Formanden har lovet at sige et par ord og gi en lille en til halsen, - PDF\nFormanden har lovet at sige et par ord og gi en lille en til halsen,\nDownload "Formanden har lovet at sige et par ord og gi en lille en til halsen,"\n1 Nr. 28 Oktober 2012 Infostrømmen fra Hellerup Roklub Formanden har lovet at sige et par ord og gi en lille en til halsen, så der er al mulig god grund til at møde frem, når standeren skal ned den 27. oktober kl. 14. Læs også om festen! HR-Fitness kan gå hen og blive et hit. Det fantastiske kropsværksted på 1. sal rummer store muligheder for at man kan finde muskler, man ikke anede fandtes. Læs mere side 5! Foto: Jesper H.\n2 Side 2 Her finder du det i Medstrøm: Vinteraktiviteter... 3 Det mest aktuelle... 3 Dansefest... 4 Fitness i HR... 5 Vinterens hold for ergometertræning GP - et fælles vintertræningsprojekt... 7 Når du er færdig... 7 Vinterbadet... 8 Svømning i Kildeskovshallen... 8 Vi kom så godt i gang Onsdagsspisning Julefrokost Forfriskninger Vær med til at gøre tingene muligt Bliv sponsor for Hellerup Roklub Fragmenter fra rotur i Berlin Kajakkens første sæson i HR Udvalgsstruktur - ny plan Nyt fra bestyrlsen Dødsfald Kolofoner Har du lyst til at ta handsken op? HR har løbende informationer og beretninger, som skal ud til medlemmerne. For tiden kan det kun foregå via hjemmesiden og diverse mails. Det er ikke optimalt! HR skal have et medlemsblad, hvorfor vi vil opfordre til, at nogle tager opgaven med at lave Medstrøm op. En hurtig til formanden er vejen. Red. Den gamle redacteur takker af Efter over 25 år i HR s redaktionsudvalg har jeg valgt at stoppe. Det har været spændende år med en forrygende udvikling inden for offset-tryk og digitalisering. Gennem årene har jeg haft kontakt med Tobemo Print, Fortun Lystryk, TaxaTryk, KoldTryk i Kolding og et trykkeri i Hvidovre. Jeg har arbejdet sammen med et utal af rokammerater i redaktionen - det er langt fra alle, jeg kan huske navn på. Redaktionens arbejde er undervejs gået fra klippe/klistre, fotokopiere og masser af englehud til en enkelt pdf-fil baseret på et Publisher-dokument. Det har selvfølgelig også krævet en computer og en lidt bredbånd og givet en masse øvelse i at bruge samme. Fremkomsten af digitale kameraer gav helt nye muligheder for hurtige og aktuelle billeder med farver. Det var en stor glæde, at kunne slippe for at bringe jer alle som aldrende, grånede personager. Jeg besluttede mig for at udtræde i juni, og samtidig holdt Helene op. Karin har erkendt, at det ikke er foreneligt at være både i bestyrelsen og redaktionen samtidig, hvorfor hun sagde fra i maj. Karin og jeg har dog besluttet, at lave dette sidste nr. fra vores hånd. Jeg fortsætter med at holde hjemmesiden up-to-date og mine mange forskellige gøremål i klubben, men vil takke for, at jeg har fået lov til at passe Aaren og Medstrøm så længe - det har været sjovt. Jesper Hansen\n3 Side 3 Vinteraktiviteter Gymnastik i hal 3: Mandag kl , onsdag kl og torsdag kl i Hal 3. Svømning i Kildeskovshallen: Mandag kl Badminton i hal 3: Der er mulighed for badminton, de tider som klubben har i hal 3, kan reserveres på opslagstavlen ved standerstrygningen. Styrke- og konditionstræningslokalet på 1. sal kan benyttes til hver en tid, hvis der ikke lige er holdtræning. Ergometertræning på 1. sal: Vinterens hold: Johnny Bloch, Jesper Pihl, Karl Haals, Arne Månsson, Jacob Zander Nielsen, Jesper Hansen og Hanne Hytteballe tilbyder denne vinter ergometertræning mm. Fælles spisning Hele vinteren er der spisning onsdag aften, ca. kl , hvis der er kokke tilmeldt. Du finder kokkelisten på opslagstavlen. Tilmelding til spisning på Holdsport.dk. Det mest aktuelle Se den komplette kalender på hjemmesiden. Oktober 10. Opstartshold for kommende roere og 1. års roere 17. Opstartshold for kommende roere og 1. års roere 21. Start på: Start søndagen med en gang rospinning 22. Start på: Høj puls/teknik og spinning 23. Start på: Slidetræning i ergometer 23. Start på: Ergometerkur 24. Start på: Motionsfitness - rospinning til musik 25. Intromøde om rofitness 25. Start på: Teknik og høj puls træning 25. Start på: Ergometerspinning 26. Start på: Fredagsspinning 27. Standerstrygning 27. Dansefest - Oktoberfest November 18. 8GP - 2x500 meter December 1. Julefrokost 16. 8GP - 25 km som stafet Januar 20. 8GP - 2x1000 meter Februar 17. 8GP - 2x2000 meter Marts 17. 8GP - 15 minutters roning Deadline til næste nr. af Medstrøm: Vides ikke Foto: Thomas W.\n4 Side 4 Oktoberfest er det rustikke tyske køkken (Den Skaldede Kok står for maden), langborde i bådhallen, store fadøl og bægerklang og hvad der så ikke er så oktober-fest-agtigt dans til levende musik med et bragende rockorkester.\n5 Fitness i HR Side 5 1.salen er nu færdigindrettet til fysisk træning. Vi synes i 1sals udvalget, at vi har fået et godt træningslokale med en beliggenhed, der slår de fleste i byen. Vi håber, at mange medlemmer vil benytte faciliteterne. Lokalet er indrettet til at dække ro-relevant træning og alm. generel styrketræning. Valget af udstyr er styret af disse formål og respekten for den eksisterende størrelse af lokalet. Særligt udstyr til genoptræning, bodybuilding og specialtræning er der ikke plads til. Men vi hører meget gerne ønsker, der udspringer af erfaringer i lokalet. Der er opslået et reglement for anvendelse af lokalet, men generelt er det ligesom alt andet klubudstyr helt afhængigt af fornuftigt brug. Sikkerhed: Sørg altid for at varme op og bruge maskinerne efter hensigten. Defekter: Du mål ikke bruge en maskine, der har tegn på defekter. Indberet straks til Jesper P eller Jesper H via Maskiner er generelt meget sikre, men selvfølgelig skal mekanik med store belastninger håndteres med respekt. Oprydning: Der skal altid ryddes op efter brug. Maskiner og udstyr skal på plads. Vægtskiver afmonteres fra stænger og lægges på plads. Måtter og håndvægte på plads. Maskiner tørres af, så de er rene (polstringerne skal ikke tørres med sprit, da det ødelægger polstringen). Træningsprogrammer Der ligger plancher i lokalet om formål og korrekt brug af hver enkelt maskine. Desuden har nogle superbrugere gennemgået et kort kursus i anvendelsen af maskinerne. Disse personer stiller sig i passende omfang til rådighed for hjælp til træning. Der vil blive udarbejdet nogle standardprogrammer, der kan anvendes, og der vil være træningskort/-dagbog til rådighed. Intromøde torsdag den 25. oktober kl.18-19: En kort introduktion om træning, træningsprincipper og anvendelse af faciliteterne. Der bliver orienteret nærmere om tilmelding til dette møde (via holdsport). Her bliver det også muligt, at aftale nærmere om hjælp til træning. Superbrugere: Janne Hammer, Nina Borkenfelt, Christoffer Marxen, Jesper Pihl, Jesper Hansen og Ernst Jensen. Vi håber fra fitnessudvalget, at lokalet vil blive anvendt af mange medlemmer og hører gerne fra jer om lokalets funktion. Ernst Jensen\n6 Vinterens hold for ergometertræning Side 6 I år er vinterens ergometertræningshold delt op i to. I får første del nu, hvor alle hold starter i uge 43 og frem til nytår. Efter nytår kommer der endnu flere hold, da der i november bliver uddannet 5 nye rospinningsinstruktører. Programmet fra nytår og frem til standerhejsningen vil blive offentliggjort i december Stort set alle hold vil have tilmelding på Holdsport.dk. Husk at melde afbud på Holdsport.dk, hvis du alligevel ikke kan deltage, så et andet medlem kan få mulighed for at deltage. Trænerne vil selvfølgelig afløse hinanden i tilfælde af ferie, sygdom eller andet. Ergometerroning kan naturligvis også dyrkes, uden man er tilmeldt et hold. Det kan gøres udenfor de tider, der er afsat til undervisning. Der er 1 time mellem hvert hold. Mandag kl (første gang 29. oktober 2012) Kondition og styrketræning Mandag kl (første gang 22. oktober 2012) Høj puls/teknik og spinning Tirsdag kl (første gang 23. oktober 2012) Slidetræning i ergometer Tirsdag kl (første gang 23. oktober) Ergometerkur Onsdag kl (første gang 19. september til og med 17. oktober 2012) Opstartshold for kommende roere og 1.-års roere Onsdag kl (første gang 24. oktober 2012) Motionsfitness rospinning til musik Torsdag kl (første gang 1. november 2012) Kondition og styrketræning Torsdag kl (første gang 25. oktober 2012) Teknik og høj puls træning Torsdag kl (første gang 25. oktober 2012) Ergometerspinning Fredag kl (første gang 26. oktober) Fredagsspinning Søndag kl (første gang 21. oktober 2012) Start søndagen med en gang rospinning Der ligger en komplet beskrivelse af holdene på hjemmesiden.\n7 8GP et fælles vintertræningsprojekt Side 7 Som det kan ses andetsteds i Medstrøm, er der rigtig mange vintertilbud. 8GP er et rigtig godt tilbud til dem, der gerne vil være med til at lege med ergometertræningen, samtidig med at man får pulsen op. Man skal være 8 roere på et hold, der mødes en gang om måneden og i fællesskab ror en distance som en stafet. Den samlede tid indberettes til Dansk Forening for Rosport, og så deltager vi i en vinterkonkurrence sammen med en masse andre roklubber. Disciplinerne er forskellige fra gang til gang og er rigtig velegnede til at måle, om den daglige træning har givet resultat. Den sjoveste er den, hvor man sammen skal ro 25 km som en stafet. Den lægger op til, at man på skift hopper på ergometret, ror en spurt, hopper af, og så forfra. Det gentages i det uendelige til man rammer de 25 km. Den sidste disciplin er 15 minutters roning, hvor det gælder om at ro så mange kilometer som muligt. Den ultimative prøve på, om man har forbedret sin kondition hen over vinteren. Vi mødes en søndag en gang om måneden. Vi mødes omklædte kl. 16. Hvis der er stemning, spiser vi sammen bagefter. Datoerne er følgende: november: 2x500 meter x december: 25 km som stafet januar: 2x1000 m x februar: 2x2000 m x marts: 15 minutters roning x 8. Alle er velkomne. Tilmelding på Holdsport. Jesper Pihl og Karin H.J. Hjælp til med at skabe et godt miljø Når du er færdig på roergometret Kære medlem, af hensyn til vores fælles hygiejne. Sådan efterlader du roergometeret efter brug: 1. Afsprit håndtag, sæde og skinne. 2. Håndtaget fremføres til under displayet, så elastikken ikke står unødigt spændt. 3. Hvis du oplever fejl, bedes du skrive til Når du er færdig med styrketræning 1. Vægtskiver og håndvægte skal anbringes i stativerne. 2. Bænke og andet løst grej (tov, håndtag, bolde og måtter) ryddes på plads. 3. Brug dit håndklæde til at aftørre sved fra bænke, måtter og gulv. 4. Efterlad rummet lige så pænt og ryddeligt, som du forventer at modtage det næste gang, du skal træne.\n8 Side 8 Selvom vandet stadig var sommervarmt, og vinteren stadig syntes fjern, blev vinterbadesæsonen skudt i gang den 2. september. Over tre hundrede nye vinterbademedlemmer har sammen med en stor del af de aktive klubmedlemmer taget godt imod denne nye aktivitet. Der har været mange positive kommentarer til de smukke faciliteter, og til at klubben åbner sig ved at tage imod en ny type medlemmer. Mange af de nye vinterbademedlemmer kommer fra lokalområdet og dermed bidrager snakken i badstuen positivt til stemningen omkring klubben. Der er gang i badstuen fra tidlig morgen til ud på aftenen, så den er velbesøgt i hele åbningstiden. Den første måned har ikke været uden tekniske udfordringer, men brugerne har taget det med godt humør. Der er stadig ting, der skal på plads, og det skal badstueudvalget nok sørge for. Der har været udsendt et par mails med badstue nyt. Det er tanken løbende at orientere dem, der er interesserede i badstuen, på denne måde. I løbet af november måned vil der blive indkaldt til en debataften blandt brugere af badstuen for at udveksle erfaringer og indhente ideer til yderligere forbedringer. Svømning i Kildeskovshallen Badstueudvalget Når du har hentet dit bestilte adgangskort til Kildeskovshallen hos Hanne Hytteballe kan du benytte svømmehallens 25 m bassin, bane 5 og 6, mandage fra kl Der er adgang til klubomklædningsrummene til venstre for billetsalget. Her skal kortet benyttes i adgangsmøllen og kortet kan også bruges i skabene i omklædningsrummene. Vi har adgang til omklædning og sauna ½ time før og efter vores svømmetid. Hellerup Roklub svømmer sammen med HDR, NOVA og Hellerup Kajakklub under navnet Hellerup Havn. Der er også mulighed for nogle enkelte at svømme sammen med Hellerup Sejlklub onsdage fra kl , men så skal du låne et gæstekort hos Hanne Hytteballe. Mogens Thomsen\n9 Side 9 Tre beretninger fra glade ex-kaniner, som startede i En landkrabbe står til søs Så kom landkrabben på vandet. En weekend i maj i dårligt vejr, men med masser af energi og hjertevarme. Landkrabben er undertegnede, årgang Sverigesbåden var stort set eneste maritime erfaring. Så det var 1. klasse om igen med styrbord og bagbord, åren langs og sæt i. Jeg har i mange år trænet i et fitnesscenter. Det skal være sjovt at træne, og holdtræning med aerobic og step er udfordrende for både hoved og krop. Men jeg var træt af at træne indendørs på dage, hvor solen skinnende, og man sad på jobbet og længtes efter lys og luft. Så via Politiken Plus blev det til en prøvetur i Hellerup Roklub. Derefter venteliste og optagelse i klubben. Og hvilken forskel fra et kommercielt træningscenter. Her lægger frivillige tid og energi i at få nye til at føle sig som en del af klubben. Det gælder både, når man er på vandet, og når der skal hygges på land. På roskolen lærte jeg noget nyt hver eneste gang. Og det var godt at få lagt lidt på hele tiden. For svært, det var det. Men det er prisværdigt, at garvede roere gider bruge tid på at ro med nybegyndere. Og selv nu, hvor jeg er opgraderet fra kanin til roer, er det fint at blive rettet undervejs. For det tager tid at blive en god roer. Især for os nye er det rigtig dejligt, at man bare kan møde op på fastsatte tider og komme med ud. Foreløbig er det blevet til omkring 200 kilometer. Desværre kan jeg ikke få slæbt landkrabben derhjemme med. Han kan ikke svømme og vil ikke lære det. Det har været rigtig hyggeligt at være på madpakketur. Jeg ror primært tirsdag, for det passer med at cykle fra arbejde og direkte til Hellerup. Jeg ville ikke have noget imod, at der var to tidlige rodage næste år. Jeg arbejder meget, men kan gå sent nogle dage og tidligere andre dage. Nu er jeg spændt på vintersæsonen og ergometertræningen. For det er jo vandet og den helt fantastiske oplevelse af himmel og hav, der trækker. Tak til alle, der er med til gøre Hellerup Roklub til en super roklub for nye og gamle. Havblik og højt skum. Karin Skolnik Nielsen Det er sjovt at ro stærkt Af Karin Slotnik Nielsen Af Christian Dawe - En kanins oplevelser med kaproning I mange år har jeg beundret de elegante træbåde på Øresund, som blev drevet frem ved årens kraft, mens jeg enten trådte i pedalerne på min 27 gears Full Carbon cykel eller åd kilometer i mine High Tech-løbesko og alskens elektroniske apparater til at måle mit velbefindende eller mangel på samme. Der var noget stoisk, flot og kraftfuldt over robådene, som de lå der i solstriben med mandska-\n10 bet i smukt synkroniserede bevægelser. Men det blev altså ikke til mere end beundring på afstand indtil en dag i marts i år, hvor min kone med fast stemme proklamerede: Christian, nu skal vi begynde at ro!. Jeg har det med at reagere en smule genstridigt ved den slags ægteskabelige kommandoer - men en tur på HRs hjemmeside fik mig alligevel til at tænke, at jeg kunne veksle min beundring for robådene til at være en af dem, der sad ude i solstriben på Øresund skønne naturoplevelser kombineret med lidt motion, ja det ville jeg gerne prøve. Efter et besøg i HR og deltagelse i et weekend-kanin-kursus var jeg simpelthen overvældet. Der åbenbarede sig et klubliv af meget høj kvalitet med mange engagerede, søde og dygtige mennesker, der tog sig af os kaniner på en helt fantastisk måde. Jeg lærte hurtigt at være roer, men fik også på en meget behagelig og motiverende facon en bevidsthed om, at det ville tage et stykke tid at få rotaget helt på plads. Jeg fandt også hurtigt ud af, at der blandt de søde erfarne roere/ instruktører var en ikke helt lille subkultur af mennesker med et meget veludviklet konkurrencegen, for hvem det at ro mange kilometer, og at bruge så lidt tid på det som muligt var rigtig vigtigt. Når jeg overhørte deres samtaler slog det mig, at jeg ligeså godt kunne være til Marathon-træning i Sparta eller til intervaltræning i cykelklubben der blev talt om de samme ting: Distancer, gennemsnitsfart, max. fart, pulszoner, iltoptag, teknik og placeringer i diverse konkurrencer. For at gøre en lang historie kort, så fandt jeg efter et par måneder sammen med en anden kanin, Sune. Vi ville gerne prøve at ro SPP eller Sved På Panden, som består af turen fra HR ud til Knud Rasmussen og tilbage igen på kortest mulige tid. Vi manglede dog en styrmand, der kunne hjælpe os. Vi blev anbefalet at tage kontakt til en af de gamle rotter, Johnny Bloch. Som sagt så gjort. Johnny viste sig at være helt frisk på ideen at tage os to kaniner under kærlig og yderst kompetent behandling, og på 3 træningsture op til selve SPP løbet lærte vi: at ro i takt (ikke bare sådan nogenlunde i takt, men rigtig i takt), at skifte hurtigt og præcist (det gælder om at begynde at ro igen inden båden har tabt fart), at sætte åren rigtig i vandet (ikke for dybt), at ro med maksimalt tryk i høj kadance i 7 minutters intervaller (farten kommer fra benene), at vende hurtigt rundt om bøjen ved Knud (vi må ikke tabe tid), at tage højde for vind, bølger og strøm og sidst men ikke mindst, at samarbejdet i båden er alfa og omega. Aldersmæssigt er vi 30, 50 og 70, vægtmæssigt også med spredning, Sune og jeg i ok kondition, Johnny Bloch er her uden for kategori. På trods af vores forskelligheder, opnåede vi efter min mening et rigtig fint teamwork, hvor holdet udnytter hinandens styrker og kompenserer for evt. svagheder. Hvordan er det så at ro stærkt? Min oplevelse af SPP og træningen op til kan beskrives med ét ord: Fantastisk. Fornemmelsen i kroppen er overvældende, når båden glider gennem vandet i høj fart, samtidigt med at pulsen er høj, og åren skærer gennem vandet på den helt rigtige måde. Fornemmelsen af romakkeren, der enten for- Side 10 Johnny B. chekker lige formkurven.\n11 Side 11 an dig eller bag dig kæmper sammen med dig, gør det hele endnu mere storslået. Hvordan gik det så? Udover, at det var krævende, sjovt og til tider kvalmefremkaldende hårdt, så opnåede vi en tid på SPP-dagen på lige under 1 time ikke helt ringe har vi fået fortalt, også fordi vejret var lidt ugunstigt med hård vind og skæve bølger især nord for Skovshoved. En af træningsturene roede vi på 56½ minut, men der var vandet også roligt. Grundlaget er lagt, men der er også basis for forbedringer. Heldigvis er der fuldt træningsprogram hen over vinteren i klubben, så der er alle muligheder for at holde formen vedlige. Men den vigtigste lærdom efter min kaninsæson inkl. SPP er, at roning er en komplet sport, forstået på den måde, at roning rummer det hele: naturoplevelser, hyggemotion, styrkelse af hele kroppen, knaldhård pulstræning, konkurrencer, charmerende og festligt klubliv i dejlige omgivelser og søde engagerede mennesker. Tak til min kone for at få mig ud at ro, og tak til alle i HR, der har medvirket til at gøre min kaninsæson til en stor oplevelse. Christian Dawe, ex-kanin Af Ole Aabenhus Kanin som ældre En beretning om, hvordan man (også) får nye medlemmer i Hellerup Roklub. Jeg havde aldrig haft til hensigt at ro i klub, før den dag, jeg fyldte 70. Ved middagen, i familiens skød, trak mine sønner en frem med et smørret grin. Den viste, at de havde meldt undertegnede Ole Aabenhus ind i Hellerup Roklub, og deri bestod dagens gave. Jeg sagde tak. Det var alt for meget. Jeg så vist lidt forvildet ud, men sønnerne mente, det ville være godt for mig at få nogle sociale kontakter i Hellerup. Min kone og jeg var lige flyttet ind i Reservatet (som jeg har lært, det hedder) efter seks år i udlandet, så ideen var oplagt, syntes de. Den ene havde været med i sejlklubben engang, og han mente, at Hellerup havn var fyldt med gode vibrationer. Og jeg havde jo roet fra stranden, dengang jeg var barn. Flere hundrede meter Jeg overvejede lidt, men bekræftede så, at jeg var glad for gaven. Da de var gået, åbnede jeg computeren for at tjekke, om der var særlige krav f.eks. at man skulle have svømmebevis. Nok kunne jeg svømme, men jeg vidste ikke hvor langt. Der stod vist ikke noget klart om den sag på hjemmesiden dengang i september 2011, så jeg sov roligt ind og tænkte, at man må jo nok prøve noget nyt engang imellem, og jeg havde lige fået nyt job, så jeg virkede sikkert nogenlunde ungdommelig. Da jeg tjekkede næste gang, vist engang i april, stod der pludselig, at man skulle møde med bevis fra Kildeskovshallen på, at man kunne svømme 300 meter. Jeg havde regnet med højst 200. Faktisk udskød jeg det med beviset til sidste dag før første kursus. Men så tog jeg mig sammen, og faktisk kan jeg svømme 300 meter, ved jeg nu, og vistnok noget mer. Ergometer Jeg har fra start været imponeret over klubbens organisationsniveau. Men den første øvelse, i ergometer, var nu ikke rigtig noget for mig. Jeg tror ikke, jeg er til fitnessmaskiner overhovedet, men jeg fik lært én ting, jeg siden har fundet nyttigt: Hurtig afvikling efter ro-tag, i tilbageløbet hen over knæene. Endelig skulle man lære at ro med åre. Og igen blev jeg imponeret over, hvad klubben var i stand til at organisere: Masser af instruktører. Både nok. (Nogenlunde) ensartet indlæring af kommandoer osv. Jeg er faktisk ikke meget til kommandoer, men som Jesper forklarede et sted inde i Svanemøllen havn, så er roning en teknisk holdsport. Det har\n12 Side 12 jeg tænkt en del over, og faktisk lykkedes roning med rullesæde, brug af skivehånd og andre svære discipliner så nogenlunde efter nogen tid. Kaninfri En dag, mens vi trækker båden op, fortæller instruktøren mig med en let hvisken, som om de andre ikke må høre det, at han har talt med jeghusker-ikke-hvem, og nu kan jeg godt frigives. Faktisk bliver jeg totalt overrasket. Nu har jeg det lige så godt som kanin. Regelmæssige mødetider, instruktører til disposition, flinke med-kaniner, ingen uro, om der nu er nogen, der vil ro sammen med mig. Så jeg siger nejtak, jeg vil gerne fortsætte, som det er. Til nogen forbløffelse, forstår jeg. Først senere går det op for mig, at instruktørgruppen er interesseret i at få så mange som muligt ud af kaninrollen i en fart, vistnok fordi der var et nyt kuld undervejs. Ugen efter blev jeg tvunget over i rollen som kaninfri roer på linje med alle andre, der trænges ved pulten, mens en mig oftest ubekendt person skal sætte hold. Det tjener til klubbens ros, at det går så smertefrit, og jeg har faktisk følt mig vanvittig godt behandlet. Tilmed nyder jeg de grillaftener, der har været, og synes godt om den kammeratlige tone, der præger stedet. Jeg synes, det er spændende, at man tilmed har fået en badstue til vinterbadning til disposition, selvom jeg (endnu) ikke rigtig ved om den slags er noget for mig. Så da det gik op for mig, at sønnerne ikke havde foræret mig et helt års medlemskab, men kun et halvt, besluttede jeg mig alligevel til at fortsætte. Jeg kan ikke sige, at jeg har roet så forfærdelig mange kilometer sammenlignet med nogle af de andre fhv. kaniner. Men jeg har set mig selv på video. Ikke at jeg fik mig meldt til, for overskriften var noget med teknisk roning. Men der manglede en mand i en firer, så jeg sprang til. Og når sandheden skal frem, så synes jeg egentlig, at jeg roede meget pænt. Så noget tyder på, at jeg tager en sæson mere. Og forresten har jeg også fået min kone, Ki, til at melde sig ind - som vinterbader. Onsdagsspisning Nu er vintersæsonens onsdagsspisning kommet i gang. Første onsdag var en kanonsucces med ca. 45 deltagere. Vi skal lige vænne os til, at man ikke bare kan komme og tilmelde sig på vej til gymnastik. TILMELDINGSFRIST TIL ONSDAGSSPISNINGEN ER MANDAG AFTEN KL og så mangler der i øvrigt kokke til mange onsdage, så skriv jer endelig på listen, der hænger på opslagstavlen Maureen har været i køkkenet meget mere end én gang. Karin HJ\n13 Side 13 Julefrokost Efterlysning! Årets julefrokost er den 1. december kl.17. Vi skal have en tovholdergruppe. Har du lyst til at være med til at organisere julefrokosten, så meld dig til undertegnede Karin HJ Forfriskninger af kolde øl og vand i løbet af dagen og ugen Køkkenholdet sørger for at der altid er fyldt op af kolde øl og vand i klubbens køleskab på nederste hylde. Systemet foregår på den måde, at alle medlemmer er meget velkomne til at tage, hvad de har lyst til og så lægge betaling i det syltetøjsglas, der også står blandt sodavandene. Prisen er kr. 10,- pr. flaske eller dåse. Det er vigtigt at lægge betaling, samtidig med at du tager forfriskningen, så du ikke glemmer det. Bagefter lægger du den tomme emballage i form af en dåse eller en flaske i den fine Trip-Trap teakkasse, der står i stuen ud for bardisken. Husk venligst at tømme flasken eller dåsen helt, før du lægger den i kassen, da sjatter står og lugter. Systemet har nu kørt i et par år til glæde for mange, som er blevet tørstige efter træning. Køkkenholdet Vær med til at gøre tingene muligt Medlemsindsamlingen er stadig i gang. Vi har foreløbig indsamlet kr fra 17 medlemmer. Vi fra udvalget bringer hermed vor varmeste tak til disse medlemmer. Hvis du skulle have lyst til at deltage med et beløb på f. eks kr er fremgangsmåden således: Med henblik på at få et skattefradrag skal pengene indbetales til Dansk Forening for Rosport. Du indbetaler kr ,- til bank reg. nr: 4180 kontonr: (D.F.f.R.) med oplysning om 1. gavebeløb til Hellerup Roklub 2. din navn + din adresse + dit cpr. nr. D.F.f.R. sender pengene til H.R. og informerer SKAT om indbetaling, så du automatisk får fradrag for beløbet på denne måde har du reelt kun betalt kr ,- Du kan sende op til kr ,- på denne måde og få fuldt fradrag for beløbet. Hvis du overvejer et beløb på kr ,- kan du selv\n14 Side 14 bestemme et navn på en af vore nye kajakker. Mindre beløb er naturligvis også meget velkomne og kan enten sendes via D.F.f.R. eller direkte til H.R. bank 0111 konto (dog uden skattefradrag). Da vi gerne vil følge, hvordan indsamling forløber, beder vi dig desuden sende en mail til med information om navn og beløb. Vi vil så løbende fortælle om samlet indbetaling og navne på givere (uden beløbsstørrelse). De bedste hilsner fra Fundraisingudvalget v/bolette, Rasmus, Henrik V. Jens Grøn (Tlf ) Bliv sponsor for Hellerup Roklub Hvis du har egen virksomhed eller har kendskab til en virksomhed, der vil have interesse i at tegne et sponsorat med Hellerup Roklub, så er her nogle forslag til, hvordan klubben kan hjælpe med at profilere virksomheden. Vi kan tilbyde, at du kan sætte navn på: en af vore nye kajakker. Pris: DKK et af de nye ergometre. Pris: DKK et af vore fitnessapparater. Pris: DKK til Vi kan tilbyde en årskontrakt, der indeholder : 1. Et udendørs skilt med firmanavn/ logo placeret på hjørnet af roklubben 2. Et indendørs skilt med firmanavn/ logo placeret i mellemgangen ind til opholdsstuen 3. Firmanavn/logo på alle de mails (30-50 stk. årligt), som klubben udsender til alle sine medlemmer nævnt under klubbens sponsorer. Pris: DKK p.a. Har du specielle ønsker, kan vi tale om mulighederne. Hvis noget af ovennævnte har interesse, så ring venligst til Jens Grøn, så vi kan lave en aftale Jeg ser frem til at høre fra dig. På vegne af Fundraisingudvalget v/bolette, Rasmus, Henrik V. Jens Grøn (Tlf )\n15 Side 15 Fragmenter fra rotur i Berlin Spree-Ruder-Klub, Købenick Skuespilleren Harald Juhnke i sin glansrolle som Hauptmann von Köpenick Hauptmann von Köbenick mødte vi to gange. Første gang stod der en bronzefigur ved trappen til rådhuset i Köbenick, anden gang sang en Hauptmann von Köbenick for et selskab i rådhuskælderen, hvor vi spiste sidste aften. Han sang buldrende og drak om kap med en af gæsterne, han præsterede en halvliter i en slurk og vandt. Hauptmann von Köbenick var en arme svindler, som i 1906 fik fat i en officersuniform, han gik ind på Rådhuset og befalede en sergent med en deling soldater følge med sig. De entrede kassererens rum og hauptmanden befalede soldaterne at arrestere byens kasserer for svindel med de betroede midler selv beslaglagde han kassen på 4000 rigsdaler. Han blev selvfølgelig fanget og sat fire år i arrest. Kejser Wilhelm 2 hørte om historien og fandt den så morsom, at han nedsatte vores vens straf til to år. Denne historie er der både lavet film og teaterstykker over. Han minder vel lidt om vores egen næsten nutidige Marquis de Sade. Turen til Berlin og Köbenick startede onsdag ved frokosttid i DK, nærmere betegnede Hellerup Hav. Tre både blev lastet på traileren og koblet til Oles mercer. En anden bil startede lidt senere, vi aftalte at mødes på Gedserfærgen kl tre. Vi i merceren var der til tiden og stod og ventede på bil to indtil lige før afgangen. Vi ringede til bil to og forespurgte, hvor de var henne. De var lige udenfor Rødby. Chauffør og passagerne havde været lidt ukoncentrerede, så meget at bilen selv valgte færgen for dem. Vi ankom alle til Spree-Ruder-Klub først på aftenen og blev modtaget af værtsparret. Der var gjort klar til, at vi kunne bo på tredje sal, linned var lagt frem. Vores første kulinariske dybdeborende opdagelsesrejse i de lokale madtraditioner foregik på en nærliggende sejlklub, som åbnede køkkenet specielt for os. Den fik vi en aftale med dagen efter samme tid. Vores mål var at smage, hvad der er på bordet, der hvor vi er. Den sidste aften i Rådhuskælderen valgte jeg Østpreussisk Festmiddag, Tre kødboller oven på noget kål. De andre medroere havde deres foretrukne specialiteter, de skulle afprøve. Spørg dem ved lejlighed, der var stor interesse om maden! Til roning klar! Foran os havde vi to rodage plus en lille tur før hjemrejsen lørdag morgen. Første tur: 40 km. Med udgangspunkt i Spree-Ruder-Klub roede vi rundt om Köbenick over Groβer Mügelsee, hvor vi via Müggelspree kom rundt i noget genuint idyl benævnt Neu Venedig, derpå videre til Dämeritzsee. Her lagde vi til ved en roklub, som så forladt ud, og som havde skilte om, at det var forbudt at lægge til. Vi lagde til og straks kom en mand hen mod os med en spand med øl i. Dem kunne vi erhverve formedes en euro. Han var (vistnok) formand for Ruderverein Wasserfreunde Erkner, Brandenburg. De havde to kæmpe bådhaller. I den gamle fandtes flere sirligt udskårne hundredårige både, som havde overlevet russerne, fordi klubbens medlemmer havde skilt dem ad og sænket dem ned i vandet. Nu er de et levende museum: Der var en otter med seksten åre, der kunne ændres til en otte åres. Der var en brudesculler: Styrmandsædet var et helt havemøbel, desuden var der én roplads til to årer og ude foran var et hul, hvor der kunne rejses en mast til sejl. Vupti!!! Ny


