72 og Maria Nielsen; tlf 28 91 11 99\nMan, 26.11.2018 18:00 - 20:00\nfælles juleafslutning for alle spejdere og deres familier med diverse juleboder ml. kl. 18 og 20. Medbring mad til fælles buffet og spisegrej. Vi har kaffe og saft og småkager. Vi glæder os til at se jer!\nmette [at] nyraad [dot] net


Moderskab amok – Julia Lahme\nJeg ved ikke helt hvad der sker i disse dage, eller disse uger? Måske er det fordi mine drenge er ved at blive store på den måde, hvor mine arme ikke behøver holde dem helt så fast længere. Måske giver netop det plads til en anden slags refleksion over mig selv i netop dét moderskab? I hvert fald falder det hele sammen med de to foredrag jeg snart skal holde, og med de snakke og overvejelser andre end jeg selv har tid til at have om sommeren. For på instagram gik moderskabssnakken amok i midten af denne uge. Vi har stadig de samme overvejelser, nye overvejelser, holdninger og uenigheder som vi havde for 2, 5 og 10 år siden. Vi diskuterer stadig momshaming, som tit forveksles med at vi ikke må have holdninger til hinanden. Det tror jeg er et grundlæggende problem for mange af os danske kvinder, at vi ikke ser med blidhed eller ømhed på at andre kan mene noget andet end os, og det havde jeg faktisk glemt et kort øjeblik. Vi diskuterer også stadig hvordan vi kan blive bedre til at være i os selv, uden at tænke over hvad andre mener, og vi er stadig bekymrede og tynget til jorden af dårlig samvittighed. For det meste uden grund. For eksempel bare over at have lyst til noget andet end at være sammen med sine børn. Vi skammer os altså over at være mennesker, fremfor at være den slags gyldne halvguder, vi ville ønske vi var. Jeg tænker at det er nu, vi skal finde ud af en måde at gøre noget ved det. Vi kan ikke blive ved med at slås så meget med så meget. Men hvad? Det er måske det vi skal finde ud af sammen?\nForedragene, som satte gang i det hele, finder du info om her.\nUdgivet 19. juli 2019 Skrevet af Julia Lahme\nSå engang en brasiliansk kvinde i tv. Hun havde 11 børn. Hun blev spurgt, hvordan hun kunne opdrage så mange børn. Hun svarede: “jeg opdrager dem ikke. Jeg lever sammen med dem.” Måske et mere ydmygt udgangspunkt gør det mindre tungt…?\n19. juli 2019 kl. 17:21\nJa, og fordi vi i stigende grad bor, arbejder, lever og omgås mennesker, der ligner os, bliver det nemt at tro at dét er den eneste virkelighed. Og, af angst for mom-shaming, holder vi os derfor måske mere tilbage med at fortælle om vores hverdag, som den ER, men fremstiller i stedet det glitrende, redigerede liv på de sociale medier. Og vi fortæller for alt i verden ikke nogen at vi har brug for tid væk fra vores børn engang imellem. Det er nok det største tabu… Jeg hørte engang en mand, Christian Bjørnskov, der forsker i lykke ved Aarhus Universitet, holde foredrag. Han siger, at når man spørger forældre hvad der gør dem lykkelige, siger ALLE at det er deres børn. Men når man spørger på andre måder, feks ved at spørge til hvad der forhindrer dem i at være lykkelige, kommer der tit eksempler som “vi kan aldrig spontant smutte i biografen eller til fest”, “Vi kan ikke nyde lange søndage morgener med aviser i sengen”, osv. Børn giver mange glæder, ja bestemt, men de er også en forhindring for lykken. Han beskrev det som en U-kurve; vi er lykkeligst i starten og slutningen af livet (indtil vi bliver syge), og mest ulykkelige midt i livet. Tankevækkende.\n26. juli 2019 kl. 13:15\nMan kan ikke være ulykkelig når man har tid sammen med sine børn.\nJeg har været alenefar med mine fra de var 3 og 6. I dag er de 20 og 22.\nJeg savner hvert øjeblik jeg havde sammen med dem og ser tilbage på den tid.


T-serie udvalget udvides med introduktionen af HiTech modeller og nye funktionerValtec Skanderborg - salg til private og erhverv\nT-serie udvalget udvides med introduktionen af HiTech modeller og nye funktioner\nHiTech modellerne har en fem-trins Powershift transmission og adskiller sig fra Aktive modeller i form af deres hydraulik: HiTech modellerne har en tandhjulspumpe som producerer 73 eller 90 liter i minuttet og mekanisk styrede hydrauliske blokke. Aktive modellerne har til gengæld load-sensing hydraulik som producerer op til 200 liter i minuttet.\nT-serien´s HiTech traktor basismodeller, repræsenterer en nem betjent og pålidelig traktor, som et alternativ til de opgaver, der ikke kræver en massive hydrauliske output.\nOpdateringer til førerhuset.\nDen udvidede T-serie model række tilbyder nu også nye alternativer til kabinen. Den nye SkyView kabine er baseret på det fjerde generations førerhus, og har næsten syv kvadratmeter glas. Et metal rækværk beskytter kanterne af taget og fungerer som et monterings gelænder til ekstra lys. En vinduesvisker holder ovenlysvinduet rent under alle forhold, og smalle skærme letter kørsel i skoven. En brændstof ståltank kan også tilbydes til skovarbejde.\nEn anden ny mulighed er en kabine med to døre. Derudover kan kunderne specificere elektrisk justerbare spejle og en opvarmet forrude, f.eks. er en motor/kabine varmer på diesel også tilgængelig til brug om vinteren, og den kan fjernstyres ved hjælp af en mobil telefon.\nT-serie HiTech modellerne har alle de samme revolutionære Powershift transmissions egenskaber som Aktive og Versu modellerne, og kan betjenes som en trinløs transmission. Desuden er der standard funktioner på HiTech modellerne som omfatter en Hill-hold funktion, AutoTraction og hydraulik assistent, dette sikrer optimal brugervenlighed, produktivitet og effektivitet til krævende opgaver.\nHiTech modellerne har Valtra’s patenterede hydraulik assistent. Valtra er den eneste traktorproducent i verden, der også tilbyder en hydraulik assistent på traktorer med Powershift transmissioner. Hydraulik assistenten øger automatisk motorens omdrejningstal når en masse hydraulik kraft er nødvendig, såsom i frontlæsser arbejde.\nDe nye T-serie HiTech modeller dækker alle hestekræft klasser fra T144 til T234.\nT Serie HiTech modeller:\nT144 HK kW HK PS Normal Boost


Behavioural Health - Whitman-Walker Health\nAdfærdsmæssig sundhed er en vigtig del af dit generelle velvære. Med særlige færdigheder inden for køn, seksualitet og hiv kan du se til os for en række professionelle og peer-baserede tjenester. Uanset om det er at tale om depression eller angst, foretage ændringer i stofbrug, håndtere din psykiatriske medicin, udforske identitet eller navigere i livsændringer, tilbyder vores forskelligartede programmering og professionelle personale af terapeuter og peer -rådgivere bekræftende pleje.\nAdfærdsmæssige sundhedsprogrammer omfatter peer support, stofmisbrugsbehandling, psykoterapi, psykiatri og kønsbekræftende vurdering. Vi tilbyder tjenester til voksne og unge. Det adfærdsmæssige sundhedsteam omfatter autoriserede psykoterapeuter (socialrådgivere, professionelle rådgivere og ægteskabs- og familieterapeuter, psykologer), psykiatriske udbydere (læger og sygeplejersker) og højtuddannede jævnaldrende og praktikanter. Vurderings- og henvisningsprocessen får dig i gang og hjælper os sammen med at afgøre, hvilke tjenester der passer bedst til dig.\nBehavioral Health Assessment & Referral\nRådgivning og vurdering af kønsbekræftelse\nUngdom mental sundhed (13-24 år gammel)\nAmbulant stofbehandling (aften, afholdenhedsbaseret, for det meste gruppe)\nMedication for Opioid Use Disorder (MOUD) (daytime, opioid replacement, medication management, integration with primary medical case, harm reduction and/or abstinence)\nStoffanvendelsesstyring til skadereduktion (aften, skadereduktion, gruppe)\nIndividuel psykoterapi -begrænset tilgængelighed, kun nuværende patienter på Whitman-Walker sundhedscenter\nPsykiatri -begrænset tilgængelighed, kun nuværende patienter på Whitman-Walker sundhedscenter\nAdfærdsmæssige sundhedstjenester er placeret på 1525 14th Street, NW og Max Robinson Center. Nogle af vores ungdomstjenester tilbydes i samfundet. Psykiatri og individuel psykoterapi er kun tilgængelig for patienter i medicinsk og primær pleje. Søg vores tjenester.\nHar du brug for et hjem til dine recept? Lær mere om vores apotek.\nMød vores sundhedspersonale\nTitel: Adfærdsmedicinsk specialist\nTitel: Psykiatrisk lægeassistent\nstedord: Eventuelle pronominer


Fordelene ved fjernelse af cellulitter - Namibiauraniuminstitute.com\nHjem » Cellulite behandling ALL » De Cellulite Removal Perks\nDe Cellulite Removal Perks\nHar du nogensinde oplevet noget, der er usædvanligt i din hud, som at have noget ude af det naturlige?\nDenne form for uregelmæssigheder oversættes ofte og er tydelige for folk, der ikke ofte spiser frugt og grøntsager. Nogle af disse usikkerheder og uregelmæssigheder i en persons behov er ar, fregner, acnes, hyperpigmentering, fregner, bums, sorte hoveder og mere.\nOfte gange, hvis den slags ting er placeret i meget forkant med din krop godt så du kan være i en meget stor besvær, der er svært at helbrede og frem for alt meget svært at skjule fra offentligheden.\nLigesom at have nogle strækmærker og cellulitter, der er meget tydelige i huden på en person, så kunne personen virkelig snuble til akavitet og ville endda være genert overfor verdenen og vise, hvad han eller hun fik. For mennesker, der elsker stranden, er du måske begrænset til at bære den meget smukke svømmedragt og ville være afskilt fra mængden.\nDette er virkelig noget, der er meget svært at håndtere, især alle de øjne, der er på dig og vil stirre på dig. I denne æra er der ikke mere gemt, fordi det er den tid, du skal bede om nogen og lade dem løse problemet.\nCellulite fjernelse er den, du kan stole på, og du altid kan stole på. Denne procedure udføres normalt på samme måde som medicinske procedurer, men den har meget god output og har meget god effekt i en persons liv.\nDet er grunden til, at hvis du vil vide mere om denne cellulite-fjernelse her, er det den bedste artikel, der kan hjælpe dig med din cellulite. Så afstiv dig selv med alle de oplysninger, du får at vide mere om cellulite-fjernelse.\nDet er meget effektivt og effektivt. Cellulite-fjernelse er noget, der er meget effektivt og effektivt, som din krop kunne tilpasse let og vidunderligt. Derfor er det virkelig en af de bedste ting, du kan stole på, når du vil fjerne al den cellulite i din krop.\nDette er også den, som du altid kan stole på, især hvis du planlægger at gennemgå en sådan procedure for fuldt ud at dræbe cellulitis rodårsagen. Desuden er dette din bedste chance allerede for at bære det sexede og perfekte tøj, du ønsker til din krop.\nInvestering i en menneskealder. Dette er også den ene procedure, som du kan prøve, der er af stor investering, som du ikke vil fortryde i en menneskealder. Plus, ville dette ikke svigte dig på nogen måde, da livet med dette ville være stor og perfekt. Der ville ikke være nogen mere sten lignende funktioner i benene samt i dine skuldre, der ville distrahere andre mennesker godt du ville ikke være bevidst længere.\nSå hvad venter du på? Prøv denne cellulite-fjernelse nu, før det er for sent.\ntags: kropfjernelse cellulitecellulitislevetidhovedårsagenhud\nKrop Firming Cream Det bedste valg


Poker: EPT'en i Deauville er aflyst\nAf ukendte årsager har arrangørerne aflyst European Poker Tour i den franske kystby i februar.\nOpdateret onsdag d. 17. januar 2007, kl. 09.49\nNoget uventet meddelte arrangørerne af European Poker Tour her til aften, at turneringen i den franske kystby, Deauville, sidst i februar - altså om godt halvanden måneds tid, er aflyst.\nEndnu har EPT-ledelsen ikke meldt noget officielt ud om aflysningen til turneringen, der sidste år tiltrak over 400 spillere, og hvor danske Theo Jørgensen sikrede sig en flot præmiecheck og en fornem fjerdeplads.\n- Det er Casino Barriere, der har aflyst eventet. Hverken EPT eller Pokerstars har ønsket en aflysning, siger Michael Holmberg, der er skandinavisk chef hos turneringens sponsor, Pokerstars, til pokermagasinet Ace.\nEn teori er, at de franske myndigheder måske har smidt esserne på bordet.\nSidst i december greb myndighederne ind overfor fodboldklubben Toulouse, der havde spiludbyderen 888.com som hovedsponsor. Men klubben, der spiller i den bedste franske række, fik forbud i retten mod at annoncere for poker.\nDe spillere, der har kvalificeret sig til EPT'en i Deauville hos Pokerstars har fået besked om aflysningen. I stedet har de fået tilbudt en billet til turneringen i enten Dortmund eller Warszawa. Alternativt kan de få pengene for buy-in, hotel og lommeskillinger udbetalt.