Emmerske Efterskole søger pr 1. januar 2022 en lærer\nDer udbydes en fast stilling på fuld tid\nVi er en skole med 95 elever fordelt på 8., 9. og 10. årgang og 23 ansatte. Skolen er beliggende 2 kilometer øst for Tønder.\nVi søger en linjefagsuddannet lærer, der kan dække et eller flere af følgende fag/opgaver:\nValgfag: værksted og/eller e-sport\nDa vi er på skolen døgnet rundt, skal du kunne indgå i vagtordning med aften -, nat - og weekendarbejde. Vi ser gerne at du har erfaring fra efterskoleverdenen samt forventer, at du indgår i alle efterskolelivets opgaver. Du skal brænde for aktiv deltagelse i dagligdagen. Vi lægger vægt på, at du har gode relationelle - og samarbejdsegenskaber. Du vil blive kontaktlærer for en gruppe elever, hvor samarbejdet mellem skole og hjem er en vigtig faktor i elevernes trivsel, det er derfor vigtigt, at du er omsorgsfuld, nærværende og anerkendende i din tilgang til eleverne. Du skal være parat til at give lidt af dig selv i en travl hverdag.\nAnsøgningsfrist fredag den 19.november 2021\nSamlet ansøgning incl. bilag sendes som pdf-fil til: ee@eeskole.dk - mærket “Ansøgning”\nFor yderligere informationer omkring stillingen og besøg kan forstander Mogens Madsen Zabel eller viceforstander Maja Martensen kontaktes på 74724433.\nSe evt. vores hjemmeside www.eeskole.dk


"Doktoren" er den tredje bog i rækken af bøger om de to skotske drenge Cooker, Cooky og deres lillesøster Trunte.\nI denne bog bliver hun kidnappet af Doktor Død og hans folk. Det tvinger brødrene til at rejse tilbage i tiden sammen med deres onkel McGregor, der er opfinder. I hans nyopfundne tidsmaskine rejser de tilbage, og havner i byen Duddington, hvor diverse spor føre til.\nDer begiver sig ud på en intens jagt efter den Doktor der har generet familien gennem alle disse år. Kun ved at slå ham ihjel, vil de have en chance for nogensinde at se deres kære lillesøster igen.\nNye eventyr fra Cooker & Cooky\nKim Berglund fra Buddinge har netop udgivet det seneste bind i historien om den skøre familie fra Skotland. Nu findes trilogien også som e-bog. (...) "Idéen til historierne om de to skotske drenge Cooker og Cooky kom egentlig, da jeg som nyuddannet pædagog blev ansat på Tjørnegårdsskolen i gentofte," fortæller Kim Berglund.\nLæs hele artiklen her: http://e-avis.bagsvaerdbladet.dk/BSB/20130813?s=1&p=20\nDoktoren er den tredje bog i rækken af fortællinger om de to skotske drenge Cooker og Cooky, samt deres lillesøster Trunte. Historien starter med, at hun blev kidnappet, og det står hurtigt klart for drengene, at det er deres evige fjende Dr. Død der står bag. Den eneste mulighed for at få hende tilbage er at følge de spor de finder på biblioteket i Edinburgh, og de alle fører tilbage i tiden til en gammel skotsk by kaldet Duddington. De må nu rejse tilbage i tiden til lægens barndom, for at dræbe ham, og dermed annullere Truntes kidnapning i nutiden. Der er kun én person, der kan hjælpe dem med opgaven. Deres opfinder onkel McGregor. Det bliver en meget farlig rejse tilbage i tiden til begyndelsen af alt det onde, der har forfulgt dem i alle disse år.