Norwegian søger konkursbeskyttelse i Irland - CHECK-IN.dk\nAf: Ole Kirchert Christensen i Økonomi 18. november 2020\nSenest opdateret: 19. november 2020 kl. 08:41 Print\nNorwegian har søgt kreditorbeskyttelse under den irske Examinership-ordning for datterselskaberne Norwegian Air International og Arctic Aviation Assests. En løsning skal være på plads i løbet af få måneder.\nNorwegian har taget endnu et skridt i selskabets overlevelseskamp. I stedet for at søge om rekonstruktion i Norge, har selskabet besluttet at ansøge om kreditorbeskyttelse under den irske Examinership-ordning, hvor en domstol inden 100 dage skal forsøge at få en aftale på plads med kreditorerne.\nDet er det irske driftsselskab Norwegian Air International Limited (NAI) samt det helejede selskab Arctic Aviation Assets DAC (AAS), der skal rekonstrueres under den irske lovgivning. I og med at Norwegian Air Shuttle ASA i Norge er en nærtstående part til de to irske selskaber, vil det norske moderselskab også kunne nyde godt af kreditorbeskyttelsen.\nArctic Aviation Assets er det selskab i Norwegian-koncernen, som via en række irske datterselskaber ejer flyene.\n“Norwegian har truffet denne beslutning i interessenternes interesse. Norwegian vil fortsætte med at drive sit rutenetværk, og både obligationer og aktier vil handles som normalt på Oslo Børs. Norwegian Reward fortsætter som normalt med at hæve og optjene Cash-Points for sine medlemmer,” hedder det i en meddelelse fra selskabet.\nSkal finde løsninger med kreditorerne\nNorwegian skriver samtidig, at det er hensigten at beskytte så mange job som muligt, og at målet er at reducere gælden, tilpasse flådestørrelsen til den fremtidig drift og sikre ny kapital til selskabet.\n“Vi har truffet beslutningen om at ansøge om beskyttelse til reorganisering i henhold til irsk lov for at sikre Norwegians fremtid, så den kommer vores medarbejdere, kunder og investorer til gode. Vores mål er at finde løsninger i samarbejde med vores interessenter, der gør det muligt for os at komme igennem dette som et økonomisk stærkere og mere robust flyselskab,” udtaler Norwegians koncernchef Jacob Schram.\nIfølge Norwegian kan processen tage op til fem måneder, men i henhold til den irske Examinership-lovgivning er der en fast periode på 70 dage – der kan forlænges til 100 dage – hvor der skal kunne tilvejebringes en aftale med mindst en gruppe af kreditorer i selskabet. Norwegian understreger samtidig, at selskabet vurderer at have tilstrækkelig likviditet til at kunne gennemføre rekonstruktionsprocessen.\nHandelen med Norwegian-aktierne på Oslo Børs blev suspenderet onsdag kl. 13.40, og handelen kom ikke i gang før børsens lukketid. Da handelen blev afbrudt, var kursen stigende efter at have ramt det absolutte lavpunkt på 0,43 norske kroner kl. 11.15.\nExaminership Norwegian\t2020-11-18\nTagget med: Examinership Norwegian


Simple yogastillinger, når du er begynder - Fit People\nSimple yogastillinger, når du er begynder\nEnhver begyndelse er svær. Sandheden er dog, at når du begynder til yoga, kan du starte ud med nogle simple yogastillinger.\nSidste ændring: 27 december, 2018\nEnhver begyndelse er svær. Sandheden er dog, at når du begynder til yoga, kan du starte ud med nogle simple yogastillinger. På den måde, vil du ikke opleve problemer med at få erfaring, og du vil nyde godt af alle fordelene. Det handler om, at øge antallet af stillinger og ressourcer, som du er i stand til at mestre.\nYoga er en fantastisk aktivitet til at forbedre din kropsholdning, træne dine muskler og reducere stress gennem teknikker, såsom meditation. Det er et rum af dyb forbindelse til din krop. Hvis du overveje at give det et forsøg, har vi nogle simple yogastillinger, du kan starte ud med, så du kan få erfaring med denne disciplin.\nHvis du søger efter fysisk aktivitet, der fremmer dit velvære, og hjælper dig med at slappe af, så er yoga en fantastisk mulighed. Hvis du aldrig har prøvet det før, kan du starte derhjemme med nogle simple yogastillinger, som vi vil forklare i denne artikel.\nHelbredsmæssige fordele ved yoga\nDet kan bringe enormt gavnlige fordele for dit helbred, hvis du praktiserer yoga. Her er blot nogle af dem:\nØger din fleksibilitet\nForbedrer din kropsholdning\nStimulerer din koncentration\nForbedrer kvaliteten af hvile\nØger din indre ro og emotionelle balance\nHjælper dig med at trække vejret korrekt\nFremmer dit velvære og sexliv\nYdermere, er der mange forskellige typer af yoga tilgængelig. Derfor, kan yoga tilpasses til folk med forskellige fysiske færdigheder, og med store eller mindre udviklede evner. En meget innovativ slags er ansigts-yoga, som er en variant, der er designet til at afslappe dit ansigt.\nVi vil nu forklare om nogle forskellige, simple yogastillinger, som du kan praktisere derhjemme. Hvis du kan lide dem, og ønsker at vide mere om dem, skal du ikke tøve med at tilmelde dig en yogasession i nærheden, og opdage dit fulde potentiale.\nDet svingende palmetræ\nStå med dine fødder en smule adskilt for stabilitet, hvor dine tæer næsten rører hinanden. Hold din ryg ret, og løft dine arme over dit hoved. Hold dem helt oppe og strakte, så de er parallelle med hinanden.\nMed dine håndflader indad, skal du strække din krop, skyde dit bryst fremad, og kigge ligefrem. Træk vejret 5 gange, og sammenflet dernæst dine fingre, og vend dine håndflader mod loftet.\nTag en dyb indånding, læn dig til højre, og forsøg at holde balancen. Du vil føle, at den venstre side bliver strukket ud. Dernæst, skal du læne dig til den anden side. Når du har gjort dette, skal du vende tilbage til midten, og genoptage startpositionen.\nDen nedadgående hund\nDette er en af de simple yogastillinger for dem, der lige er startet med denne disciplin. For at lave den, skal du stå op, og starte med at læne din krop fremad, indtil dine hænder og fødder rører gulvet. Du skal altid have dine arme og ben adskilt med skulderbreddes afstand.\nStøttepunktet for dine håndflader, skal være så tæt på dine fødder, som muligt. Husk, at du altid skal holde dine hofter løftet, og blive i denne position gennem adskillige dybe vejrtrækninger.\nHvis du ønsker at tilføje noget sværhedsgrad, kan du forsøge at strække den ene fod bagud. Herved, vil dine arme, din kropskerne og det ben, som du strækker bagud, være én, lige linje.\nDette er en af de letteste stillinger, du kan lave, når du begynder til yoga. Start med at have din ryg ret, og dine ben udstrakte. Adskil dem en smule, og bøj i dine knæ, så du bringer dine fødder tæt på dit bækken. Saml sålerne på dine fødder.\nDernæst, skal du skyde dit bryst frem, og tage fat om dine fødder med dine hænder. Du skal holde dine fødder fast, mens du bevæger dine ben (som var de en sommerfugl) i 30 sekunder. Du skal trække vejret dybt, og hver gang du ånder ud, skal du læne dig fremad, mens du bøjer i din talje, uden at du bøjer din ryg. Når øvelsen er færdig, skal du blive 30 sekunder yderligere i startpositionen, mens du trækker vejret dybt.\nPlacer dine hænder og dine knæ på gulvet. Dernæst, skal du løfte og krumme din ryg, mens du suger din mave ind. Mens du gør dette, skal du sænke dit hoved. Dette er katte-stillingen.\nKo-stillingen består af at gøre det modsatte. Fra startpositionen, skal du sænke dit bækken, og løfte dit hoved, så du kigger opad. Skub dit bryst nedad, mens du løfter dit haleben. Du skal dog altid holde din ryg ret.\nNormalt, laves denne stillinger efter eller før den nedadgående hund. Den består af, at ligge med ansigtet nedad, mens du bruger dine hænder og tæer til at støtte din vægt. Dine ben, ryg og nakke skal være én, lige linje.\nHold denne stilling i 10-15 sekunder. Formålet er, at opbygge styrke i din kropskerne, så dine hofter ikke løfter eller sænker sig.\nHvis det er for hårdt for dig, kan du lave den på en anden måde, ved at støtte med dine knæ på gulvet.\nUndgå typiske fejl, når du begynder til yoga\nSlutteligt, før du starter med at praktisere yoga – både derhjemme og til private sessioner – er det anbefalet, at du overvejer nogle brugbare råd.\nDet første er, at du finder et sted eller en gruppe af folk, hvor du føler dig komfortabel. Dette er fundamentalt, hvis du ønsker at dedikere dig fuldt ud til vejrtræknings- og meditationsteknikker. Ydermere, er det lige så vigtigt, at du ikke sammenligner dig med andre folk. Alle bevæger sig på sin egen måde, og yoga er ikke en konkurrence.\nPå den anden side, skal du altid varme op, før du påbegynder en yogasession. Dette skyldes, at aktiveringsøvelser vil hjælpe dig med at forebygge skader. Lad være med at stresse over at lave svære stillinger for hurtigt, eller øge risikoen for at komme til skade eller få smerter, ved at gå over dine grænser. Alt skal gøres til den rette tid.\nyoga er en fantastisk fysisk aktivitet for vores samlede velvære. Du vil opleve nye sensationer, og du vil blive overrasket over, hvad din krop er i stand til. Tøv ikke med at give det et forsøg!\nUndervurderede og fordelagtige yogastillinger\nI denne artikel, vil vi fortælle dig om nogle af de mest undervurderede og fordelagtige yogastillinger. Du kan tilføje dem til din træningsrutine i...\nYoga3 yogarutiner for folk, der arbejder på kontor\nBodybuildingYogastillinger til at forbedre vægtløftning\nYogaYoga hjælper med at kontrollere forhøjet blodtryk\nYogaOprethold et sundt sind og praktiser yoga hver dag\nYogaTre yogastillinger mod nakkesmerter\nYogaYoga for børn: De første trin\nYogaFire grene af yoga til at forene din krop og sjæl