Engang var ægteskabet noget som kristne tog meget alvorligt. Det skyldtes to ting. For det første kendte vi Guds ord, og vidste at Jesus sagde:\n“Derfor skal en mand forlade sin far og mor og binde sig til sin hustru, og de to skal blive ét kød.‹ Derfor er de ikke længere to, men ét kød. Hvad Gud altså har sammenføjet, må et menneske ikke adskille.” Markus 10.7-9\nFor det andet stolede vi på at det skulle forstås sådan som Jesus sagde det. Vi anså ikke hans udtalelse for at være svær at forstå, og mente heller ikke at det skulle ses igennem et bestemt nutidigt fortolkningsfilter. I dag er det blevet anderledes. Skilsmisse foregår nu ganske ofte i kirkelige kredse, og vel at mærke uden at utroskab er en involverende faktor. Jesus accepterer jo utroskab som en skilsmissegrund for den forurettede part. Men ikke nok med at skilsmisse forekommer ofte i dag, så ser vi også en anden tendens. Folk der er skilt bliver gift igen. Uden at deres forrige ægtefælle er afgået ved døden. Man er begyndt at tænke som verden.\nJeg kan huske engang hvor det var normalt for kirkefolk, at mene at fraskilte ikke kunne blive gengift. Ganske enkelt fordi man kunne se at bibelen viste, at det ville være at begå utugt. Hvis nogen begyndte at gøre tegn til at man ønskede at blive gift igen, så var der fra pastorernes side ikke nogen hjælp at hente. Man fulgte Guds ord. I dag skal man lede lang tid for at finde en pastor som ikke vil gengifte folk. Men jeg har ved der findes nogen endnu.\nHvis en mand som er skilt fra sin hustru, bliver gift med en anden, siger bibelen at han begår ægteskabsbrud, eller utugt. Så når en pastor genvier en fraskilt, så er han med til at anerkende utugt i menigheden. Det har en konsekvens! For vi ser flere steder at seksuel synd i kirken er blevet accepteret. Vi accepterer at folk kan have sex udenfor ægteskabet, og det er heller ikke noget man lægger skjul på. Selv praktiserende homoseksuelle er i nogen frikirker blevet accepteret som medlemmer. Man anser ikke deres syndige livsstil for at være en hindring for at blive medlem.\nDisse ting var noget man ikke så igennem fingre med i evangelikale kirker for ikke så mange år siden. Men i dag har vi en anden situation. Og det må jo være startet et eller andet sted. Jeg kunne godt forestille mig at det at vi ikke har taget ægteskabet alvorligt, og ikke har forstået det igennem skriften, har været kraftigt medvirkende til den udvikling vi har set. Vi trænger til at vende tilbage til bibelen, og følge den.\n13 Responses to “Tager vi ægteskabet alvorligt? Skilsmisse 2”\nRené, mener du at hvis der findes en uskyldige part, så kan vedkommende gifte sig igen?\nHvordan vil du stille dig, hvis en fraskilt bliver omvendt?\nOg hvad vil det sige at være gift? Er det udelukkende efter lovgnivningen? En del par kalder fx. hinanden mand og kone, selv om de ikke er lovformeligt gift.\nApril 19th, 2009 at 6:39 pm\nJeg regnede jo med at der ville komme spørgsmål som disse på et tidspunkt, da jeg jo ikke er udtømmende i mine indlæg. Men jeg er glad for at det er dig der spørger.\nHvis en fraskilt bliver omvendt. Hvilket vil sige at man ikke var kristen før skilsmissen, så skal vi se på vedkommende som en ny skabning fordi bibelen siger vi er det. Derfor kan jeg ikke se at det skulle være til hinder for at blive gift, hvis man finder en anden kristen man ønsker at leve resten af sit liv med.\nProblemet opstår når det er folk som kalder sig en broder som Todd Bentley der bliver gengift, og så mener man kan komme tilbage til at forkynde igen. Man kan nu ikke kalde det forkyndelse i Todd Bentleys tilfælde, men der er eksempler på andre end ham hvad dette angår).\nAng. det at blive gift, så er det ganske rigtigt at oprindelig så blev man anset for at være gift, når man først havde været sammen seksuelt. Men der opstod en kultur som gjorde at ægteskabet skulle indgås foran Gud, ved en præst. Og vi lever i et samfund hvor man kan få papir på at man er gift med hinanden. Så jeg kan ikke se hvorfor kristne skulle afholde sig fra den slags. Hvad er det der afholder folk fra at få det vielsespapir, andet end deres egen modstand. Jeg ved at der er nogen der siger at det er for dyrt at blive gift. Men der står altså ikke noget i bibelen om at et bryllup skal koste 100.000 kr. Det kan gøres for under 1000 hvis det ikke er festen man fokuserer på.\nDit første spørgsmål har jeg gemt til sidst. Eller nærmere sagt, det er et spørgsmål som jeg kun vil diskutere med folk som jeg sidder sammen med, og hvor vi alle har en bibel åben. Det skyldes ganske enkelt at dette er et sted hvor vi på den ene side er enormt bundet af et kirketraditionelt bibelsyn, eller på den anden side af en humanistisk tilgang. Jeg har før siddet i en debat som denne og det vil jeg ikke have noget imod igen. Men det skal være med bibelen i hånden, hvad det også var sidste gang. Og der blev vi faktisk enige ved at se hvad Jesus sagde helt præcist om dette, og hvad Han ikke sagde. Så jeg må desværre skuffe dig Linealis (og andre måske) Men hvis vi fik muligheden ville jeg gerne møde dig og tale om dette med bibelen i hånden. At have bibelen i hånden vedr. dette emne, er jeg sikker på at du ikke har noget imod. Men jeg håber du vil tilgive mig for at være lidt vag på et emne denne gang.\nJeg er enig i at man som kristen skal gifte sig ‘lovformeligt’. Det jeg tænkte på, er når et par, der har levet sammen uden at være gift lovformeligt, men alligevel har anset sig som ‘mand og kone’, går fra hinanden. Er det så at betragte som skilsmiss? Sådan noget foregår desværre også i kristne kredse. Og hvis en af parterne bliver omvendt, mens den anden falder fra, hvad skal en præst så sige til den omvendte?\n@Rene – Et ægteskab indgået af en mand og en kvinde er vel et fuldt gyldigt ægteskab, uanset om man er troende eller ej. Min pointe vil være at selv om man var uomvendt før, og så bliver omvendt er man vel stadig gift med sin første mand, jvf. beretningen om kvinden ved Sykar Brønd, så blev hun jo ikke sat fri til at leve med en anden mand end hendes første, fordi hun mødte Jesus.\nAt man i ægteskabet bliver forenet, bliver et kød, er vel ikke kun noget der sker når troende gifter sig.\n@Jesper, ja for mig at se underviser Bibelen klart at ægteskab er gældende for alle, om de er troende eller ej.\n@Rene Der er en forskel mellem utugt og ægteskabsbrud, hvis man er gift er der ingen gyldig grund til at bryde ægteskabet, heller ikke ved utroskab. Ved utugt før ægteskabet, giver Jesus muligheden for at det kommende ægteskab annulleres. En god web-tjeneste angående ægteskab og Bibelen er: http://www.marriagedivorce.com .. her er en sektion med teologisk materiale som bl.a. omhandler denne forskel.\nLinealis jeg mener det er muligt at svare på at spørgsmål som det du kommer med, jeg tror også at vi to kan være enige om det meste her. Men der er noget jeg synes er værd at tænke over istedet. Og det er hvor langt ude vi kirker er kommet nu, Vi er blevet så påvirket af verden i kirken at disse spørgsmål igen og igen dukker op. Og de bliver så komplicerede at vi efterhånden er bange for at tage bibelen frem for at finde svar, fordi vi ikke ønsker at skubbe folk væk.\nDer var engang hvor spørgsmål som disse ikke var nødvendige at stille, fordi vi ikke havde problemer her.\nJeg kan godt se hvor du vil hen, og kan også godt følge dig. Men hvis man er født på ny er man en ny skabning. Det gamle er forbi. Jeg vil ikke længere være bundet af min fortid. Men hvis en kristen går fra sin ægtefælle er man ikke fri til at blive gift. Ikke førend den anden part er afgået ved døden.\nI fald det var tilfældet at vi ikke er frigjort kunne man i tilfældet med kvinden ved Sykars brønd sige at hun skulle gå tilbage til sin første mand. Men det ser vi jo heller ikke Jesus sige eksplicit. Jeg synes dette er et at de steder hvor vi skal passe på med at blive for skråsikre. For en der bliver frelst kan ikke længere være bundet af sin fortid. Men man kan ikke leve i synd.\nMen jeg ved godt at dette ikke er et område hvor vi kan blive enige på alle punkter, specielt ikke når vi får komplekse problemer som dem Linealis henviser til. Men jeg mener bestemt det er et emne der er værd at tage op, for vi er nødt til at gå tilbage for at finde ud af hvad bibelen siger om dette område. For det har vi jo åbenbart glemt. Derfor er jeg bestemt glad for jeres indput her (på trods af min undskyld mig vaghed).\nApril 19th, 2009 at 9:23 pm\n@Rene – Jeg er helt enig i at emnet ikke er nemt at blive skråsikker på 🙂 Men som Martin også anfører, så ændrer ægteskabet vel ikke status uanset om man tror eller ej, og at vi bliver en ny skabning, betyder jo heller ikke at synden forlader os, den utugt vi har begået, den synd vi har begået, det liv vi har levet er jo alt andet lige en del af os stadigvæk, selv om vi følger Jesus. Denne nye skabning bliver jo ikke fuldt forløst på denne jord, i så fald skulle vi jo slet ikke dø, vores krop ikke have skavanker etc. og det er jo en ganske anden teologi.\nJeg siger ikke at omvendelse ikke har en konsekvens, og jeg siger heller ikke at det nye liv ikke er begyndt, men famler efter i hvilken grad. Sagen er for mig at se den at gamle Adam er forsøgt druknet, men så længe vi er her på jorden må vi leve med at han kan svømme.\nJa, en troende er en ny skabning og det gamle er forbi og noget nyt er blevet til. For en tyv vil det betyde at han må holde op med at stjæle, for en afgudsdyrker vil det betyde at han holder op med at dyrke afguder, for en løgner, vil det betyde at han holder op med at lyve, for en som lever i ægteskabsbrud, vil det betyde at han høre op med at leve i ægteskabsbrud, altså gå tilbage til sin oprindelige kone, eller leve som enlig hvis konen ikke vil tage ham tilbage.\nApril 19th, 2009 at 9:49 pm\n@Martin – jeg tror vi langt hen ad vejen er enige derom, mit største problem er at det gør menighedstugt ganske kompleks, ikke mindst fordi der ofte er børn involveret på kryds og tværs, tillad mig et eksempel. 2 fraskilte finder hverandre, bliver gift og dukker op sammen med deres egne og deres fælles børn på en bibelcamping. Havde de været to unge ugifte på 18 uden børn var de blevet kylet ud af pladsen, men det gør man jo ikke med den slags par…\nJeg synes jeg støder på flere og flere af disse ulykkelige kombinationer og det smerter mig, for jeg ønsker heller ikke at sige til mennesker de ikke skal komme og hører Guds ord, jeg selv er jo også en synder, og ikke bedre stående end de, så jeg har det meget svært med det her emne, men en ting er sikkert, ægteskabet er i kristne kredse under pres, og det er vigtigere end nogensinde før at vi gør noget for bevarelsen af dem.\nJesper H. peger på et vigtigt punkt: At menighedstugten bliver ganske kompleks. Hvis jeg selv – Gud forbyde det – skulle komme ud for at blive skilt (det sker dog med garanti ikke foreløbig), så er jeg da ikke i tvivl om at jeg hurtigt – bevidst eller ubevedst – ville søge over mod en menighedssammenhæng, hvor det er acceptabelt af gifte sig igen. Især hvis omstændighederne gjorde, at jeg på en eller anden måde kunne udråbe mig som ‘uskyldig part’. Dermed kommer vi også let over i en loviskhed, hvor fraskilte ‘får lov’ til at gifte sig igen, og hvor der pga. emnets følsomme karakter kan opstå pres for at give efter.\n@Linealis – jeg tror din analyse af den menneskelige natur, med udgangspunkt i dig selv, er knivskarp, man finder jo ikke smuthullerne før man har brug for dem, men når man har brug for dem… hvem kan så sige sig fri for at forsøge?\nVi kan desværre ikke gøre som din navnebror og hente et mirakel fra de gale gallere.\nLad mig starte med det positive: Det er dejligt at læse at vi er enige om at dette er et område hvor vi er blevet alt for liberale. Vi har forskellige forventninger til hvordan vi så skal tolke dette, men det er bestemt i den rigtige retning.\nDen negative er alt den fokus på hvad vi gør hvis det og det skulle ske. For engang ville vi ikke have haft svært ved at svare på de spørgsmål. Det var forresten dengang kirketugt var normalt i kirken. Men efter at kirketugten er blevet til noget perifært, er vi blevet bange for at tage beslutninger som disse. Og alt for ofte sker det fordi vi ikke ønsker at skubbe nogen væk, men samtidig glemmer Guds ord (eller ignorerer).\nOg det er ikke for at underkende de problematikker Linealis bl.a. kommer op med.\nPå den anden side har vi engang været for hurtige til kirketugt. Engang var man jo så ekstrem at kvinder med smykker som øreringe o.l. blev smidt ud af kirken. Derhen skulle vi jo heller ikke ende. Der er jo ikke nogen grund til at blive legalistiske.\nJesper heldigvis behøver vi ikke de gale gallere, for vi har en Gud i Himmelen. Men sjovt at læse din kommentar.\n@Rene – jeg glæder mig som dig over at der stadig er nogen som tager ægteskabet og de løfter der er forbundet dermed alvorligt, ægteskabets stilling og position i samfun det har i mange år været under beskydning, det er trist, men til at leve med, hvad der imidlertid er svært at leve med er når det forplanter sig ind i menigheden, således er ægteskabet som insitution en af de absolut væsentligste byggesten i menigheden/kirken, og derfor tror jeg ægteskabets forringede status vil afstedkomme et yderligere forfald i kirken.\nMå Kristus komme snart!


Langt billigere varme på vej til Nordals | Sønderborg | jv.dk\nLangt billigere varme på vej til Nordals\nPubliceret 06. februar 2019 kl. 12:00\nEn gennemsnitlig husejer i Nordborg kan se frem til årligt at spare 5.000-7.000 kroner, når det nye kraftvarmeværk er oppe at køre. Arkivfoto\nSønderborg Forsyning bruger 200 millioner på opførelsen af nyt kraftvarmeværk ved Danfoss og udlægning af rør. Det vil sænke varmeprisen 20-30 procent.\nNordals: Der er godt nyt til boligejerne på Nordals, som i årevis har døjet med nogle af Danmarks højeste varmepriser. Sønderborg Forsyning etablerer nyt fjernvarmeværk i tilknytning til nyt produktudviklingscenter og supermarked, som Danfoss opfører tæt ved hovedsædet.\n- Nordals har haft den tvivlsomme ære, at ligge i top 10 over dyreste varmeforsyning i Danmark, men nu kommer der billigere varmepris deroppe. 20-30 procent lavere end det er i dag, siger Lars Riemann, direktør i Sønderborg Forsyning.\nDet er en kendt sag, at varmeforsyningen i det nordalsiske er speciel dyr. Den kommer fra naturgas. Den gennemsnitlige varmepris har været næsten dobbelt så høj på Nordals som i Sønderborg, viser statistik fra Energistyrelsen.\nEn aftager fra varmecentralen i Nordborg betalte i 2017 i gennemsnit 21.797 kroner om året for et hus på 130 kvadratmeter, mens prisen i Sønderborg var 11.178 kroner og i Gråsten 11.466 kroner årligt. Der var i årevis planer om en fjernvarmeforsyningsledning med grøn energi fra Sønderborg til Nordals, men den blev droppet år tilbage.\nNordals har haft den tvivlsomme ære, at ligge i top 10 over dyreste varmeforsyning i Danmark, men nu kommer der billigere varmepris deroppe.\nLars Riemann, direktør, Sønderborg Forsyning\nSønderborg Forsyning bruger 200 millioner på udlægning af nye rør samt opførelsen af det ny fjernvarmeværk, der skal køre på halm. Der udover skal der en masse nye rør i jorden - i første omgang de 6-7 kilometer til den nuværende fjernvarmecentral i Nordborg.\n- Vi kommer til at grave en del i Nordborg den kommende tid, siger forsyningsdirektøren.\nBåde opførelsen af varmeværket samt rørlægningen er lige nu i udbud. Værket skal stå klar til brug marts 2020 og forventes at give en CO2-reduktion årligt på cirka 350.000 ton.\nDet stopper dog ikke her for Sønderborg Forsyning. Selskabet er klar til at investere yderligere 200 millioner i bedre, grønnere og billigere varmeforsyning på Nordals.\n- Vi vil også gerne til Guderup, hvor man i dag også har gas. Det vil tage nogle år, inden begge etaper er i mål. Alt i alt investerer i knap 400 millioner kroner på Nordals, siger Lars Riemann.\nMeget dyrere varme på Nordals end i Sønderborg


Autodesk - logoet gennem 39 år\nDen 8 september i år annoncerede Autodesk nyt logo og ny designlinje. Det er sket en hel del gange på de 39 år, der er gået siden Autodesk lancerede første udgave af AutoCAD. Vi er i det nostalgiske humør, og har været i gemmerne, hvor vi blandt andet har fundet gammelt software og uddaterede manualer. Kom med en tur ned af Mindernes Allé!\nMen lad os starte med det nye logo. Ved første øjekast er man ikke i tvivl om afsenderen, og der er stadig tale om en let afkodeligt logotype med versaler. Den officielle Autodesk-skrifttype er stadig Artifakt, så udover en federe skrift som fungerer bedre i helt små opløsninger, er der umiddelbart ingen ændringer dér.\nTil gengæld er logoet nu helt monokromt, renset for gradienter, og har fået et opdateret ikon for tredje gang i Autodesks levetid. Det nye ikon har klar reference til den tidligere udgave, og forestiller stadig noget, som minder om en kompleks, tredimensionel mekanisk del.\nA-formen, som ellers altid har kendetegnet Audodesks logoer, er nu knap så tydelig.\nOg find så de nostalgiske briller frem og dyrk engang alle de gamle manualer, softwarebokse, digitizer-skabeloner med videre.\nDe står skam stadig på hylden her hos os, men Cadskolen har jo altså også været med helt fra starten.\nAutodesk logoet gennem 39 år\nHerunder ses Autodeks seks logoer, som de har udviklet sig siden starten i 1982. Læs mere om den nye grafiske linje på Autodesks Brand Hub, som du finder på https://brand.autodesk.com/ .\nÆndrer logoerne for Revit, AutoCAD og Inventor sig også?\nDer er endnu ingen ændringer i logo og grafisk linje for de enkelte softwareprodukter. Revit, AutoCAD, Inventor, 3ds Max, Maya med flere ser stadig ud som de plejer – men det er jo nok ikke helt usandsynligt, at der også kommer til at ske noget dér.


EASIS Popcorn, Caramel - Køb den online - uden tilsat sukker\nPopcorn er ikke bare popcorn. EASIS Popcorn med karamel er store, luksuriøse popcorn coatede med en sprød skal af karamel. Selvfølgelig uden tilsat sukker, og karamellen er i stedet baseret på fibre, som giver en sprød skal med masser af smag.\nPopcorn med karamel. Indeholder sødestof. Uden tilsat sukker, men med et naturligt indhold af sukker.\nFyldemiddel (polydextrose), majskerner (19%), kostfiber (inulin), vegetabilsk fedt (kokos), smør, salt, hævemiddel (natriumbicarbonat), emulgator (sojalecithin), sødestof (sucralose). Kan indeholde spor af mandler.


Performance-kulturen har spillet fallit\nDagens præstationsledelse har hentet sine principper ud af det amerikanske militærs effektivitetsprogrammer efter Anden Verdenskrig. Men de virker kun, når kompleksiteten er lav og der ikke er behov for innovation, skriver ledelsesrådgiver Christian Ørsted og efterlyser mere fokus på udvikling end effektivitet.\nMarshalls opdagelse på Kwajalein-øen i 1944: Kun 15 ud af 100 amerikanske soldater skød mod fjenden under 2. verdenskrig. Fold sammen\nSøndag d. 30. august 2015, kl. 08.35\nAf Christian Ørsted, Ledelsesrådgiver twitter: @orsted, www.orsted.dk\nHvordan kan du forbedre tilværelsen for en milliard mennesker?\nSpørgsmålet står skrevet med store røde bogstaver, og mine øjne kan ikke fjerne sig fra det. Jeg er kommet til Singularity University på NASA Ames Research Center i Californien. Den næste uge er jeg i selskab med en lille eksklusiv skare af direktører, iværksættere og professionelle investorer.\nI modsætning til traditionelle universiteter fokuserer Singularity University på menneskehedens største udfordringer – uddannelse, energi, miljø, ernæring, sundhed og fattigdom – og hvordan alle kan bidrage med løsninger.\nVerdens største problemer udgør også de største forretningsmuligheder. Her er ikke tid til bureaukrati, politisk fnidder og småforbedringer. Ting skal ikke være ti procent bedre, men »10x«, som Google kalder det. 10 gange bedre.\nDet er standarden for ethvert projekt og initiativ. Fordi det tvinger dig til at gentænke forudsætningerne for det problem, du løser. Fordi det er ambitiøst nok til at være inspirerende at være en del af. Og fordi det er OK at fejle. Hvis du fejler med 10x, er du sandsynligvis langt foran alle, der er gået efter de ti procent og småforbedringer i forhold til fortidens krav.\nChristian Ørsted er cand. merc.. ledelsesrådgiver og forfatter. Gennem Ørsted Udvikling & Ledelse rådgiver han topledere om organisationsudvikling og performance og holder foredrag og workshops om ledelse, psykisk arbejdsmiljø og disruptiv innovation. Han har skrevet en række ledelsesbøger, senest bestselleren »Livsfarlig ledelse – forstå de psykologiske mekanismer der styrer dit arbejdsliv«.\nFølg ham på twitter @orsted og se mere på www.orsted.dk\nLøber vi i den rigtige retning?\nI Danmark er vi stadig fanget i en bølge af fortidens krav. Her er fokus i performance management på effektivitet, men resulterer ofte, i at folk løber hurtigere uden at skabe bedre resultater. Det går ud over både ledere og medarbejdere og ud over vores kreativitet, innovation og kontakt til det, der skaber fremtiden.\nVi overvurderer konstant forandringers betydning på kort sigt og undervurderer de fundamentale strømninger, der lige nu er ved at ændre på de grundlæggende konkurrencebetingelser.\nNår KPIerne ikke slår til, laver vi flere. I stedet for at skabe bæredygtige og værdifulde organisationer er der kommet fokus på det, vi kan måle og kontrollere på kort sigt.\nMan hyrer både konsulenter til at øge effektiviteten og psykologer til at hjælpe dem, der brænder ud. Og folk brænder ud.\nI Danmark er 35.000 dagligt sygemeldte af arbejdsrelateret stress. Vi ved i dag, at det allermest stressende ikke er arbejdsmængden, men den manglende mulighed for at gøre en meningsfuld forskel med sit arbejde. Man har forstået sit ansvar, men indflydelsen til at gøre det rigtige er ikke fulgt med.\nHvordan endte vi der?\nFor at finde svaret er vi nødt til at konfrontere nogle af de mest sejlivede myter om ledelse. Vi skal tilbage til den moderne ledelses fødsel og forstå både, hvad der skaber motivation, og hvordan vi kan lave skiftet til innovativ tænkning, der frigør markante forbedringer.\nOpdagelsen på Kwajalein-øen\nSoldaterne sad nervedirrende i skyttehullerne. Mørket var ved at lægge sig over Kwajalein, en lille ø i det centrale Stillehav. Omkring dem var landskabet flænset af dybe kratere efter dagens bombardement. Foran dem langs frontlinjen lå miner og pigtråd. Og overalt skød flækkede træer op gennem jorden. Det var den 1. februar 1944, og amerikanerne stod foran det væsentligste ledelsesmæssige gennembrud i moderne tid.\nBlandt de udsendte var brigadegeneral S.L.A. Marshall. Som den eneste på øen var han ikke kommet for at kæmpe. Han var kommet i forskningens tjeneste med det formål at løfte performance markant i en krig, man var bange for at tabe. Frem til D-dag nåede han at interviewe over 1.000 soldater, og der kunne han igen og igen bekræfte det, som var den amerikanske hærs største performance-problem: For hver 100 infanterisoldater, han talte med, skød kun de 15 af dem mod fjenden. De resterende 85 sigtede konsekvent ved siden af. Eller endnu værre: De skød slet ikke.\nMarshall kunne ikke begribe det. Hvorfor skød soldaterne ikke? Når en soldat i kamp stod med sit gevær rettet mod et andet menneske, skete der noget i ham: Han kunne ikke få sig selv til at tage et andet liv.\nDen øverste hærledelses reaktion på den elendige performance var først skepsis og derefter udviklingen af det mest omfattende leder- og medarbejderudviklingsprogram i historien. Programmet skulle blive roden til den måde, vi tænker performance på i dag.\nI kamp var soldaterne ofte i en tilstand af så voldsom frygt, at de mistede både evnen til at tænke selvstændigt og til at parere ordre. Men hvordan gør man så soldaterne bedre? Man træner deres automatiske adfærd på samme måde, som man træner dyr.\nTræningen skulle derfor simulere krig så autentisk som muligt. Og når soldaterne gjorde det godt, var det sergenternes job straks at forbinde det med noget positivt. Jo hurtigere på aftrækkeren og jo større træfprocent, jo større anerkendelse og belønning fik rekrutten. Samtidig sørgede man for at forbinde tøven og fejl med noget slemt. Når rekrutten ramte ved siden af eller ikke skød instinktivt, blev han straffet.\nMen man manglede den afgørende faktor: Hvad er en soldat, der skal i kamp, mest bange for?\nMennesker, der aldrig har set kamp, vil ofte svare: At dø eller blive såret. Men når soldaterne stod med valget, viste det sig, at langt de fleste soldater hellere ville dø end tage et andet menneskes liv. Drejede det sig derimod om en kammerats liv, ønskede ingen at svigte og være årsag til hans død. Vi er mere optagede af at gøre det godt for dem, vi er tæt på, end selv at have det godt.\nLøsningen var at opbygge teamspirit, så man ikke længere kæmpede for sig selv – eller fædrelandet – men for hinanden. Man begyndte at belønne dem fælles. Og straf af den enkelte blev suppleret med at straffe hele gruppen, når enkeltpersoner ikke performede som krævet.\nDen amerikanske hær opfyldte missionen om at øge den menneskelige effektivitet over al forventning. Når de amerikanske rekrutter kom i kamp, skød 95 procent af dem med dræbende hensigt.\nMilitærmetoder blev civile\nLangsomt sneg metoderne sig ind i det civile erhvervsliv: Mål for adfærd og resultater. Motivation til at nå dem. Anerkendelse og belønning. Konsekvenser ved afvigelser og naturligvis teambuilding. Og resultaterne viste sig også her.\nMen succesen i militæret medførte desværre et nyt problem: Soldaterne blev ødelagt af det.\nDe gjorde, hvad de fik besked på, men mistede både sig selv og deres evne til at tænke selvstændigt. Evnen til at samarbejde med lokalbefolkningen blev dårligere. Både soldaterne selv og deres omgivelser oplevede dem som mere rå, end man tidligere havde set. Effektiviseringen var gået ud over evnen til at være kreativ, skabe relationer og improvisere.\nI dag bygger vores samfund, vores virksomheder og de fleste tanker om præstationsudvikling på de samme psykologiske principper, som dengang blev anvendt i militæret: At ledelsen skal sætte målet, vurdere indsatsen og resultaterne, være anerkendende ved succes og opbygge teamspirit.\nPå den måde har vi sejret og nået vores præstationsmål ud over alle grænser. Hvor soldaterne gik ned med posttraumatisk stress, brænder vi ud og går ned med stress og depressioner som aldrig før. Vi mister vores innovationskraft og vores evne til at udvikle fremtiden, mens vi med stor hast løber hurtigere og hurtigere efter de kortsigtede mål, der bliver sat for os.\nMetoderne er løbende blevet raffinerede, men grundstammen er motivation, anerkendelse, personlig udvikling og teamwork. Fordelene er synlige, men det er slagsiden også blevet.\nSpørgsmålet er ikke, om vores samfund kan bevare effektiviteten, når vi ændrer på dette, men om vi overhovedet kan være produktive, hvis ikke der sker et radikalt skift i den måde, vi leder på. De langsigtede konsekvenser underminerer ikke kun den menneskelige psyke, men kortslutter også den produktivitet og udvikling, der var hensigten med den nye ledelse i første omgang.\nBrigadegeneral Marshalls geniale indsigt var at tale med de mennesker i organisationen, der var tættest på problemerne. At være med i hverdagen og få dem til at sætte ord på, hvad der foregik.\nHan stillede et enkelt og respektfuldt spørgsmål, som rummer muligheden for at få det at vide, han ikke vidste, han havde brug for. Han spurgte dem: »Hvad er der sket i dag?« og lyttede, selv om svarene ikke var, som han havde håbet.\nFor spørgsmålet var det rigtige. Og det virkede, netop fordi soldaterne ikke blev målt og vurderet af ham. Fordi han var en fagperson, der forstod deres opgaver. Fordi der var plads til at fejle og tale om de ting, som ikke fungerede i organisationen, om de håb og drømme, man havde for at kunne gøre en forskel og løse problemerne. Det kræver tillid at svare ærligt på spørgsmålet.\nMange chefer ser det som brok. Derfor taler mange hellere med deres ægtefælle og venner om problemer og udviklingsmuligheder end med den leder, der kan gøre noget ved de problemer, der spænder ben for performance og innovation.\nDet amerikanske forsvar fandt løsningen til at forbedre performance, når kompleksiteten er lav og behovet for innovation ikke er til stede. På samme måde er mange af de ting, vi praktiserer i ledelse i Danmark, rigtigt gode til at løse fortidens problemer.\nMen ikke i en fremtid, hvor der kræves innovation, hvor kompleksiteten er stigende, og hvor konkurrencen ikke kun kommer fra naboen eller Silicon Valley, men fra hele verden og helt nye teknologier og organisationsformer. Vi er nødt til at tone den klassiske performance management ned for at skabe bæredygtig vækst. Det er mindre vigtigt, at vi løber hurtigt. Og mere vigtigt, at vi løber i den rigtige retning.\nMåske skal vi til at spørge os selv og andre, hvordan vi kan gøre tingene 10x bedre eller forbedre tilværelsen for en milliard mennesker? Måske skal vi være mere fagligt til stede i hverdagen og stille det samme spørgsmål som Marshall med respekt og nysgerrighed og sammen identificere, hvordan vi kan gøre morgendagen bedre?\nGuide til MBA-uddannelser udbudt i Danmark\nPersonlig ledelse mangler på MBA-uddannelserne\nLedertalenter findes i egne rækker\n»Vi kaster vores hjerteblod i det«\nMinister, eksperter og uddannelser\ner enige: Det vil fremover kræve et\nhøjere karaktergennemsnit at\nforskere: Alt tyder\npå, at omikron\nDe tyske priser\nBizar kontrovers i\nnægter at stå bag maleri – men\nflere eksperter er uenige\nUniversitet tager stort\nskridt ind i fremtiden:\nVil uddanne hundredvis\naf bachelorer online