Lej en bus – derfor skal du lade bilen stå for en gangs skyld | Bilnyheder.dk\nForside / Sponsoreret / Lej en bus – derfor skal du lade bilen stå for en gangs skyld\nLej en bus – derfor skal du lade bilen stå for en gangs skyld\nSom bilentusiast foretrækker du helt sikkert bilen – og med god grund. En bil giver frihed til at komme lige derhen, hvor du ønsker det. Bag rattet er du din egen herre. Men bilen er bare ikke altid det mest praktiske valg – men det er offentlig transport bestemt heller ikke.\nHeldigvis findes der alternativer til både bil og offentlig transport. Du kan for eksempel leje en bus med chauffør. Læs med, og bliv klogere på fordelen ved privat buskørsel – og ikke mindst hvordan du kan booke en bus.\nLej en bus – det giver frihed\nJovist, bilen giver frihed. Som bilejer kan du køre, når det passer dig – og altid ankomme lige til døren. Og du er ikke afhængig af tog, busser eller andre offentlige transportmidler, ligesom du ikke skal bekymre dig om ventetider på diverse stoppesteder og perroner eller overfyldte togkupéer og busser.\nMen bilen har også sine ulemper. For eksempel er der begrænset med plads i en bil. Derfor kommer bilen til kort, når alle drengene eller pigerne skal afsted.\nI andre tilfælde kan bilen give anledning til splid i vennegruppen – for eksempel når der er polterabend eller andre festlige begivenheder med våde varer på kalenderen. Her vil der nemlig ofte være kamp om passagerpladserne – og om at undgå at få plads bag rattet.\nSå lej en bus med chauffør i stedet, og kom afsted i samlet flok – uden at I behøver at skændes om, hvem der skal køre. Med busudlejning får du og vennerne, kollegaerne eller holdkammeraterne samme frihed som med bilen – og lidt til.\nSå hvordan kan du leje en bus med chauffør?\nNu tænker du måske, at det kan være lidt at et logistisk helvede at booke en bus – i hvert fald hvis du vil finde en bus, der matcher dine krav til kvalitet, komfort og pris.\nMen det har faktisk aldrig været nemmere at få overblik over busselskaber og sammenligne priser hos de forskellige vognmænd. For eksempel kan du på Bookingabus.com leje en bus med chauffør og forinden få et overblik over tilbud hos de busselskaber.\nTilbuddene er ganske gratis, ligesom du får et hurtigt overblik over alle de busselskaber, der kan matche dine kriterier. Du skal altså hverken have penge op af lommen eller bruge tid på at undersøge priser hos en uoverskuelig mængde af busselskaber. Tilbuddene er altid inklusiv chauffør. Derfor slipper du og vennerne for at skændes om, hvem der skal køre.\nLej en bus hos Bookingabus – sådan virker det\nPå Bookingabus.com kan du indtaste dine ønskede krav til din kommende bustur. Når du har indtastet dine ønsker, søger portalen priser blandt mere end 90 forskellige busselskaber – inklusiv alle afgifter.\nPriserne bliver sammenlignet på tværs af de forskellige busselskaber, og du får derfor hurtigt et overblik over priserne på markedet, så du kan spare tid og penge. Ønsker du at leje en bus, er det muligt at søge blandt returruter, enkeltture og til ture udlandet. Og du bestemmer selv opsamlingssted, dato, tidspunkt og destination.\nMed Bookingabus ved hånden er der altså god grund til at lade bilen stå for en gangs skyld.\nTyper af busser – busudlejning til alle behov\nDer findes forskellige bustyper hos Bookingabus. Det gør det lettere for dig at leje den bus, der passer til dine behov.\nDer findes turistbusser, som har god benplads, toilet og aircondition. Minibusser, der anbefales til de kortere ture. Dobbeltdækkere med plads til hygge i den nederste del af bussen og mere privatliv foroven i bussen. Her er der også plads til større selskaber samt god komfort, borde, toilet og mere.\nStiller du høje krav til komforten er VIP-busser mere luksuriøse med sofaer i blødt læder, som også gavner jer, der skal ud på de længere rejser. Endelig kan du også finde mødebusser, som gør det let at kommunikere med hinanden – og selvfølgelig at slappe af i sofaarrangementerne.\nLæs mere om bus booking på Bookingabus’ hjemmeside, og find endnu flere grunde til at lade bilen stå.


Nye materialer og overflader rykker ind på badeværelset | Hus & Have\nNye materialer og overflader rykker ind på badeværelset (foto: Villeroy & Boch)\nMan skulle tro, det er en forholdsvis simpel proces at producere et toilet eller håndvask i porcelæn – det er trods alt primært en blanding af ler og andre naturmaterialer, der bliver brændt ved høj temperatur over lang tid. Men kun ganske få firmaer på verdensplan, har haft succes med at mestre den proces, da det nok ikke er så enkelt endda. Og selv med flere hundrede års ekspertise med netop fremstilling af sanitetsporcelæn kan man ikke hvile på laurbærerne af den grund. Det ved man udmærket godt hos Villeroy & Boch, hvor man senest har lanceret et nyt unikt materiale - TitanCeram, der er resultatet af virksomhedens over 270 års erfaring med produktion af netop keramik. Takket være særlige fremstillingsprocesser og kombinationen af ler, kvarts, feldspat og titanoxid får designerne nu helt nye muligheder for eksklusiv formgivning.\nDet nye materiale har senest resulteret i en række håndvaske i serierne Antheus og Memento, der skiller sig ud ved et ekstraordinært tyndt og elegant design med en stil og personlighed, der giver badeværelset et moderne udtryk.\nMemento serien er en verdensomspændende best-seller fra Villeroy & Boch men krav og forventninger ændrer sig hele tiden fra os forbrugere og derfor har man designmæssigt også skelet til, hvad der rykker materiale- og udseendemæssigt i boligen i øvrigt ved lanceringen af seneste skud på stammen – Memento ’Concrete’ – en ny, trendy overflade i beton-look, der understreger den rå, lidt industrielle stil, som passer så godt ind i den nordiske indretningstradition.\nMed TitanCeram har designerne hos V&B desuden kunne formgive de i forvejen meget minimalistiske Memento vaske i et ekstra tyndt og helt stramt design i størrelserne 50 og 60 cm. Karakterisktisk for TitanCeram er den usædvanligt høje stabilitet og styrke i materialet, der gør det muligt at fremstille håndvaske i langt tyndere udgaver end traditionelt sanitetsporcelæn. ’Betonvaskene’ fra Villeroy & Boch produceres individuelt og hver udgave er derfor unik i sit udtryk.\nTitanGlaze - den nye glasur


Ny fluestang #4\n/ Ny fluestang #4\nInspireret af nogle skriverier om hornfisk, og en fluebindingsaften hvor jeg bandt nogle popper-fluer overvejer jeg at investere i en ca 9fods #4 fluestang. Stangen skal helst være en af de hurtige af slagsen, da jeg ikke rigtigt kan forlige mig med de lidt blødere stænger. Stangen skal også kunne bruges til å og p&t fiskeri, derfor ikke lettere end #4. Mit budget er ikke alt for stort da det nok er begrænset hvor meget stangen vil blive brugt.\nHar i nogle forslag ville det være guld værd?\nRE: Ny fluestang #4\n(03-03-2010 23:19)Stefan Skrev: Inspireret af nogle skriverier om hornfisk, og en fluebindingsaften hvor jeg bandt nogle popper-fluer overvejer jeg at investere i en ca 9fods #4 fluestang. Stangen skal helst være en af de hurtige af slagsen, da jeg ikke rigtigt kan forlige mig med de lidt blødere stænger. Stangen skal også kunne bruges til å og p&t fiskeri, derfor ikke lettere end #4. Mit budget er ikke alt for stort da det nok er begrænset hvor meget stangen vil blive brugt.\njeg har 2 stænger på 8½ fod #4, der minder meget om hinanden En Loomis Streamdance GLX og en Guideline LPXe. Den sidste er lidt stivere i toppen og det er kun den, der er til salg. Det er ikke en blød tørfluesag men heller ikke en lynhurtig stang. Den kaster langt, og vil sagtens kunne bruges på kysten.\nDu bor jo i Aalborg, så du er velkommen i Gistrup, hvis du vil prøve stængerne - også uden at købe.\nSå vil jeg godt bakke op om Brandts LPXe .. det kunne være en yderst fornuftig stang til det du efterspørger\nJeg ved ikke med prisen - Brandt er jo både en flink fyr og nordjyde .. så det kan vist gå hvad vej det skal være\n(03-03-2010 23:43)Brandt Skrev:\nHej Brandt det kunne vi helt sikkert godt finde ud af. Vi må lige aftale noget når der bliver lidt bedre vejr, ved ikke om flueliner har det så godt med den efterhånden noget smattede sne og is vi er belemret med heroppe?\n(03-03-2010 23:50)Martin Brøndum Skrev: Hej Stefan\nNu har vi to jo aldrig handlet, hr Brøndum - for så ville du vide, at jeg er mere nordjyde end flink . Jeg kom næsten til at fortryde salgstilbudet mens jeg skrev det. Jeg nænner jo ikke at dyppe Streamdancerne i salt - og havde faktiskt ikke overvejet muligheden af at nuppe et par hornere på LPXe'eren. Den var bare blevet nr. 2 og dømt til et støvet otium efter indkøbet af Loomissen. Men på den anden side - der kommer en ny Streamdance i morgen så noget skal væk.\nCitér: Hej Brandt det kunne vi helt sikkert godt finde ud af. Vi må lige aftale noget når der bliver lidt bedre vejr, ved ikke om flueliner har det så godt med den efterhånden noget smattede sne og is vi er belemret med heroppe?\nDer krydsede vores svar. Jeg sender en PB om 10 min.\nHej Martin jeg vil tage ham på ordet og se om ikke jeg kan få prøvet stængerne.\nLæs venligst Martins anmeldelse af TFO Jim Teeny 9`#4.Jeg har den selv og er 100 % enig.Denne model er desværre udgået men de nye modeller er næppe ringere og så er priserne yderst fornuftige.\nDu kan læse om dem på Salmon Fly`s hjemmeside.\n(04-03-2010 00:01)Brandt Skrev:\n(03-03-2010 23:59)Brandt Skrev: Nu har vi to jo aldrig handlet, hr Brøndum - for så ville du vide, at jeg er mere nordjyde end flink .\nNæhh .. derfor også min lidt vægelsindede tilkendegivelse\nCitér: Jeg kom næsten til at fortryde salgstilbudet mens jeg skrev det. Jeg nænner jo ikke at dyppe Streamdancerne i salt -\nJeg forstår det godt - men jeg kan ikke selv lade være med at smutte de fine med til kysten i ny og næ .. den nye RST med ahorn og nysølv skal også have lov. Jeg gør det, at jeg smører hele hjulholderen ind i lidt linolie INDEN jeg tager dem med på kysten. Når jeg kommer hjem, så vasker jeg den i sæbevand og lader den tørre grundigt. Jeg har en meget fin hjulholder jeg har behandlet på den måde i snart 20 år .. den ser stadig aldeles ny ud\nCitér: Men på den anden side - der kommer en ny Streamdance i morgen så noget skal væk.\n.. spændende - hvad er det, der finder vej?\nCitér: .. spændende - hvad er det, der finder vej?\n9½' #6 (Den har jeg været varm på i et helt år nu ) og så er det også slut i laaang tid!!!! - Og jeg kan holde min løfter!