Motion i arbejdstiden. Må arbejdsgivere tvinge deres medarbejdere til sund livsstil?\nJa tak til tilbud – men nej tak til tvungen motion i arbejdstiden Spektakulært kollaps: Norsk. Men det er blevet svært i en tid, hvor idealet synes at være gennemlysning af individet. Du er nu tilmeldt nyhedsbrevet Politiken Sundhed. Den der ret til at leve sit liv og selv bestemme, om man vil gå i arbejdstiden, den er næsten væk. Motion sår fornyet tvivl om antidepressiv medicin. jan afhandling, der blev færdig i , lagde forsker og konsulent, Just Bendix Justesen, endnu en bunke fordele ved motion i arbejdstiden på. Hvis vi kan få mere motion ind i arbejdstiden, vil det have en stor effekt ikke bare for den enkelte medarbejder, men også for arbejdspladsen og for samfundet.\nMOTION I ARBEJDSTIDEN - uddannelse deltid københavn. Her har chefen indført motion i arbejdstiden - og du kan ikke sige nej\nMotion i arbejdstiden, eu afstemning danmark Forskning flytter ud i virksomheden\nJørgen i Viborg har for en stund skiftet fokus fra pedel- eller kontorjobbet til leg og motion. Det skal jeg indrømme. Site map nov Motion i arbejdstiden kan hæve produktiviteten og reducere sygefraværet, viser forskningsrapport. Besparelserne på sygefravær er så. maj Selv om vores arbejds- og privatliv efterhånden smelter mere og mere sammen, er der stadig grænser for, hvor meget vi mener, at vores. Træning i arbejdstiden øger både produktiviteten signifikant og mindsker samtidig sygefraværet. Det viser en undersøgelse, som forskere fra Stokholm Universitet har gennemført. Undersøgelsen er publiceret i ‘The American College of Occupational and Environmental Medicine’ og er baseret på medarbejdere indenfor tandpleje. Ligeså interessant er det imidlertid, at mange påpeger et behov for at få bedre muligheder for at dyrke motion i arbejdstiden. 38 % vil gerne have mulighed for at benytte mindre pauser i arbejdstiden til motion, 36 % vil gerne dyrke "ikke omklædt" motion i arbejdstiden og hele 49 % anfører, at de gerne vil have et motionsvenligt kontor. karen by simonsen top Motion har vi gjort valget nemmere ved, at medarbejderne kan få fri motion minutter før og tage med løbeklubben ud på løbetur. Men skal resultaterne være de bedste, skal der motioneres arbejdstiden arbejdstiden, hvor fællesskabet med kollegerne sætter positive spor arbejdstiden trivslen, sygefraværet og produktiviteten.\nmaj Selv om vores arbejds- og privatliv efterhånden smelter mere og mere sammen, er der stadig grænser for, hvor meget vi mener, at vores. Elastiktræning og i arbejdstiden gavner både de ansattes sundhed og virksomhedens bundline hos Nestlé, som har taget elastiktræning og avancerede . sep En it-virksomhed i Odense har indført tvungen motion i arbejdstiden. Direktøren mener, at han ud over sig selv hjælper samfundet ved at sætte. Elastiktræning og i arbejdstiden gavner både de ansattes sundhed og virksomhedens bundline hos Nestlé, som har taget elastiktræning og avancerede . sep En it-virksomhed i Odense har indført tvungen motion i arbejdstiden. Direktøren mener, at han ud over sig selv hjælper samfundet ved at sætte. apr Produktionsmålinger viser nemlig, at medarbejdere, der dyrker motion i arbejdstiden, leverer mindst ligeså stor en arbejdsindsats, som dem der.\nMOTION I ARBEJDSTIDEN - den hvide tiger. Her har chefen indført motion i arbejdstiden - og du kan ikke sige nej\n3. maj En virksomhed i Odense har indført obligatorisk motion i arbejdstiden for alle ansatte. Nu har de fået en pris for initiativet. jan Over to år undersøgte han effekten af motion i arbejdstiden ved at lade kontoransatte fra seks offentlige og private virksomheder træne i én. 1. jan Stadigt flere virksomheder investerer i motionsudstyr, så deres stillesiddende medarbejdere kan få pulsen op i arbejdstiden. Syv af ti danske virksomheder tillader medarbejderne at gå på Facebook og andre sociale medier i arbejdstiden. Mange arbejdspladser har retningslinjer for de ansattes brug af de nye medier. ”Fysisk aktivitet i arbejdstiden har en enorm sundhedsgevinst – både for den enkelte og for samfundet. Arbejdspladsernes Motionsdag er simpelthen en fantastisk mulighed til at sætte fokus på fysisk aktivitet i arbejdstiden” – professor og sundhedsforsker Bente Klarlund bakker op om # AMdag den oktober 👍. Motion i arbejdstiden Gode råd fra projektleder i Arbejdsmiljø København, Annemette Eskesen • Tænk på at kulturændringer tager tid • Husk at forandringer sker bedst i samarbejde • Snak.\nNyt projekt skal få danskerne til at dyrke mere motion i arbejdstiden motion i arbejdstiden Kano- og kajakbloggen - motion, ture og udstyr En nyhedsblog for kano- og kajakentusiaster i Danmark. onsdag den november Kajakfiskeri: Eftermiddags fisketur på Øresund Se en lille video fra Øresund filmet i november Indsendt af Jan Christensen kl. Bekijk het profiel van Heidi Møller op LinkedIn, de grootste professionele community ter wereld. Heidi Møller heeft 2 functies op zijn of haar profiel. Bekijk het volledige profiel op LinkedIn om de connecties van Heidi Møller en vacatures bij vergelijkbare bedrijven te zien.\nmotion/fritidsaktiviteter samt en bedre evne til at slippe arbejdet mentalt kan give bedre balance • Halvdelen af medarbejderne føler i nogen grad støtte fra arbejdspladsen til balance • Mere indflydelse på arbejdstiden, sundhedsfremme og en reduktion af. Hvis du leder efter en bestemt artikel eller side, og du ikke lige kan finde det, som du leder efter, kan du prøve at søge på siden her. Join LinkedIn Summary. Som Head of section, har Marie-Louise teamledelse af COWIs dygtige HSE medarbejdere. Derudover har hun en bred og mangeårig arbejdsmiljømæssig erfaring, det være sig både i forhold til arbejdsmiljøkoordinering i projekterings- samt i byggefasen på forskellige bygge- og anlægsprojekter, og som rådgiver indenfor både det fysiske og psykiske arbejdsmiljø herunder. DRØMMER DU OM MOTION I ARBEJDSTIDEN? Måske tænker du: Det er helt umuligt! Det får jeg aldrig chefen eller mine kolleger med til. Men det er faktisk muligt. Produktionsmålinger viser nemlig, at medarbejdere, der dyrker motion i arbejdstiden, leverer mindst ligeså stor en arbejdsindsats, som dem der ikke får rørt sig. Konkrete gevinster ved motion på jobbet\nTræning i arbejdstiden betaler sig konfirmationskjoler med lange ærmer\nSå bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Alligevel løber det hos mange arbejdspladser ud i sandet, fordi det er svært at holde motivationen i en travl hverdag.\nmaj Selv om vores arbejds- og privatliv efterhånden smelter mere og mere sammen, er der stadig grænser for, hvor meget vi mener, at vores. jan afhandling, der blev færdig i , lagde forsker og konsulent, Just Bendix Justesen, endnu en bunke fordele ved motion i arbejdstiden på. sep En it-virksomhed i Odense har indført tvungen motion i arbejdstiden. Direktøren mener, at han ud over sig selv hjælper samfundet ved at sætte. Men mange har travlt i hverdagen og føler derfor, at de har svært ved at få tid til motion. Så hvis vi kan få mere motion ind i arbejdstiden.\nMotion i arbejdstiden, kyllingebryst med pikantost Forskning flytter ud i virksomheden\nDet betaler sig for arbejdspladserne at tilbyde motion til medarbejderne. Men skal resultaterne være de bedste, skal der motioneres i arbejdstiden, hvor. Fysisk aktivitet i arbejdstiden Der er brug for en form for overskudskapacitet for at kunne holde til det. Derfor har alle glæde af at dyrke motion og. Motion er ikke bekendt med, hvor mange virksomheder der har mødepligt for deres medarbejdere i forhold til tilbud om motion, men jeg læste for nylig en artikel på Finans. Bliv kunde Kontakt Log ind. Du har ingen artikler på arbejdstiden læseliste Hvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil.\n[PDF] Motion i arbejdstiden bidrager til øget sammenhold, trivsel og arbejdsglæde, og har en afsmittende effekt på sundheden generelt. Det viser et netop. Der er bred enighed om, at motion i arbejdstiden er sundt og godt for trivslen. Alligevel løber det hos mange arbejdspladser ud i sandet. Mange nordjyske virksomheder kan tjene flere penge hvis de indføre motion i arbejdstiden. Alt forsknig viser, at bevægelse giver medarbejderne mere energi tilat. Læs vores 10 gode råd til en succesfuld integration. Overvejelser i forbindelse med etablering af motion på arbejdspladsen. 1. En klar definering af hensigt og. Flere firmaer lader medarbejderne motionere i arbejdstiden. Og det er en god investering, for det gavner ikke bare sundheden, det giver også de ansatte mere energi. Øget produktivitet og mindre sygefravær\nEksperter: Vi bør motionere i arbejdstiden 19 uds. - 15.07.2019\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Motion i arbejdstiden osov.kosreqor.se