Nyheder Skrevet af Christian Granhøj Skouboe | 20.10.20 | 14:33\nTirsdag reagerede Mette Frederiksen igen på den eksplosive sag, der mandag fik Frank Jensen til at trække sig fra posten som overborgmester i København og næstformand i statsministerens eget parti.\nTirsdag stod statsminister Mette Frederiksen (S) frem foran pressen, inden Socialdemokratiet skulle holde gruppemøde.\nStatsminsteren svarede både på spørgsmål vedrørende den allestedsnærværende coronavirus, men hun forholdte sig også til en af de andre sager, der har fyldt avisernes spalter og den offentlige dagsorden det sidste stykke tid.\nDet drejer sig naturligvis om de sexisme-sager, der indtil nu har ramt henholdsvis Radikale og statsministerens eget parti Socialdemokratiet. Sagerne har betydet, at partiets næstformand og overborgmester i København, Frank Jensen (S), mandag trak sig fra alt politik.\nMette Frederiksen ville dog ikke svare på præcis, hvad hun vidste og hvornår. Hun forventer dog ikke, at Frank Jensen er den sidste socialdemokratiske politiker, der skal forklare sig i en lignende sag.\nUndervejs på pressemødet blev statsminister Mette Frederiksen (S) spurgt ind til, om hun mener der er flere lignende sager i Socialdemokratiet.\n"Ja, det gør jeg. Jeg har ikke nogen forudsætninger for at vurdere omfanget eller alvoren. jeg kan i hvert fald ikke stå og sige, det tror jeg ikke, at der gør," udtaler statsminister Mette Frederiksen.\nDet var dog ikke det mest opsigtsvækkende, da Mette Frederiksen blev spurgt om hun kendte til Frank Jensens adfærd, svarede Mette Frederiksen kortfattet.\n"Jeg har ikke behov for at gå yderligere ind i Frank Jensens sag."


Download "REDNINGSBEREDSKABETS STATISTISKE BERETNING 2002"\n1 2002 REDNINGSBEREDSKABETS STATISTISKE BERETNING 2002\n2 Foto i kapitler: Michael Wincentz, Ronni Petersen Udgivet af: Beredskabsstyrelsen Data- og statistikenheden Datavej 16 DK-3460 Birkerød Telefon: Telefax: Redaktion: Steen H. Nonnemann m.fl., Data- og statistikenheden Oplag: 3000 (august 2003) Tryk: Paritas Grafik A/S B: 2003-DSE/2002 ISSN: ISBN: Eftertryk tilladt ved angivelse af kilde\n3 REDNINGSBEREDSKABETS STATISTISKE BERETNING 2002\n5 INDHOLDSFORTEGNELSE Forord Indledning Redningsberedskabets struktur Det kommunale redningsberedskabs dimensionering Aftaler, stationer, materiel og mandskab Beredskabsstyrelsen Landsdækkende udrykningsstatistik Niveau 1: Det kommunale redningsberedskab Niveau 2: De kommunale og statslige støttepunkter Niveau 3: Det statslige redningsberedskab Udrykningsstatistik baseret på elektroniske indberetninger Alarm- og opgavefordeling Udrykninger til brande Miljøuheld Redningsopgaver Døde i brand Udviklingen i antal branddøde i Danmark Skandinavisk sammenligning Brandsyn Indledning Historisk udvikling Resultat af brandsyn Automatiske brandalarmeringsanlæg (ABA) Sammenligning med de skandinaviske lande Mennesker og brand Appendiks 1: Bilagstabeller og figurer Appendiks 2: Deltagende kommuner Appendiks 3: Oversigt over tabeller og figurer\n7 FORORD I sommeren 2002 indgik samtlige Folketingets partier en aftale om redningsberedskabet efter Aftalen indebærer en række udfordringer for Beredskabsstyrelsen på forskellige områder i de kommende år. En af disse udfordringer er at tilgodese behovet for en styrkelse af videnindsamling om beredskabets virksomhed. Bl.a. som led i håndteringen af denne udfordring har Beredskabsstyrelsen etableret en data- og statistikenhed, som skal medvirke til at styrke Beredskabsstyrelsens dataindsamling, statistiske bearbejdning og analyse samt udvikling af ny vedkommende statistik på det beredskabsfaglige område, herunder bl.a. udarbejdelsen af den statistiske beretning. I år er det femte gang Beredskabsstyrelsen udarbejder en statistisk beretning. Beretningen bygger som tidligere på de kommunale beredskabers obligatoriske indberetninger samt en række frivillige elektroniske indberetninger med et udvidet dataindhold. Beredskabsstyrelsen kan igen i år notere sig, at antallet af elektroniske indberetninger er steget. De elektroniske data er forudsætningen for, at der kan udarbejdes dybdegående og mere omfattende analyser til brug for beretningen. Analyserne kan anvendes til en målrettet forebyggelse af både Beredskabsstyrelsen, de kommunale beredskaber og andre relevante myndigheder. Derudover kan analyserne medvirke til at udbrede kendskabet til beredskabets aktiviteter. Elektroniske data vil også kunne anvendes i forbindelse med den kommende risikobaserede dimensionering, som skal gennemføres i kommunerne fra Ifølge den politiske aftale om redningsberedskabet efter 2002 skal der iværksættes et arbejde med at gøre elektronisk registrering og indberetning af redningsberedskabets udrykningsaktivitet obligatorisk. Beredskabsstyrelsen har igangsat en række initiativer for at understøtte dette arbejde, og i den forbindelse er det også positivt at observere, at antallet af kommuner, som indberetter elektronisk, er steget. Beredskabsstyrelsen håber, at beretningen for 2002 vil blive benyttet af såvel redningsberedskaberne rundt om i landet som af andre interessenter på beredskabsområdet. Beretningen er under stadig udvikling; forslag og kommentarer til kommende års beretninger er derfor meget velkomne. God læselyst! Beredskabsstyrelsen Data- og statistikenheden August\n8 1. INDLEDNING Formålet med Redningsberedskabets Statistiske Beretning er primært ved hjælp af statistisk dokumentation at informere om redningsberedskabets aktiviteter på alle niveauer i Danmark. I forhold til de foregående år har Beredskabsstyrelsen i år i højere grad taget udgangspunkt i talmaterialet for at forklare sammenhænge og udviklingstendenser. Det er forsøgt at grave et spadestik dybere ned i tallene end tidligere og komme med flere og mere begrundede bud på de tendenser og årsager, der kan spores i det statistiske materiale. Dette er bl.a. muligt, fordi i alt 165 kommuner benyttede muligheden for at indberette data elektronisk i Dette er 24 kommuner mere end året før. De 165 kommuner repræsenterer en befolkningsandel på godt 65%. De elektroniske indberetninger stammer primært fra kommuner, der anvender Redningsberedskabets UdrykningsStatistik (RUS). Endvidere har også kommuner, som benytter andre systemer, herunder Beredskab 2000, indberettet data til Beredskabsstyrelsen elektronisk. Med henblik på at perspektivere de danske tal og sætte disse ind i en bredere sammenhæng er der i flere kapitler foretaget en sammenligning med tilsvarende tal fra de øvrige skandinaviske lande og Finland. Beretningens indhold Statistisk Beretning for 2002 består af 5 traditionelle kapitler og 2 temakapitler. Kapitel 2 omhandler redningsberedskabets struktur. Kapitlet indeholder en gennemgang af redningsberedskabets opgaver og struktur, herunder en gennemgang af udviklingen i de regler, som redningsberedskabet dimensioneres efter. Gennemgangen understøttes af talmateriale vedrørende antal beredskabsstationer, materiel, personale, mv. Kapitel 3 omfatter den landsdækkende statistik over udrykninger, som er baseret på de obligatoriske indberetninger, som alle landets kommuner foretager. Kapitlet er opdelt i oplysninger om udrykninger foretaget af redningsberedskabet på de 3 niveauer. Niveau 1-beredskabet omfatter det kommunale redningsberedskab, niveau 2-beredskabet omfatter kommunale og statslig regionale støttepunkter, og niveau 3-beredskabet omfatter det statslige redningsberedskab. 6\n9 Kapitel 4 er baseret på de elektroniske indberetninger. Kapitlet er opdelt efter redningsberedskabets opgavesæt: brand, akutte uheld med farlige stoffer, der fremover er defineret som miljøuheld, samt redning. Kapitlet indeholder en uddybende beskrivelse af bl.a. årsager til brand, samt oplysninger om brandobjekter og brandes placering. Kapitel 5 indeholder dødsbrandstatistikken. Udviklingen i antallet af døde i brand i Danmark og årsager til denne analyseres og sammenlignes med udviklingen i de øvrige skandinaviske lande. Kapitel 6 indeholder statistik om kommunernes brandsynsvirksomhed. Kapitlet beskriver bl.a. den historiske udvikling i opfyldelsen og resultatet af brandsynsvirksomheden. Kapitel 7 er et temakapitel, der omhandler alarmer fra automatiske brandalarmeringsanlæg (ABA). For første gang i mange år er stigningstakten i antallet af ABA-alarmer stagneret. I kapitlet vises udviklingen i antallet af ABA-alarmer i forskellige sammenhænge. Kapitlet afsluttes med en sammenligning med tilsvarende oplysninger fra de øvrige skandinaviske lande og Finland. Kapitel 8 er det andet temakapitel. Kapitlet indeholder Beredskabsstyrelsens analyse af socioøkonomiske faktorer og brand. I beretningen er der ligesom sidste år indsat faktabokse, der i eksempelform illustrerer nogle af de forespørgsler, som Beredskabsstyrelsen har besvaret ud fra det statistiske materiale efter henvendelse fra danske og udenlandske myndigheder og andre interessenter. RUS-søgninger i 2003 Brand i havegrill En offentlig myndighed henvendte sig med en forespørgsel angående antallet af brande i forbindelse med brug af havegrill. Søgninger i RUSdatabasen resulterede i 35 udrykninger. Opregnet til landsplan svarer det ca. til 65 brande i\n10 2. REDNINGSBEREDSKABETS STRUKTUR Redningsberedskabets opgaver og struktur i 2002 var først og fremmest fastlagt i beredskabsloven fra 1992 med senere ændringer. Loven er suppleret med bekendtgørelser om for eksempel dimensionering, vandforsyning, brandsyn, mv. Redningsberedskabets opgave er at forebygge, begrænse og afhjælpe skader på personer, ejendom og miljøet ved ulykker og katastrofer, herunder krigshandlinger, eller overhængende fare herfor. Redningsberedskabets struktur afspejler fredstidsopgaverne og er organiseret som et enstrenget niveaudelt beredskab. Redningsberedskabet består af et kommunalt beredskab og et statsligt beredskab, herunder et statsligt regionalt beredskab. I sommeren 2002 indgik samtlige partier i Folketinget en aftale om redningsberedskabet efter Aftalen er bl.a. udmøntet i en række ændringer til beredskabsloven, som Folketinget vedtog i foråret 2003, og som trådte i kraft den 1. juli Med loven ophævedes bl.a. muligheden for at pålægge visse kommuner at kunne yde en øjeblikkelig og mere omfattende indsats mod følgerne af krigshandlinger samt en række bestemmelser, der alene regulerede visse områder af det krigsmæssige beredskab. Lovændringen afspejler således, at redningsberedskabet i højere grad rettes mod håndtering af ulykker og katastrofer i fredstid. Den politiske aftale har også betydet, at der er gennemført mindre justeringer i redningsberedskabets struktur og dimensionering. Som følge af den politiske aftale er der i forhold til 2002 nedlagt et statsligt beredskabscenter i Hillerød, og der er etableret to kommunale støttepunkter i henholdsvis Fredensborg-Humlebæk og i Greve. Danmarkskortet viser, hvor de 5 centre og 9 støttepunkter er placeret, jf. figur 2.1. Boks 2.1: Det niveaudelte redningsberedskab Brand og Redning Miljøuheld Niveau 1 Den enkelte kommune eventuelt Trin 1 Den enkelte kommune suppleret med mellemkommunal hjælp (inden for 10 minutter i områder med tættere bebyggelse og 15 minutter i områder med spredt bebyggelse) Niveau 2 5 statslige regionale beredskabscentre Trin 2 41 kommunale redningsberedskaber og 9 kommunale støttepunktsberedskaber og 5 statslige regionale beredskabscentre (inden for 1 time) (inden for 1/2 time) Niveau 3 5 statslige regionale beredskabscentre Trin 3 5 statslige regionale beredskabscentre med med mulighed for indsættelse af særligt mulighed for indsættelse af specialudstyr redningsmateriel og større mandskabsstyrker til forureningsbekæmpelse og større (inden for 2 timer) mandskabsstyrker (inden for 2 timer) 8\n11 Figur 2.1: Geografisk placering af beredskabscentre og støttepunkter Beredskabsstyrelsen Bornholm Beredskabsstyrelsen Nordjylland Aalborg Beredskabsstyrelsen Midtjylland Århus Fredensborg Esbjerg Fredericia Odense Kalundborg Greve Beredskabsstyrelsen Sønderjylland Beredskabsstyrelsen Sjælland Nykøbing Falster Kommunalt støttepunkt Statsligt støttepunkt / statsligt beredskabscenter Redningsberedskabets niveaudelte struktur efter justeringerne fremgår af boks 2.1. For miljøuheld har Beredskabsstyrelsen herudover etableret en kemikalieberedskabsvagt, som døgnet rundt står til rådighed for redningsberedskabets indsatsledere. Det kommunale redningsberedskab skal kunne yde en forsvarlig indsats ved brand eller overhængende fare for brand, ved sammenstyrtningsulykker, togulykker, flyulykker til lands, skibsulykker ved kaj, naturkatastrofer og miljøuheld på landjorden, i søer, i vandløb samt i havne. Det kommunale beredskab skal endvidere kunne modtage, indkvartere og forpleje evakuerede og andre nødstedte. Det kommunale redningsberedskabs dimensionering De kommunale beredskabers dimensionering er reguleret i dimensioneringsbekendtgørelsen. Dimensioneringsbekendtgørelsen indeholder minimumsregler for beredskabets størrelse, for eksempel hvad angår materiel og mandskab, i forhold til udrykningsområdets indbyggertal og bygningsmasse. Mange kommuner har derudover supplerende materiel i forhold til dette minimum, for eksempel i form af bådberedskab og materiel til frigørelse af fastklemte ved færdselsuheld. Beredskabsstationernes udrykningsområde følger ikke nødvendigvis kommunegrænserne, men er indrettet således, at udrykningstiderne kan overholdes. 9\n12 Bl.a. på baggrund af den politiske aftale blev dimensioneringsbekendtgørelsen ændret, jf. nuv. bekendtgørelse 1010 af 11. december Ændringerne trådte i kraft den 1. januar I den nye bekendtgørelse er en række af de centralt fastsatte krav til de kommunale beredskabers dimensionering lempet. Som et led i den politiske aftale skal de kommunale redningsberedskaber fra 2005 dimensioneres efter konkrete risikovurderinger om risikobaseret dimensionering. Den nye dimensioneringsbekendtgørelse har derfor karakter af midlertidige regler, som gælder, indtil et nyt regelsæt er på plads. Udviklingen i dimensioneringsreglerne er vist i boks 2.2. *For udrykningsområder med mindre end indbyggere var minimumskravet dog Boks 2.2: Dimensioneringsreglerne før og efter 1. januar 2003 Før 1. januar Efter 1. januar Fra Slukningstog pr. udrykningsområde: - (uændret) > indb. 2 1/ indb /2 > indb. 4 3 Slangetender i førsteudrykning krav intet krav Minimumsbemanding af første 1 + 7* slukningstog Udrykning fra beredskabsstation Fuldt bemandet Relevante køretøjer ved udrykning fra hjælpebered- førsteudrykning med skabsstation (1 + 7)* Udrykning til alarmer fra automatiske Fuldt bemandet Kan reduceres til brandsikringsanlæg (ABA-anlæg mv.) førsteudrykning (1 + 7)* Afgangstider Døgnbemandet første slukningstog og indsatslederen 1 minut hurtigst muligt Andre 5 minutter hurtigst muligt Vandforsyning Detaljerede krav til Vedvarende vandforsyning vandforsyning fra på 400 liter pr. minut brandhanenet mv. Fastlægges i forbindelse med risikobaseret dimensionering, suppleres eventuelt med centralt fastsatte krav Ved alarmering af det kommunale redningsberedskab afsendes der, afhængig af bebyggelseskarakter og vandforsyning inden for området, normalt en førsteudrykning bestående af en indsatsleder i eget køretøj og et slukningstog bestående af en automobilsprøjte og yderligere 1-2 køretøjer (typisk drejestige, vandtankvogn eller slangetender). Slukningstoget skal normalt være bemandet med mindst 1 holdleder og 5 brandmænd. I visse tilfælde kan der køres med en mindre førsteudrykning. I områder med tættere bebyggelse skal førsteudrykningen være fremme senest 10 minutter efter alarmcentralens afgivelse af alarmen. I områder med spredt bebyggelse er det tilsvarende krav 15 minutter. Hvis udrykningstiderne fra en beredskabsstation ikke kan overholdes, skal udrykningen ske fra en hjælpeberedskabsstation, hvorfra der typisk rykkes ud med et reduceret slukningstog og reduceret bemanding, som kan indlede indsatsen, indtil udrykningen fra beredskabsstationen kommer frem. Indsatslederen skal afgå fra sit opholdssted i et særskilt køretøj og skal møde på skadestedet, således at udrykningstiderne overholdes. Hensigten er, at indsatslederen normalt skal være første mand på skadestedet og have mulighed for at skabe sig så meget overblik over situationen, at indsatslederen kan indsætte slukningstoget, når det ankommer. 10\n13 Risikobaseret dimensionering Det er anført i den politiske aftale om redningsberedskabet efter 2002, at der skal igangsættes en proces, som inden udgangen af 2004 skal sikre, at der kan gennemføres risikobaseret dimensionering i kommunerne. Risikobaseret dimensionering vil medføre, at redningsberedskabet skal dimensioneres på grundlag af konkrete risikovurderinger af kommunens område og objekter i kommunen. De enkelte kommunalbestyrelser får hermed større frihedsgrader til at tilrettelægge det daglige beredskab ud fra en vurdering af de risici, som der efter kommunalbestyrelsens skøn bør tages højde for. Beredskabsstyrelsen udarbejder sammen med i alt 14 kommuner i et stifinderprojekt modeller og værktøjer til brug for kommunernes gennemførelse af risikobaseret dimensionering. Aftaler, stationer, materiel og mandskab Kommunalbestyrelsen kan vælge mellem at opretholde eget udrykningsberedskab (brandvæsen) eller at indgå aftale med andre kommuner, med private entreprenører, med Beredskabsstyrelsen eller andre, for eksempel frivillige brandværn. Betragtes aftalestrukturen nærmere, kan det konstateres, at der er et omfattende kommunalt samarbejde og samarbejde med private entreprenører. Aftalerne omfatter typisk aftaler med andre kommuner eller Falck om brandslukning, aftaler mellem kommuner og frivillige brandværn, samt aftaler mellem kommunerne om fælles udrykningsområde og fælles indsatsledervagt. Herudover findes der utallige andre aftaler om samarbejde på andre områder inden for beredskabet. Baseret på Beredskabsstyrelsens oplysninger var der medio 2003 i Danmark 230 beredskabsstationer, heraf: 69 kommunale beredskabsstationer 37 frivillige brandværn (i Sønderjylland) 115 Falckstationer 9 med andre entreprenører eller kombination af Falck/kommunalt beredskab Herudover fandtes der medio hjælpeberedskabsstationer og 26 ø-beredskaber, som er drevet af kommunerne, frivillige brandværn eller Falck. I forhold til foregående år er der kun tale om ubetydelige forskydninger i antallet af stationer i de oplistede kategorier, idet hjælpeberedskabsstationer er opnormeret til beredskabsstationer. På materielsiden fandtes der medio 2003 i de kommunale beredskaber 304 hele slukningstog, som fortrinsvis var placeret på beredskabsstationer, og 97 reducerede slukningstog, som fortrinsvis var placeret på hjælpeberedskabsstationer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ved denne opgørelse er anvendt en definition af slukningstog/reduceret slukningstog, som stammer fra den dimensioneringsbekendtgørelse, der var gældende indtil 1. januar I de kommunale beredskaber er der ansat ca brandmænd. Heraf er ca. 750 indsatsledere og ca holdledere. Herudover er der ca heltidsansatte og ca deltidsansatte brandmænd. Der er ca frivillige brandmænd i Sønderjylland, og i resten af landet er der ca frivillige, hvoraf hovedparten er tilknyttet det kommunale beredskab. De frivillige indgår dog ikke i det daglige udrykningsberedskab. 11\n14 Det skal bemærkes, at der en del overlap mellem de forskellige personalekategorier. For eksempel fungerer indsatsledere også i visse tilfælde som holdledere, og heltidsansatte brandmænd har i et vist omfang tillige deltidsansættelse i redningsberedskabet nær deres bolig. Beredskabsstyrelsen Beredskabsstyrelsen hører under Indenrigs- og Sundhedsministeriet og har en række beredskabsfaglige opgaver. Styrelsen fører tilsyn med kommunernes redningsberedskaber og yder rådgivning. Styrelsen er ansvarlig for det statslige redningsberedskab, herunder det statslige regionale beredskab og kemikalieberedskabsvagten, samt det nukleare beredskab. Beredskabsstyrelsen forestår desuden planlægning og gennemførelse af uddannelse af kommunalt og statsligt personale. 