Ø kræver bremseklods på politikernes svingdør | Netavisen Pio\nØ kræver bremseklods på politikernes svingdør\nDer er behov for en nedkølingsperiode for politikere, der vil være lobbyister, mener partiet\n22. juni 2018 - 17:13\nBrian Mikkelsen skiftede i denne uge posten som erhvervsminister ud med jobbet som administrerende direktør i Dansk Erhverv.\nJobskiftet vækker bekymring blandt politikere på Christiansborg, som frygter at politikerne kommer i en situation hvor de - bevidst eller ubevidst - tager politiske hensyn til kommende arbejdsgivere\nEn bekymring som deles af blandt andet Alternativets Rasmus Nordqvist, der på Twitter skrev, at: ”Det er og bliver problematisk når en minister skifter til lobbyist inden for samme område han har været chef for”.\nDet er og bliver problematisk når en minister skifter til lobbyist inden for samme område han har været chef for #dkpol https://t.co/fbYwmjUDvc\n— rasmus nordqvist (@rasmusnordqvist) June 20, 2018\nEnhedslisten: Giver unfair fordel\nHos Enhedslisten finder finansordfører Pelle Dragsted svingdøren mellem politikere og interesseorganisationer problematisk, fordi det kan sætte spørgsmålstegn ved ministerens habilitet.\n”Der er grundlæggende to ting, som er jeg synes er problematisk. Det ene er det konkrete i Brian Mikkelsens tilfælde, hvor han som minister har siddet og forhandlet erhvervsfremmestøtte, der handler om fordelingen af millioner af kroner til området, samtidig med at han har siddet i ansættelsesforløb hos en af de helt store aktører på området,” siger Pelle Dragsted til Netavisen Pio og uddyber:\n”Det andet er helt principielt. Når man sidder som minister, så er man folkevalgt, og man får derigennem en indsigt og viden, som man kan tage med sig til en ny arbejdsgiver, og som giver dem et forspring i forhold til andre interesseorganisationer eller virksomheder. Det er jo også derfor man i det private erhvervsliv nogle gange bruger konkurrenceklausuler, der forbyder folk at arbejde for konkurrenter i en periode.”\nPelle Dragsted henviser til at man i en lang række lande, seneste i Sverige, og i EU-systemet har en cool-down eller karensperiode, som sætter grænser for hvor hurtigt politikere og embedsmænd kan skifte til job i eksempelvis lobbyistvirksomheder.\nProblematikken er jo ikke ligefrem ny, men har du nogle konkrete eksempler på, at en tidligere politiker, der er blevet lobbyist, har gjort noget kritisabelt?\n” Nej, og det er jo også svært at bevise, at nogen har draget fordel af at vide noget. Det her handler mere principielt om at sikre tilliden til folkestyret og politikerne”.\nEt område med mange gråzoner\nSvingdøren mellem Christiansborg og lobby-branchen har været heftigt benyttet, blandt andet skiftede tidligere fødevareminister Karen Hækkerup, Christiansborg ud med Landbrug & Fødevarer og tidligere forsvarsminister Gitte Lillelund Bech skiftede til at lave lobby-virksomhed for blandt andet kampfly.\nEnhedslisten har også inden for det sidste år oplevet, at politikere skiftede tilværelsen som valgt ud med interesseorganisationer og virksomheder.\nPartiets miljøordfører Maria Gjerding blev i foråret valgt til præsident for Danmarks Naturfredningsforening og partiets tidligere teknik- og miljøborgmester i København, Morten Kabell, skiftede borgmesterkontoret ud med et job i en virksomhed, der rådgiver om byplanlægning med fokus på cykler.\n➜ Læs også:Minimumsnormeringer: Milliarder skiller SF og EL\nEr det ikke dobbeltmoralsk, når I kritiserer Brian Mikkelsen for at skifte, men ikke jeres egne?\n”Når det kommer til Maria Gjerding, så synes jeg ikke de to ting kan sammenlignes. Dels er det en valgt post, og hun var folketingsmedlem og havde dermed ikke noget forvaltningsansvar,” siger han.\nAnderledes er det med Morten Kabells jobskifte, som Pelle Dragsted kategoriserer som værende i en gråzone.\n”Brian Mikkelsen er jo i sin gode ret til at skifte, som reglerne er nu, men hvis man på et tidspunkt laver reglerne om, så ville Morten Kabell formentlig også kunne have været omfattet af dem, det er i hvert fald i en gråzone” siger han.\n”Men i det hele taget er det et område med er mange gråzoner i det her: Hvornår er noget et ressortområde, hvem skal være omfattet af reglerne og hvordan definerer man en lobbyorganisation. Der er det vigtigt at vi lægger snittet det rigtige sted,” slutter han.\nEnhedslisten stillede et beslutningsforslag i 2016, hvor man foreslog at man kigger på nogle af de modeller og erfaringer som man har i resten af Europa.\nBaseret på disse emner: Lobbyisme | Pelle Dragsted


Holiday home Holmefjord Bogavegen i Holmefjord til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Holmefjord Bogavegen\nNår du besøger Holmefjord, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Holiday home Holmefjord Bogavegen, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Holmefjord Bogavegen tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Holmefjord. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som fiskeri. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Holmefjord, så er Holiday home Holmefjord Bogavegen dit hjem væk hjemmefra.


Trace Ridge Trail (Asheville, NC) - anmeldelser - TripAdvisor\nTrace Ridge Trail anmeldelser, Asheville\nSøg USA›North Carolina (NC)›North Carolina Mountains›Asheville›Forslag til aktiviteter i Asheville›Trace Ridge Trail\nNr. 148 af 185 aktiviteter i Asheville Cykelstier, Natur og parker, Udendørs aktiviteter Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Asheville, NC Forbedr denne registrering\nlæs mere Anmeldt 6 marts 2012 vtviajera, Vermont\n1.409 anmeldelser Amazing Pubcycle\n462 anmeldelser Tumblestone Tours and Transportation\n155 anmeldelser Book en tur for 68,00 $og derover\n1.757 anmeldelser Tilføj billede\nAnmeldelse af 1 fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Asheville er der tilbud på?\n(1) Begynd din anmeldelse af Trace Ridge Trail Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Trace Ridge Trail, kiggede også på\nAsheville, North Carolina Mountains Alle aktiviteter i Asheville (397)\nHar du været i Trace Ridge Trail? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Trace Ridge Trail og tidligere besøgende.


• Hvordan blive gift i hele verden\nWedding ceremonier i hvert land har sit eget, og hver af dem kan fortælle en masse om selve landet og dets befolkning.\nI Bulgarien, på trods af mange års kommunisme, intolerant religion, muslimer holder lyse vinter bryllup ceremonier. I Indien, Jordan, Japan og Kina, nogle bryllup - masse for at beskytte nygifte fra fattige familier fra unødvendige udgifter.\nNogle ceremonier virkelig ekstrem, mens andre er fulde af traditioner, trods år af deres udryddelse. Og mens nogle kæmper for retten til at gifte sig, andre får det efter flere års kamp.\nDen bulgarske muslimske brud fra etniske pomakker gruppe forberedt til vielsen i afviklingen Draginovo.\n24-årige afghanske bruden Zahara forbereder for vielsen omgivet af kvindelige halvdel af begge familier på den lokale skønhedssalon i Bamiyan.\nDen højeste mand i verden, hr Bao og hans brud Xia Shudzyan (i rødt) i løbet af en traditionel mongolsk bryllup ceremoni i udkanten af byen Erdos, Indre Mongoliet selvstyrende region, Kina.\nEn kinesisk mand viser et skilt "enig" i løbet af et ægteskab forslag til sin kæreste under vand Hefeya akvarium.\nlibanesiske ryste støvet fra en brudekjole fra sin delvist ødelagt butik i forstæderne til Beirut.\nThe Duchess of Cambridge Wedding Dress skabt af Sarah Burton for Alexander McQueen, på Buckingham Palace i London.\nsidste hånd på billedet af den bulgarske bruden fra den etniske gruppe af pomakker.\nBryllupsfotografering amerikanske militær i hans hjelm.\nredskaber og andre emner, der vil give den muslimske nygifte lager før massen vielsen i Ahmedabad.\nParret er ved at forberede en masse bryllup ceremoni på den 11. festival for asiatisk bryllup kultur i Chengdu.\nDen jordanske bruden venter på starten på en masse bryllup ceremoni i Amman.\nDe unge drenge og piger med fakler er involveret i brylluppet procession ved solnedgang over den traditionelle "bryllup Galicnik" i Makedonien Galicnik afvikling.\nindiske muslimske hænder og hendes venner dekoreret med Mehndi malet før massen vielsen i Ahmedabad.\ndanser Sri Lanka korrigerer dekorationer på sin hovedbeklædning i forventning rige vielsen Colombo. Bryllupper i landet med 20 millioner mennesker - en særlig begivenhed, og forældre begynder at indsamle penge på hendes umiddelbart efter fødslen.\nTi par udskyde deres bryllup på grund af jordskælvet og tsunamien i Japan endelig kunne blive gift i Kamaishi, Iwate Prefecture.\nRay Durand (til venstre) kysser hans partner Dale Shields efter brylluppet i New York. New York blev den sjette amerikanske stat til at vedtage en lov til at tillade homoseksuelle ægteskaber.\nsamme køn par skiver af bryllupskage til en fest i Taipei. Omkring 80 lesbiske par blev gift i håbet om, at landet snart vil følge New York for at legalisere homoseksuelle ægteskaber.\nDen sydafrikanske præsident Jacob Zuma synger og danser med sin nye kone Tobekoy Madiba ved vielsen i en lys brudekjole i landsbyen Nkandla.\nForældre til 19-årige Rachel Vassertog eskortere hende til brylluppet med 19-årige Aharon Noah Alter, barnebarn af rabbiner Jacob Ari Altera, en leder Gursky Hasidim i Jerusalem.\nBruden (til venstre) og hans vidne til at gå med beskidte ansigter og lænker på halsen af bruden under et bryllup ceremoni i Kinas Shaanxi-provinsen. Under ceremonien, venner og slægtninge til den nette tvære ham og hans bedste mand skosværte og sat på halsen af slottet, som for at sige, at gommen "forbundet af ægteskab".\nDen amerikanske Göllingen Peter og hans unge kone Retno Prativi stå ved hans dekoreret rickshaw under den traditionelle indonesiske bryllup.\nMischievous barn af skæbne, fra en fattig 17-årige enke, hertuginden til den russiske kejserinde\nOscars 2016: Hvad skete der efter ceremonien i en serie af sjove billeder fra sociale netværk stjerner\nDe bedste billeder 2013 til version Getty Images


Søg råd til den lange rejse hos din kiropraktor\nSøg råd til den lange rejse\nSnak med din kiropraktor før flyve turen\nDet er fedt at rejse! At komme ud og opleve noget nyt, at se nye spændende dele af verden, møde mennesker fra helt andre kulturer, og at få udfordret sin egen måde at leve på. Dog er det knap så fedt at bruge endeløse timer i et lille flysæde, tæt op af sidekammeraten og uden udsigt til at kunne røre kroppen. Ofte er der meget lidt plads til benene og til at kunne strække sig. Det er især en ulempe, for dem, der ikke har godt af at være stillesiddende alt for længe ad gangen. Den lange flyrejse kan i værste tilfælde ødelægge den efterfølgende rejse, fordi kroppen ikke kan holde til det.\nNår du skal ud at flyve langt, er der flere ting ved kroppen, du bør være opmærksom på. Især hvis du lider af kroniske smerter eller døjer med skavanker eller skader, er det en god ide at være forberedt på den lange tur. Når du sidder ned i mange timer i træk, forringes blodomløbet rundt i kroppen, hvilket kan være ubehageligt.\nHvis du ved, at du har problemer med nakken, lænden eller ryggen, vil de mange timer i flysædet kunne forværre disse smerter. Her kan du medbringe en pude eller spørge om støtte til nakken, så du sidder så godt som muligt.\nBesøg en kiropraktor\nDet er vigtigt, at du rådfører dig med din kiropraktor inden afrejse for at få tips og tricks til at flyveturen bliver mere behagelig, og så du kan forberede kroppen. Det kan være i form af støtte eller øvelser, som vil gavne lige præcis din krop bedst muligt. En kiropraktor kan tage udgangspunkt i din krop, og give dig råd til turen, så du får den bedste ferie.