12\n15 3. LANDSDÆKKENDE UDRYKNINGSSTATISTIK Den landsdækkende udrykningsstatistik indeholder oplysninger om udrykninger for niveau 1-, 2- og 3-beredskabet. Niveau 1: Det kommunale redningsberedskab Samtlige kommuner har pligt til at give oplysninger om redningsberedskabets udrykningsvirksomhed i forbindelse med brand, redning og miljøuheld. Tabel 3.1: De sidste 10 års udrykninger fordelt på opgavetype År Brande Miljøuheld Blind alarm Falsk alarm Udrykninger Udrykninger i alt i alt pr indb. - Antal , , , , , , , , , ,7 Procent % 14% 31% 2% 100% - Gennemsnit ,5 Baseret på obligatoriske indberetninger fra 275 kommuner Indberetningen indeholder oplysninger om antallet af udrykninger til de forskellige typer af opgaver. Derudover indeholder indberetningen oplysninger om antallet af blinde og falske alarmer. Tabel 3.1 viser det samlede antal udrykninger for de sidste 10 år fordelt på opgavetyper. Der kan observeres en generel stigning i antallet af udrykninger igennem perioden, og antallet i 2002 er det højeste i 10 år. Udviklingen skyldes primært en stigning i antallet af udrykninger til blinde alarmer og miljøuheld. Tages der hensyn til, at Danmarks befolkning ifølge Danmarks Statistiks opgørelse er øget med næsten personer siden 1993, er udrykninger pr indbyggere et bedre mål til sammenligning. Det fremgår også af tabel 3.1, at det samlede udrykningstal pr indbyggere for 2002 udviser et lavere niveau i forhold til året før. I 2002 var der 5,7 udrykninger pr indbyggere mod 5,8 året før. RUS-søgninger i Brande i sommerhuse En offentlig myndighed henvendte sig med en forespørgsel angående antallet af brande i sommerhuse og fordelingen på størrelsen af brandene. Søgninger i RUSdatabasen gav 65 udrykninger til brande i sommerhuse. Af de oplyste blev 38% slukket med mindst 2 strålerør, 24% med 1 strålerør og resten med under 1 strålerør. På landsplan opregnes de 65 brande til ca. 120 brande i\n16 Brand Det fremgår af tabel 3.1, at der var udrykninger til brand i Dette tal er på niveau med 1998, som er det år med det laveste antal udrykninger til brand inden for de sidste 10 år. I perioden 1999 til 2002 er antallet af udrykninger til brande faldet med over udrykninger, og for femte år i træk er antallet under gennemsnittet for de sidste 10 år. Vejret i 2002 var meget vådt i Danmark. Ifølge Danmarks Meteorologisk Institut (DMI) faldt der 864 mm nedbør sidste år sammenlignet med en normal nedbørsmængde på 712 mm pr. år. Vejrliget i 2002 kan være en del af forklaring på faldet i antallet af brande. Af figur A.1 i appendiks 1, fremgår det, at der er en statistisk signifikant sammenhæng mellem nedbørsmængde og brande pr indbyggere. Andre faktorer, som kan påvirke udviklingen i antal brande i den positive, nedadgående retning, er brandsyn, rådgivning og vejledning. Derudover anvendes Beredskabsstyrelsens forebyggende aktiviteter bredt i kommunerne og påvirker derigennem befolkningen til at udvise en mere brandforebyggende adfærd. Miljøuheld Udrykninger til miljøuheld er fortsat jævnt stigende. Der var udrykninger til miljøuheld i 2002, svarende til en stigning på 62% i forhold til De fleste udrykninger til miljøuheld sker i forbindelse med trafikuheld o.lign., hvor redningsberedskabet bliver tilkaldt for at opsamle spildt motorolie, dieselolie, benzin eller kølervæske. I Vejdirektoratets biltrafikindeks fremgår det, at biltrafikken er øget med næsten 25% gennem de seneste 10 år. Denne udvikling kan sandsynligvis forklare noget af stigningen i antallet af miljøuheld. Blinde alarmer Efter flere års markant stigning er antallet af blinde alarmer stagneret. Der var blinde alarmer i 2002, hvilket kun er en mindre stigning sammenlignet med udviklingen i de foregående år. Forklaringen på denne udvikling kan være, at teknikken i de automatiske brandalarmeringsanlæg (ABA), som erfaringsmæssigt udløser mange blinde alarmer, er blevet bedre. Derudover har der igennem de senere år været en massiv informationsindsats vedrørende adfærden og betjening af 14\n17 anlæggene. Endvidere kan redningsberedskaber, der rykker ud til blinde alarmer fra anlæggene, opkræve kroner pr. alarm, hvilket giver ejere af ABA en økonomisk tilskyndelse til at undgå blinde alarmer. Det hører med i billedet, at stigningstakten i antallet af installerede automatiske brandalarmer i 2002 var højere end stigningstakten i antallet af blinde alarmer. Bl.a. set på denne baggrund kan udviklingen i antallet af blinde alarmer betegnes som værende på rette spor. 31% af alle alarmer er dog stadig blinde. I visse redningsberedskaber udgør udrykninger til blinde alarmer over 50% af alle udrykninger. I kapitel 7 analyseres udviklingen i de blinde alarmer nærmere. Falske alarmer Der var 593 falske alarmer i Antallet af falske alarmer er således fortsat inde i en positiv udvikling. De falske alarmer er over 10 år faldet med mere end 25%. Antallet af falske alarmer for år 2002 er dog næsten identisk med 2001, hvilket kunne tyde på, at antallet har stabiliseret sig på ca. 600 om året. Udviklingstendensen over de seneste 10 år, som den er beskrevet i tabel 3.1, er illustreret grafisk i figur 3.1. Figur 3.1: Udviklingen i udrykningsaktivitet Baseret på obligatoriske indberetninger fra 275 kommuner Brande i alt Blind alarm Miljøuheld Falsk alarm På baggrund af figuren kan udviklingen i de kommunale beredskabers udrykningsaktiviteter opsummeres: Antallet af udrykninger til brande har været faldende i de sidste 3 år og er under gennemsnittet for de sidste 5 år. Antallet af udrykninger til miljøuheld er steget med over 60% i perioden Antallet af udrykninger til blinde alarmer er næsten fordoblet fra 1993 til 2002, men ser ud til at være stagneret. Antallet af falske alarmer viser ingen udvikling i forhold til De falske alarmer er faldet med ca. 40% siden\n18 Strålerørsstatistikken Som led i de obligatoriske indberetninger får Beredskabsstyrelsen oplysninger om anvendelsen og mængden af slukningsmateriel for alle brande - den såkaldte strålerørsstatistik. Opdelingen på strålerør blev introduceret for mange år siden af Statens Brandinspektion. Strålerørsstatistikken anvendes som retningsgivende for, hvorledes brandene fordeler sig på størrelse. Der har igennem nogle år hersket usikkerhed om, hvorvidt strålerørsstatistikken nu også giver et retvisende billede af brandenes størrelse. Bl.a. har det været fremført, at for at komme sandheden nærmere vil det være nødvendigt at inddrage flere parametre, for eksempel slukningstid, mandtimeforbrug og den økonomiske skade på ejendommen. Der findes imidlertid ikke i dag en systematisk indsamling af oplysninger på landsplan, som vil kunne anvendes til at foretage en nærmere analyse. De mange år med strålerørsstatistikken har medvirket til, at indberetningspraksis er blevet forbedret. Reelt er det størrelsen af branden og ikke antallet af rør, som er blevet benyttet til at slukke den, der er vigtig. En lille brand skulle således nødig figurere som en storbrand (>3 rør) alene fordi, der af en eller anden grund blev lagt ekstra rør ud i forbindelse med branden. Tabel 3.2 viser de sidste 10 års udrykninger til brand fordelt på antal strålerør Baseret på obligatoriske indberetninger fra 275 kommuner Tabel 3.2: De sidste 10 års udrykninger til brand fordelt på antal strålerør År Slukket Små- HT-rør 1 rør 2-3 rør > 3 rør Uoplyst Brande Brande pr. før ankomst redskaber i alt indb. Antal Antal Antal Antal Antal Antal Antal Antal Antal , , , , , , , , , ,0 Procent ,4% 20,9% 38,3% 4,8% 12,4% 3,6% 1,6% 100% - Gennemsnit ,3 Set over en 10-årig periode har antallet af udrykningerne til brande, der er slukket før ankomst aldrig været større. Udrykninger til brand, hvor der er brugt 2-3 rør, er også overrepræsenteret i forhold til gennemsnittet. Andelen af brandenes størrelse sat i forhold til det samlede antal brande, er set over de sidste 10 år til gengæld næsten uændret. Se tabel A.2 i appendiks 1. 16\n19 Den geografiske fordeling af udrykninger Udrykninger fordelt på amter Figur 3.2 viser et Danmarkskort med udrykninger pr indbyggere fordelt på amter. Det fremgår, at Bornholm lige som sidste år har klart flest udrykninger. Faktisk har Bornholm oplevet en stigning i forhold til 2001 fra 7,5 til 7,9 udrykninger pr indbyggere. Ringkøbing Amt har færrest udrykninger med 4,4 udrykninger pr indbyggere. Landsgennemsnittet er som tidligere nævnt 5,5 udrykninger pr indbyggere. Figur 3.2: Udrykninger pr indbyggere fordelt på amter Baseret på obligatoriske indberetninger fra 275 kommuner Der kan være mange årsager til den forskellige udrykningfrekvens i amterne. For eksempel må der forventes en del blinde alarmer i områder med mange automatiske brandalarmeringsanlæg. Dette kan bl.a. være årsagen til den høje udrykningsfrekvens i Storkøbenhavn (Københavns Amt, Frederiksberg Kommune og Københavns Kommune). Amter med større byer må også formodes at have mange udrykninger til miljøuheld som følge af væsentlig flere trafikuheld o.lign. end i landområder. De mange udrykninger skal naturligvis sættes i forhold til de mange indbyggere. Når der tages hensyn til dette, passer formodningen kun på Københavns og Frederiksberg Kommuner, hvis det antages, at materielskadeuheld på veje og trafikuheld kan sammenstilles. 17\n20 I tabel A.3 i appendiks 1 findes der tal for materielskadeuheld ved færdsel pr indbyggere fordelt på amter samt Københavns og Frederiksberg Kommuner. Tallene er opgjort af Vejdirektoratet. Det fremgår af tabellen, at Københavns- og Frederiksberg Kommuner med henholdsvis 3,19 og 2,84 materielskadeuheld pr indbyggere har en væsentlig højere uheldsfrekvens end de øvrige områder. Til gengæld har befolkningsfattige områder, som Bornholms Amt og Sønderjyllands Amt med henholdsvis 2,19 og 2,35 materielskadeuheld pr indbyggere også væsentlig flere materielskadeuheld end gennemsnittet. Gennemsnittet er på 1,70 skadeuheld pr indbyggere. En anden faktor, som kan have indflydelse på den forskellige udrykningsfrekvens i amterne er vejret. Det er tidligere konstateret, at vådt vejr medfører færre brande pr indbyggere. I tabel A.4 i appendiks 1 vises mængden af nedbør i 2002 fordelt på 7 regioner. Det fremgår af tabellen, at der er væsentlig forskel på mængden af nedbør i regionerne. Særligt ses det, at der er væsentligt mere nedbør i Jylland (fra mm) end i resten af landet (fra mm). Derudover er det bemærkelsesværdigt, at det regnede betragteligt mindre på Bornholm i sommermånederne end i de øvrige områder i landet. En tredje faktor som kan have indflydelse på den forskellige udrykningsfrekvens i amterne, er antallet af turister. I 2002 overnattede 1,5 millioner gæster ifølge tal fra Danmarks Statistik på Bornholm. Det svarer til 33 gæster pr. indbygger, hvilket er et af de højeste antal pr. indbygger i Danmark. De mange gæster kan være en af flere forklaringer på, hvorfor Bornholms Amt har flest udrykninger både til brand og samlet set. Årsagen til, at Ringkøbing Amt ligger lavest både hvad angår antallet af udrykninger samlet set og antallet af udrykninger til brande pr indbyggere, kan skyldes, at der er: Mere nedbør end landsgennemsnittet Væsentlig færre uheld med materielskade end landsgennemsnittet Færre ABA-anlæg og dermed færre blinde alarmer. Til sammenligning gælder det for Bornholms Amt, at der er: Mindre nedbør (særligt i sommermånederne) end landsgennemsnittet Væsentlig flere uheld med materiel skade end landsgennemsnittet Mange turister særligt i sommermånederne Mange fritliggende ældre huse. 18\n21 Brande fordelt på amter Tabel A.6 i appendiks 1 viser bl.a. udrykninger til brand pr indbyggere fordelt på amter. I forhold til 2001 er billedet stort set det samme. Bornholms Amt har flest udrykninger igen i år. Tallet er tilmed steget med 20% i forhold til sidste år, mens Ringkøbing Amt har færrest. Der er dog ikke så stor spredning mellem amterne. 12 ud af 15 amter er placeret i intervallet mellem 2,6 til 3,2 udrykninger pr indbyggere. Ud over Bornholms Amt med 5,2 er det Vestsjællands Amt med 4,1 og Storstrøms Amt med 3,5, der ligger over gennemsnittet på 3,3 udrykninger pr indbyggere. Storkøbenhavn og Århus Amt ligger i den lave ende for antallet af udrykninger pr indbyggere til brand. Ud over de allerede nævnte faktorer kan erhvervsstruktur, indberetningspraksis, turisme samt indog udpendling også have betydning. I tabel A.5 og A.6 i appendiks 1 er de absolutte tal for de enkelte amter opgjort på henholdsvis alle udrykninger og på udrykninger til brand fordelt på strålerør. Sammenligning med de øvrige skandinaviske lande I tabel 3.3 er de landsdækkende oplysninger for udrykninger i Danmark sammenlignet med de øvrige skandinaviske lande og Finland. Tabel 3.3: Udrykninger fordelt på de skandinaviske lande og Finland Land Brande i alt Miljøuheld Blind alarm Falsk alarm Udrykninger i alt Udrykninger pr indb. Antal Antal Antal Antal Antal Antal Danmark ,7 Finland * ,7 Sverige * ,4 Norge * ,2 Oplysningerne fra de 3 øvrige skandinaviske lande er indberettet af relevante myndigheder, for Finland er der ikke oplyst om antal falske alarmer *Kun fra ABA-anlæg Det fremgår af tabellen, at Sverige, bortset fra de falske alarmer, har de fleste udrykninger til de forskellige opgaver. Sverige har imidlertid de fleste indbyggere, så det er ikke overraskende, at de også har de fleste udrykninger. For at sammenligne de 4 lande er det derfor hensigtsmæssigt at benytte udrykninger pr indbyggere. Det fremgår herefter, at det er Norge, som har de fleste udrykninger pr indbyggere, mens Danmark har de færreste. Årsagen til de høje tal i Norge og Sverige skal primært findes i et meget stort antal blinde alarmer fra ABA-anlæg. RUS-søgninger i Brande i landbrug/industri i Vestsjællands Amt En privat virksomhed henvendte sig med en forespørgsel angående antallet af brande i henholdsvis landbruget og industrien i Vestsjællands Amt, samt den væsentligste årsag til brandene. Søgninger i RUS-databasen gav 49 udrykninger til brande i landbruget (heraf var 32 markbrande) og 22 udrykninger til brande i industrien. Den væsentligste årsag til brandene i landbruget var uforsigtighed ved afbrænding, for industrien var det fejl i elinstallationer, teknisk årsag eller uforsigtighed. 19\n22 Ses der alene på udrykninger til brand, forrykkes billedet. Som det fremgår af figur 3.3, som viser brande pr indbyggere, har Danmark sammenlignet med de øvrige lande flest brande pr indbyggere. Der er imidlertid ikke nogen afgørende forskel mellem landene, selvom Finland som følge af usædvanligt mange skovbrande i 2002 ligger noget over det normale niveau. Oplysningerne fra de 3 øvrige skandinaviske lande er indberettet af relevante myndigheder Figur 3.3: Brande pr indbyggere fordelt på de skandinaviske lande og Finland 3,0 3,05 3,03 2,66 2,94 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 Danmark Sverige Norge Finland Der er med sikkerhed forskel på brandårsager, objekter og placeringer i de forskellige lande. For eksempel har Danmark stort set ingen skovbrande i modsætning til de øvrige lande. RUS-søgninger i 2003 Skovbrande En offentlig myndighed henvendte sig med en forespørgsel angående antallet af skovbrande i Søgninger i RUS-databasen resulterede kun i nogle få mindre brande i skovområder, som følge af uforsigtighed med åben ild. I 2002 var der således ingen rigtige skovbrande i Danmark. 20\n23 Niveau 2: De kommunale og statslige støttepunkter Niveau 2-beredskabet i Danmark bestod indtil 2003 af i alt 13 støttepunkter, heraf 7 kommunale og 6 statslige (beredskabscentrene). Støttepunkterne har en meget varieret aktivitet på landsplan. I tabel A.7 i appendiks 1 vises udrykninger for støttepunkterne fordelt på opgavetype. I alt var der 58 udrykninger i 2002, hvoraf de 50 var brandudrykninger. Derudover var der 1 redningsopgave, 2 miljøopgaver og 5 diverseopgaver. Figur 3.4 viser udrykningsaktiviteten i de 7 kommunale støttepunkter i 2001 og Støttepunktet i Esbjerg havde flest udrykninger i Samtlige udrykninger var til brand. Sammenlignet med 2001 er der sket en markant stigning (næsten en fordobling) i antallet af udrykninger fra de kommunale støttepunkter. I gennemsnit bliver de kommunale støttepunkter benyttet ca. 8 gange om året. Figur 3.4: Udrykninger fordelt på støttepunkter i 2001 og Baseret på obligatoriske indberetninger fra de 7 støttepunkter. Ålborg Århus Esbjerg Fredericia Kalundborg Nykøbing F Odense De statslige støttepunkter har i modsætning til de kommunale støttepunkter oplevet en nedgang i antallet af niveau 2-assistancer, og de har nu samlet set færre assistancer på niveau 2 end de kommunale støttepunkter, se tabel A.7 i appendiks1. De 6 statslige støttepunkter udførte 49 niveau 2-assistancer i Dette er en nedgang på 19 assistancer i forhold til Betragtes antallet af mandtimer, benyttede de statslige støttepunkter imidlertid flere timer end de kommunale støttepunkter, hvilket indikerer større indsatser. De statslige støttepunkter blev benyttet i ca mandtimer mod ca timer i de kommunale støttepunkter. 21\n24 Niveau 3: Det statslige redningsberedskab Beredskabscentrene yder assistance dels ved langvarige og mandskabskrævende rednings-, miljø eller brandindsatser, dels ved indsatser der kræver specialmateriel. Beredskabscentrenes opgavefordeling og antallet af opgaver varierer ofte en del set over en længere periode. Årsagen er, at det er meget forskelligt, hvor og hvornår de store ulykker opstår, og hvilken art de har. I de senere år har orkanen i 1999 og olieudslippet i Grønsund i 2001 medført de mest omfattende indsatsopgaver for centrene. I 2002 opstod en af de større hændelser i forbindelse med usædvanlig megen sne og kraftig fygning den februar. Denne hændelse gav anledning til adskillige assistancer fra beredskabscentrene. Særligt hårdt ramt var Midt- og Nordjylland, hvor der ifølge DMI faldt cm sne, lokalt endnu mere. Af figur 3.5 fremgår det, at netop centrene i Midt- og Nordjylland havde de fleste redningsopgaver. Mange af disse redningsopgaver var relateret til snestormen i februar. Baseret på obligatoriske indberetninger fra de 6 centre. Figur 3.5: Indsatser fordelt på centrene i 2002 Bornholm Næstved Hillerød Brand Redning Miljø Diverse Haderslev Herning Thisted Antal udrykninger Tabel 3.4 viser antallet af brugte mandtimer fordelt på opgavetype og centre. Baseret på obligatoriske indberetninger fra de 6 centre. Tabel 3.4: Mandtimeforbrug fordelt på centrene i 2002 Opgave Thisted, Herning, Haderslev, Hillerød, Næstved, Allinge I alt Nordjylland Midtjylland Sydjylland Nordsjælland Sydsjælland Bornholm Brand Redning Miljø Diverse I alt Det fremgår af tabellen, at de fleste mandtimer i 2002 er brugt på redningsopgaver. Disse udgør 46% af alle opgaver. Bortset fra Sydjylland var redningsopgaver også den hyppigst forekommende assistanceopgave for centrene (se figur 3.5). 22\n25 Figur 3.6: Centrenes mandtimeforbrug og assistancer, Antal mandetimer Antal assistancer Baseret på obligatoriske indberetninger fra de 6 centre. Det statslige redningsberedskabs opgavefordeling påvirkes i høj grad af enkeltbegivenheder. Derfor er der store udsving i antallet af assistancer og mandtimer fra år til år. Figur 3.6 viser udviklingen i mandtimeforbruget og antallet af assistancer fra 1996 til I 1999 var det orkanen, som udløste et stort antal assistancer primært i form af redningsopgaver, mens miljøopgaven i Grønsund i 2001 medførte et stort forbrug af mandtimer. I 2002 er det bl.a. snestormen i februar, som har været årsag til mange assistancer. Mandtimeforbruget er dog faldet væsentligt i forhold til 2001, da der ikke har været store mandskabskrævende ulykker i\n26 4. UDRYKNINGSSTATISTIK baseret på elektroniske indberetninger Dette kapitel er baseret på indberetninger om redningsberedskabets udrykninger i de 165 kommuner, som har afleveret en mere detaljeret elektronisk udrykningsstatistik til Beredskabsstyrelsen. De 165 kommuner dækker som nævnt i indledningen lidt over 65% af befolkningen. De fleste kommuner afleverer data i RUS-format (Redningsberedskabernes udrykningsstatistik). RUS er et registreringsprogram udviklet af Beredskabsstyrelsen til at håndtere blandt andet udryknings- og brandsynsrapporter. Andre kommuner afleverer udrykningsdata via Beredskab 2000, mens Københavns Kommune har sit eget system. Figur 4.1 giver et geografisk overblik over de kommuner, som har indberettet elektronisk. Kommunerne med rød farve har indberettet data i elektronisk format. Se også Appendiks 2. Figur 4.1: Geografisk fordeling af kommuner, der indberetter elektronisk Dette kapitel