Booking af big band : GuCo Booking & Management · Firmafest, Event, Musik Teambuilding\nGUCO BookingBook en kunstner i genren Booking af big band\nBig band booking f.eks. Roger Berg Big Band (foto)\nGod musik danner rammerne om en god fest\nBooking af big band\nBook et big band til jeres firmafest\nHvis jeres firmafest har et tema, der passer til det, eller der bare skal være stil over festen, så er det fantastisk med er rigtigt big band til at skabe stemning.\nBig bandets rytmegruppe og et par blæsere kan spille dinnermusik under middagen. Og bagefter kan hele big bandet trykke den af f.eks. sammen med et par kendte gæstesolister i front.\nUdvalget af big bands her på sitet er kun et lille udsnit af de ensembler og big bands, vi booker. Kontakt Guco Booking & Management uforpligtende for booking af big band og inspiration på tlf. 26390926 eller info@guco.dk\nAfabetisk oversigt – Big Band\nStig Rossen Thomas Buch- Andersen Anders Blichfeldt Morten Løkkegaard Line Baun Danielsen Søren Pind Simon Bendfeldt Massoud Jan Pytlick Mikkel Beha Erichsen Jesper Theilgaard Lone Hertz Karen Thisted Pia Fris Laneth\nHenrik Qvortrup Thomas Buch- Andersen Nils Villemoes Vibeke Hartkorn Christine Feldthaus Jesper Hejlesen Positiv manipulation Stig Rossen Niels Christian Hvidt Lone Hertz Karen Thisted Margaret Lindhardt Nils Malmros Anders Blichfeldt


Alling Sommerfest – alling-beboerforening\nHjem/Arrangementer, index-top, Seneste nyt/Alling Sommerfest\nAlling sommerfest 24. august. Nu prøver vi at genoplive de gode gamle dage hvor alle naboerne fra vores omkringliggende landsbyer også kommer med deres unger.\nSådan så der ud for nogle år tilbage, hvor “Parken” vrimlede med unger og deres forældre med sjove boder og masser af halløj.\nDerfor byder vi på et spændende program med børneloppemarked, legeland på plænen, Meget, meget morsom børneunderholdning med Søren Brynjolf, mulighed for selv at tage mad med til grillen og fed Blues og dansemusik til om aftenen, hvor vi håber at se også mange af de voksne udenbys.\nSommerfest i Alling\n24. august fra 13.00 til 24.—-\nKl. 13.00 Vi inviterer alle til at stille op til børneloppemarked. Eller lave sjove boder!!\nMeld jer til børneloppemarked her på hjemmesiden. jeppe_ry@pc.dk Vi glæder os til at se rigtig mange fra nabobyerne.\nKl. 15.00 Børneunderholdning med Søren Brynjolf\nLegeland på plænen/Traktorture\nDart for voksne/rafleturnering\n18.00 Grill til egne kødstykker. Medbring salat til fællesbord.\nBaren er som sædvanlig åben med kaffe, te, øl og vand.\n21.30 Bal til over Midnat med RED SHACK BLUE. Alle velkomne.\nLyt selv på http://www.youtube.com/watch?v=I6p_qJFrWH4\nLidt omtale af bandet:\nRED SHACK BLUE er bundsolid blues.\nBandet, der udgøres af Sanger og bassist Anker Ravn, Guitarist Jens Lohmann og trommeslager Chris Weiling, er fortolkere af alverdens blues-skatte signeret legendariske navne som BB. King, Eric Clapton og Freddy King. Bandet har et dragende og medrivende udtryk, der på overbevisende facon forener det stabile med det snørklede, det bastante med det udflydende.\nAnker Ravn og Jens Lohmann spillede i en årrække i bluesbandet Vintage Five, og med Red Shack Blue videreføres de to’s så smukt sammenspillede samarbejde. Lige som også Chris Weiling har de over årene opbygget betydelig erfaring. Den nye konstellation er således både en rutineret, varieret og ikke mindst en særdeles tight affære.\nAnker Ravns vokal er rå, fyldig og kraftfuld og fremstår inderligt autentisk, og mandens basspil besidder en minutiøs præcision og en pulserende nerve.\nJens Lohmanns guitarspil er eventyrligt fabulerende og nysgerrigt afsøgende, og selv om ikke to soloer er ens, sidder de gang på gang på forunderlig vis lige i skabet.\nEndelig behersker Chris Weiling den svære kunst på elegant vis at mønstre et udtryk, der skiftevis fremstår henholdsvis let og luftigt, tungt og komplekst.\nRed Shack Blue er et altid gnistrende og nærværende band, der både stimulerer ørene og bentøjet, og live favner trioen både de kvikt kontante og episk udfordrende numre.\nArrangør: Alling Beboerforening støttet af Kultursamvirket i Skanderborg Kommune.\nBy jeppe|2013-08-11T09:23:22+01:00juni 13, 2013|Arrangementer, index-top, Seneste nyt|Kommentarer lukket til Alling Sommerfest


TAX.DK skat & afgift: Ukraine - Gennemgang af DBO en\nC.F.9.2.20.2.2 Ukraine - Gennemgang af DBO'en\nDette afsnit indeholder en gennemgang af DBO'ens artikler, artikel 1 - 32 og den tilhørende protokol, punkt 1 - 3.\nVed gennemgangen er som udgangspunkt anført, om artiklen afviger fra OECD's modeloverenskomst fra 2017. Se DBO'en om den præcise ordlyd.\nDen ukrainske indkomstskat for statsborgere finder anvendelse på ukrainske statsborgere, udenlandske statsborgere og statsløse personer, uanset om de er hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende i Ukraine. Se protokollen, punkt 1.\nandre aktiviteter med henblik på økonomisk udnyttelse og efterforskning af området.\nEn lagerbygning eller en anden bygning, der fungerer som salgssted, udgør et fast driftssted. Se artikel 5, stk. 2, litra g.\nAf artiklens stk. 5 fremgår, at hvis en afhængig agent handler på et foretagendes vegne og har og udøver en fuldmagt i en stat til at indgå aftaler på foretagendets vegne eller fører et lager, der tilhører foretagendet, og hvorfra han regelmæssigt sælger varer i foretagendets navn, skal dette foretagende anses for at have et fast driftssted i denne stat med hensyn til enhver virksomhed, som denne person påtager sig for foretagendet.\nindkomst ved udleje af skibe eller luftfartøjer på bareboat-basis (uden besætning) og\nfortjeneste ved brug, rådighedsstillelse eller udleje af containere (herunder anhængere og lignende udstyr til transport af containere), der anvendes til transport af varer,\nhvis dette er knyttet til driften af skibe og luftfartøjer i international trafik. Se artikel 8, stk. 2.\nFor luftfartsvirksomhed, der drives i form af et konsortium, fx SAS, kan Danmark kun beskatte den del af fortjenesten, som svarer til den andel, som det danske selskab har i det pågældende konsortium. Se artikel 8, stk. 4.\nUdbyttet kan også beskattes i kildestaten, men hvis den retmæssige ejer af udbyttet er hjemmehørende i den anden kontraherende stat, må skatten ikke overstige 5 pct. af bruttobeløbet af udbyttet, hvis den retmæssige ejer er et selskab (bortset fra et interessentskab), der direkte ejer mindst 25 pct. af kapitalen i det selskab, som udbetaler udbyttet. Der er ikke noget krav om, at kapitalandelsen skal have været ejet i en bestemt periode inden udbetalingen af udbyttet. Se artikel 10, stk. 2, litra a).\nArtikel 10 finder ikke anvendelse i de situationer, hvor den retmæssige ejer af udbyttet driver erhverv i den stat, hvor det udbetalende selskab er hjemmehørende, gennem et dér beliggende fast driftssted eller udøver frit erhverv gennem et der beliggende fast sted. Se nærmere om den situation i artikel 10, stk. 4.\nSkatteministeriet har udtalt, at kravet om mindst 25 pct. ejerskab af aktiekapitalen i det udbyttegivende selskab kun vedrører det udenlandske datterselskab i første led i en mulig kæde af selskaber. Se TfS 1996, 579 DEP.\nUkraine kan ikke beskatte rentebetalinger til den danske stat, en politisk underafdeling, en lokal myndighed eller et dertil hørende organ, Danmarks Nationalbank, Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene eller Investeringsfonden for Mellem- og Østeuropa. Se artikel 11, stk. 3, litra a.\nDanmark kan ikke beskatte rentebetalinger til den ukrainske stat, en politisk underafdeling, en lokal myndighed eller et dertil hørende offentligt organ eller Ukraines Nationalbank. Se artikel 11, stk. 3, litra b. De kompetente myndigheder kan træffe aftale om at fritage institutioner, der svarer til de to sidstnævnte, for kildeskat. Se artikel 11, stk. 3, litra c.\nKildelandet kan ikke beskatte rentebetalinger fra lån garanteret af staten eller nogen af de nævnte institutioner i litra a eller b. Se artikel 11, stk. 3, litra d.\nFritagelsen i kildelandet omfatter også renter, der er betalt i henhold til en gæld, der stammer fra et foretagendes salg på kredit af industrielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr til et foretagende. Se artikel 11, stk. 3, litra e.\nRoyalties kan beskattes i både bopælslandet og kildelandet. Kildelandet kan beskatte royalties med højst 10 pct. af bruttobeløbet og omfatter kun enhver ophavsret til litterært, kunstnerisk og videnskabeligt arbejde (herunder spillefilm og film eller bånd til radio- eller fjernsynsudsendelser), ethvert varemærke, patent, mønster enhver model eller tegning.\nVederlag for anvendelsen af eller retten til at anvende enhver hemmelig formel eller fremstillingsmetode, eller for oplysninger (knowhow) om industrielle, kommercielle eller videnskabelige erfaringer kan kun beskattes i bopælslandet.\nArtiklen indeholder en antimisbrugsbestemmelse. Se artikel 12, stk. 6.\nRoyalties skal anses for at stamme fra det land, der betaler royalties, eller det land, hvor en politisk underafdeling, lokal myndighed eller den person, som betaler royalties, er hjemmehørende. Hvis royalties betales fra et fast driftssted i et land, anses de for at stamme derfra. Se artikel 12, stk. 7. Det vil herefter afhænge af kildelandets interne regler, om beskatningsretten kan udnyttes. Se nærmere om Danmarks interne regler for beskatning af royalty i afsnit C.F.3.1.9 Royalty og om begrebet retmæssig ejer i afsnit C.F.8.2.2.10.1.3 Modtager af udbytte.\nFortjeneste ved salg af ikke-børsnoterede aktier eller andele i selskaber, hvis aktiver hovedsageligt består af fast ejendom, beskattes i det land, hvor den faste ejendom er beliggende. Der er ikke anført nogen bestemt tidsperiode før salget, hvor betingelserne skal være opfyldt. Se artikel 13, stk. 2.\nHvis foretagender fra flere lande driver luftfartsvirksomhed sammen i form af et konsortium, fx SAS, kan det enkelte foretagende kun beskattes af sin andel af fortjenesten i det land, hvor foretagendet er hjemmehørende. Se artikel 13, stk. 6.\nArtiklen indeholder en bestemmelse om beskatning af urealiserede aktieavancer ved fraflytning. Bestemmelsen sikrer, at den pågældende ved senere salg af aktierne i udlandet, kun beskattes af den del af avancen, der er opstået efter tidspunktet for fraflytningen fra Danmark. Se artikel 13, stk. 7.\nLønindkomst ved arbejde ombord på skibe eller fly i international trafik beskattes i den stat, hvor rederiet eller luftfartsforetagendet er hjemmehørende. Se artikel 15, stk. 3.\nLønindkomst, som en person, der er hjemmehørende i Danmark, har tjent ved arbejde ombord på et af SAS' luftfartøjer i international trafik, kan kun beskattes i Danmark, når en af partnerne i SAS er hjemmehørende i Danmark. Se artikel 15, stk. 4.\nHvis besøget i kildelandet i væsentligt omfang er støttet af offentlige midler fra kildelandet eller bopælslandet, eller det sker i forbindelse med et kulturelt samarbejde mellem landene, kan vederlag til optrædende kunstnere og sportsfolk kun beskattes i bopælslandet. Se artikel 17, stk. 3.\nPrivate pensioner, der stammer fra tidligere ansættelsesforhold, og enhver livrente kan kun beskattes i bopælslandet. Se artikel 18, stk. 1.\nAndre private pensioner er omfattet af artikel 21 og kan kun beskattes i bopælslandet.\nKildelandet kan beskatte private pensioner, livrenter og andre lignende betalinger, som er omfattet af artikel 18, stk. 1 eller artikel 21, hvis modtageren tidligere har været hjemmehørende i kildelandet. Se artikel 18, stk. 3.\nløn tjent i opholdslandet, når lønnen er nødvendig for personens underhold, studium eller uddannelse (gæstestuderendefradrag)\nC.F.8.2.2.20.2 om betingelserne for at få fradrag som gæstestuderende.\nArtiklen omfatter udover skibe eller luftfartøjer i international trafik samt rørlig formue, også containere knyttet til driften. Se artikel 22, stk. 3.\nArtikel 23: Virksomhed i forbindelse med forundersøgelser, efterforskning eller udvinding af kulbrinter og andre naturforekomster\nArtiklen omfatter virksomhed i forbindelse med forundersøgelser, efterforskning eller udvinding af kulbrinter og andre naturforekomster (kulbrintevirksomhed). Se artikel 23, stk. 1.\nKulbrintevirksomhed får fast driftssted (eller fast sted), hvis virksomheden udøves i en eller flere perioder, der sammenlagt overstiger 30 dage inden for en 12 måneders periode. Se artikel 23, stk. 2.\nBorerigvirksomhed, der udøves uden for kysten, udgør kun et fast driftssted, hvis virksomheden udøves i en eller flere perioder, der sammenlagt overstiger 6 måneder inden for en 12 måneders periode. Se artikel 23, stk. 3.\nKapitalgevinster på boreplatforme, der anses for erhvervet på det tidspunkt, hvor boreplatformvirksomheden ophører med at være skattepligtig i et land, uden at ophøret sker i forbindelse med salg af platformen, kan ikke beskattes i dette land. Se artikel 23, stk. 4.\nBegge lande giver creditlempelse på skat af indkomst, som efter DBO'en kan beskattes i det andet land. Se artikel 24, stk. 1 - 3.\nBegge lande give exemptionlempelse på skat af indkomst, som kun kan beskattes i det andet land. Se artikel 24, stk. 4.\nArtikel 28: Administrativ bistand\nUkraine har tiltrådt OECD's og Europarådets konvention og tilhørende ændringsprotokol om administrativ bistand i skattesager. Se afsnit C.F.8.1.2.3 OECD's og Europarådets bistandskonvention.\nArtikel 29: Medlemmer af diplomatiske eller permanente repræsentationer og konsulære embeder\nDBO'en trådte i kraft den 20. august 1996 og har virkning fra 1. januar 1997.