vil på baggrund af de elektroniske indberetninger bl.a. beskæftige sig med en dataanalyse af brandårsager, brandobjekter, brandplaceringer, miljøuheld samt redningsopgaver. Alarm- og opgavefordeling Fordelingen af alarmer på henholdsvis reelle, blinde og falske alarmer i de 165 kommuner følger den generelle tendens fra den landsdækkende statistik. Andelen af falske alarmer er i forhold til 2001 steget med et enkelt procentpoint fra 1% til 2%, mens de reelle alarmer er faldet med et procentpoint fra 66% til 65%. Andelen af blinde alarmer på 33% er således for 2002 uændret sammenlignet med\n27 Figur 4.2 viser den samlede fordeling af kommunernes opgaver i forbindelse med de reelle alarmer. I opgavefordelingen i den elektroniske indberetning indgår også kategorierne redningsopgaver og diverse opgaver. Figur 4.2: Opgavefordelingen i % Diverse 16% Miljøuheld Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner 6% Redning 69% Brand Opgavefordelingen for 2002 er næsten identisk med opgavefordelingen for Den eneste forskel er, at redningsopgavernes andel er steget med et procentpoint. Som det fremgår af figuren, er brandopgaverne stadig redningsberedskabets hovedaktivitet. Derefter følger henholdsvis miljøuheld og redningsopgaver. Fordeling af udrykninger på døgnet og året Figur 4.3 viser udrykningerne fordelt på tid af døgnet i år Figur 4.3: Udrykningernes fordeling på døgnet i 2002 Antal udrykninger Tidspunkt Brand Akutte uheld Redning 1 svarer til døgnets første time mellem 0.00 og 0.59, 2 til døgnets anden time osv. Antal udrykninger er vist i logaritmisk skala, oplysningerne er baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner Det fremgår af figuren, at langt de fleste udrykninger foregår om dagen, når befolkningen er i aktivitet. 25\n28 For udrykningerne gælder det, at: Antallet af brande er på sit laveste (161 brande) i timen , hvorefter brandfrekvensen øges og topper ved spisetid mellem og (638 brande). Herefter falder brandfrekvensen igen nogenlunde konstant. Udviklingen i miljøuheld følger trafikken. Om natten (fra kl ) er der ca. 30 udrykninger i gennemsnit. Herefter stiger antallet af udrykninger kraftigt i takt med morgentrafikken. Mellem kl og stabiliseres antallet af udrykninger på et niveau omkring 160. Hen ad eftermiddagen stiger antallet af ulykker igen og topper mellem kl og med 179 udrykninger, hvorefter der sker et jævnt fald. De fleste udrykninger til redningsopgaver finder sted om eftermiddagen. Faktisk er der flest (100) udrykninger mellem kl og En stor del af udrykninger til redningsopgaver er ligesom miljøuheld forbundet med trafikuheld. Myldretiden er derfor en god forklaring på det store antal udrykninger om eftermiddagen. En årsag til det forholdsvis lave niveau under morgentrafikken kan være, at de redningsopgaver, som ikke er relateret til trafik, ikke opstår på dette tidspunkt. Samtidig kan Rådet for Større Færdselssikkerhed oplyse, at der er flest trafikuheld om eftermiddagen. Der sammenlignet med 2001 er en mindre variation i antallet af udrykninger til redningsopgaver fordelt på døgnet. Udrykninger til brande Brandenes fordeling på året er vist i figur 4.4. Ligesom i de foregående års statistiske beretninger er det dagene op til juleaften samt nytårsaften (nat), der har den højeste frekvens af udrykninger til brand. Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner Figur 4.4: Brande i 2002 fordelt på året I 2002 havde nytårsaften (døgn) og nytårsdag (døgn) lidt over 160 udrykninger, hvilket er næsten 6 gange så mange udrykninger som gennemsnittet over hele året. Juleaften (døgn) havde næsten 3 gange så mange udrykninger. Sankt Hans aften (døgn) var der 1,65 gange så mange udrykninger end gennemsnittet baseret på hele året. Årsagen til den øgede brandfrekvens omkring jul og nytår er hovedsageligt uforsigtighed i forbindelse med brugen af levende lys og i forbindelse med fyrværkeri. 26\n29 Den høje frekvens tilsiger, at der stadig er et behov for informationen op til disse højtider om, hvorledes brande enten kan undgås eller slukkes hurtigt ved at tage passende foranstaltninger. Brandårsager, brandobjekter og brandplacering De elektroniske indberetninger indeholder bl.a. information om den formodede årsag til brande, hvilke objekter der var omfattet af brand, og hvor branden var placeret. Disse informationer giver større muligheder for at foretage analyse. De kommende afsnit omhandler analyse af brandårsager, brandobjekter og brandplacering. Brandårsager Figur 4.5 viser de formodede brandårsager i Som det fremgår af figuren, angives brandårsagen dog kun for lidt over halvdelen af hændelserne. Årsagen hertil kan enten være, at brandårsagen var ukendt på registreringstidspunktet, eller at redningsberedskaberne er forsigtige med at oplyse den formodede brandårsag. Sammenlignet med 2000 og 2001 er fordelingen på formodede brandårsager, herunder også andelen af ukendte eller uoplyste brandårsager, stort set uændret. Figur 4.5: Formodede brandårsager, 2002 Forsæt 12% Elektricitet 5% Teknisk årsag 6% Andet 9% Ukendt/Uoplyst 49% Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner Uforsigtighed 13% Misligholdelse 6% De mange ukendte/uoplyste brandårsager kan være en af forklaringerne på, at kategorien forsætlig brand ligesom i tidligere år kun udgør 12% af alle brande. Ifølge Nordisk Brandmanual, som er udarbejdet til brug for politiets efterforskning, og som bl.a. Københavns Brandvæsen benytter, er et af principperne, at en brand ikke betragtes som påsat, medmindre det kan bevises (bevis er et politimæssigt redskab til efterforskning), at den er påsat. RUS-søgninger i Brande pga. fyrværkeri En offentlig myndighed henvendte sig med en forespørgsel angående antallet af brande forårsaget af fyrværkeri. Søgninger i RUS-databasen gav 11 udrykninger til brande pga. fyrværkeri. I 2 ud af de 11 udrykninger blev der brugt 2 strålerør til at slukke branden. Resten var mindre brande. 27\n30 Det må derfor formodes, at en del af de påsatte brande er placeret under kategorien ukendt/uoplyst i København. Alligevel har Københavns Politi, som samarbejder med Københavns Brandvæsen, registreret 27% påsatte brande i Hvis den endelige brandårsag var indberettet i samtlige kommuner, er det således sandsynligt, at andelen af påsatte brande ville være nærmere de 27% end det formodede antal på 12% i figur 4.5. Den hyppigste brandårsag ud fra de oplyste årsager i figur 4.5 er uforsigtighed. Under denne kategori hører f.eks. uforsigtighed i forbindelse med rygning, med levende lys, med ukrudtsbrænderen, havegrillen osv. Af tabel 4.1 fremgår det, at brug af åben ild er den hyppigste brandårsag, når det gælder uforsigtighed. Derefter følger madlavning og afbrænding af f.eks. marker eller haveaffald. Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner, som har oplyst brandårsagen under uforsigtighed Tabel 4.1: Brandårsager ved uforsigtighed i 2002 Uforsigtighed Antal Procent Arbejde 49 5,6% Friktionsvarme 14 1,6% Optøning 3 0,3% Svejse-, slibe-, skærearbejde 61 7,0% Tagdækning 21 2,4% Brug af åben ild ,1% Afbrænding ,2% Fyrværkeri 36 4,1% Leg med ild 16 1,8% Rygning 77 8,8% El 23 2,6% Madlavning ,4% I alt % I tabel A.8 i appendiks1 er de øvrige kategorier i figur 4.5 fordelt yderligere på en række underkategorier. 28\n31 Brandobjekter Figur 4.6 viser fordelingen af brandobjekter. Blandt de kategoriserede oplysninger er det henholdsvis bygningskonstruktioner og transportmidler, der har den højeste procentsats. Sammenlignet med 2000 og 2001 er fordelingen af brandobjekterne næsten uændret. Den største ændring er, at andelen af uoplyste er steget med 7 procentpoint. Figur 4.6: Fordeling på brandobjekter, 2002 Andet 17% Containere 7% Bygningskonstruktioner 14% Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner Hårde hvidvarer 2% Transportmidler 10% Elektriske apparater 3% Oplag 4% Installationer/Anlæg 4% Ukendt/Uoplyst 38% I figur 4.7 er bygningskonstruktionerne fordelt i procent på kategorier. Som det fremgår, er langt de fleste brande i bygningskonstruktioner skorstensbrande. Det gælder både i 2001 og 2002, hvor fordelingen på de 4 kategorier i øvrigt er næsten ens. Figur 4.7: Brande i bygningskonstruktioner i 2001 og 2002 fordelt på kategorier 100% Etageadskillelse 90% Tagkonstruktion 80% Skorsten 70% Vægkonstruktion 60% 50% 40% 30% 20% 10% Baseret på elektroniske indberetninger fra 165 kommuner, som har oplyst brandårsagen under bygningskonstruktioner. I figuren indgår 826 brande i bygningskonstruktioner for 2001 og brande for Skorstensbrandene opstår ved misligholdelse af skorstenen typisk på grund af tilsodning. I figur 4.8 vises skorstensbrandene for 2002 fordelt på hele året. Som det fremgår, er brandene ikke overraskende meget sæsonpræget. I perioden fra primo april til primo oktober er der ikke registreret over 3 brande om dagen. I hele sommerperioden er der maksimalt registreret 1 brand pr. dag. 29


Forslag til lov om ændring af sundhedsloven og lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet. (Ret til hurtig udredning i sygehusvæsenet og differentieret ret til udvidet frit sygehusvalg m.v.). - retsinformation.dk\n2012/1 LF 30\nFremsat skr 10/10 12 Tillæg A\nLovf som fremsat 10/10 12 Tillæg A\nLov nr 1401 af 23. december 2012\nOrdførere: (1.beh) Sophie Løhde (V), Sophie Hæstorp Andersen (S), Liselott Blixt (DF), Camilla Hersom (RV), Stine Brix (EL), Joachim B. Olsen (LA), Benedikte Kiær (KF).\nMinistre: (1.beh) ministeren for sundhed og forebyggelse ( ).\nEfter 2.beh henvist til Sundheds- og Forebyggelsesudvalget(SUU).\nLoven giver patienter ret til udredning i sygehusvæsenet inden for 30 dage. Hvis det ikke er fagligt muligt at udrede patienten inden for 30 dage, skal regionsrådet inden for samme frist opstille en plan for det videre udredningsforløb.\nMed loven indføres der en differentieret ret til udvidet frit sygehusvalg på private aftalesygehuse, således at retten indtræder ved 2 måneders ventetid ved mindre alvorlige sygdomme og ved 1 måneds ventetid ved alvorlige sygdomme.\nLoven træder i kraft den 1. januar 2013, dog træder retten til hurtig udredning først i kraft den 1. september 2013.