VÆRKTØJ TIL BÆREDYGTIG BYUDVIKLING - PDF\nVÆRKTØJ TIL BÆREDYGTIG BYUDVIKLING\nDownload "VÆRKTØJ TIL BÆREDYGTIG BYUDVIKLING"\n1 VÆRKTØJ TIL BÆREDYGTIG BYUDVIKLING KØBENHAVNS KOMMUNE - CENTER FOR BYDESIGN DE 14 BÆREDYGTIGHEDSHENSYN\n2 Liste over Bæredygtighedshensyn Københavns Kommune har udviklet et værktøj til bæredygtig byudvikling. Opbygning og anvendelse af værktøjet fremgår af det overordnede notat: Værktøj til bæredygtig byudvikling Opbygning, funktionalitet, anvendelse. Dette notat indeholder den liste over bæredygtighedshensyn, der er udviklet til at indgå i værktøjet og er således en del af værktøjets faglige indhold. Dette notat kan kun læses og forstås, når det overordnede notat er læst. For at sikre en bæredygtig byudvikling, skal der tages en række miljømæssige, sociale og økonomiske hensyn i byplanlægningen. Disse 14 hensyn er præsenteret i nedenstående liste. Det er afgørende at betragte hensynene som aspekter af en helhed. Det er derfor vigtigt både at se isoleret på det enkelte hensyn og tænke på tværs mellem de forskellige hensyn. 1. Area lanvendelse 2. Transp ort 3. Ener gi 4. Vand 5. Mater ialekredsløb 6. Grønne og blå områder 7. Social mangfoldighed 8. Byens rum 9. Byens liv 10. Identitet 11. Erhverv og service 12. Komm unal økonomi 13. Projektøkon omi 14. Lan gtidsholdbarhed\n3 2 I det følgende gennemgås hvert enkelt hensyn. Hvert hensyn indeholder: Præsentation af de enkelte hensyn Præsentationsteksten tager udgangspunkt i målsætningerne i Københavns Kommuneplan Relevante sektorplaner, der vedrører det pågældende hensyn er inddraget for en yderligere uddybning af kommuneplanens målsætninger. Støttespørgsmål Under hvert hensyn er der 2-3 centrale spørgsmål, der skal besvares for at give et billede af, i hvor høj grad et projektforslag tilgodeser det pågældende hensyn. Disse understøttes af en række undertemaer, der skal nuancere de centrale spørgsmål og gøre dem nemmere at tage stilling til.\n4 3 1. Arealanvendelse København skal v ære en levende og dynamisk by med funktionsblandede bydele og bykv arterer. En b æredygtig by er en t æt by. Der skal arbejdes hen i mo d en synergi mellem bymæssig tæthed, placering af funktioner, primære byrum og trafikale knudepunkter i de enkelte byområder, som kan bid rage til et alsi digt og lev ende bym iljø og samtidig t mindske transportbehovet. Byfortætning og stat ionsnærhed, som princip for lok alisering, skal give pendlere det sidste skub over i den kollektive trafik og herved bidrage til at nedbringe CO 2 udledningen samt luft- og støjforureningen i det lokale bymiljø. Det er afgørende, at alle st ore arbejdspladser i fr emtiden placeres tæt på statio nerne. Me d udg angspunkt i hov edstadsregionens fing erbystruktur og den re gionale trafikst ruktur ska l de største kontor arbejdspladser, store re gionalt orienter ede institutioner o g a ndre større re jsemål, placeres i gangafstand fra velbetjente stationer, især knudepunktsstationerne. Støttespørgsmål A. Hvordan disponeres projektforslaget set i forhold til bebyggelsestæthed og funktionsblanding? - Funktionsblanding mellem boliger, erhverv, servicefunktioner, både horisontalt og vertikalt. - Bebyggelsestæthed og bygningshøjder i projektområdet. - Sammentænkning af bebyggelsestæthed, lokalisering af offentlige funktioner, primære byrum og trafikale knudepunkter i projektområdet. - Rekreative anvendelsesmuligheder til svært udnyttelige restarealer. B. Ligger området stationsnært? - Og i givet fald hvordan udnyttes stationsnærheden ved placeringen af forskellige funktioner? - Lokalisering af detailhandel ift. stationen - Lokalisering af institutioner ift. stationen\n5 4 - Lokalisering af erhverv ift. stationen - Lokalisering af boliger ift. stationen Baggrundsmateriale (internt): Fingerplan 2007 for Hovedstadsområdet Den regionale udviklingsstrategi i Hovedstadsområdet Kommuneplan Kommuneplanstrategi muneplanstrategier/kommuneplanstrategi2010.aspx Klimaplan\n6 5 2. Transport Købehavns Kommune ønsker en trafikal struktur, der mindsker luft- og støjforureningen, bidrager til nedbringelse af CO 2 udslippet og en struktur der samtidigt sikrer trafiksikkerhed og tilgængelighed for byens borgere. København skal være verdens bedste cykelby og har en målsætning om, at mindst 50 % af københavnerne tager cyklen på arbejde eller til uddannelse i Københavns Kommune har desuden et mål om en trafikfordeling på transportformer med mindst 1/3 cykeltrafik, mindst 1/3 kollektiv trafik og højst 1/3 biltrafik. Byudviklingen skal generelt bidrage til, at rejsende flyttes fra biler til kollektiv trafik og cykler. Derfor skal der arbejdes for yderligere udbygning af cykelstier, grønne cykelruter og for at sikre optimale forhold for cykelparkering. Den kollektive trafiks andel skal styrkes gennem en fortsat udbygning af metroen, S-banenettet samt forbedring af bussernes fremkommelighed, især i de tætte bykvarterer. Desuden skal en hensigtsmæssig trafikfordeling på transportformer, hastighedsregulering og indførelse af bilfrie områder medvirke til en fredeliggørelse af lokalgader og fremme trafiksikkerheden i projektområdet. Støttespørgsmål A. Hvordan styrkes forholdene for cyklister og fodgængere? - Sammenkobling af projektområdets infrastruktur for cykler og fodgængere til det eksisterende netværk af cykelstier og grønne cykelruter. - Adgang til servicefunktioner såsom indkøb, skoler og andre institutioner til fods og på cykel. - Trafiksikkerhed, komfort og tryghed for cyklister og fodgængere. - Arealreservation til cykelparkering i forbindelse med de enkelte funktioner, herunder ved stationer og busterminaler. B. Hvordan udbygges og forbedres det offentlige transportnet i og omkring projektområdet? - Udbygning af det eksisterende kollektive transportnet i og omkring projektområdet. - Gangafstand til nærmeste station og busterminal. - Tilgængelighed for trafikken i og omkring projektområdet.\n7 6 - Trafikfordeling på transportformer og hastighedsregulering med henblik på fredeliggørelse af støjfølsomme områder og lokalgader. C. Hvordan bidrager trafikplanlægningen til at mindske støj- og luftforureningen og dermed sikre bykvalitet i lokalområdet? - Regulering af bil- og lastvognstrafikken til og fra projektområdet. - Kørselsforbud, hastighedsregulering og støjdæmpende foranstaltninger. - Lokalisering af parkeringspladser. - Indpasning af parkering på henholdsvis terræn og i konstruktion. - Indtænkning af zoner forbeholdt miljøvenlige transportteknologier, fx el-biler. Baggrundsmateriale (internt): Trafik- og miljøplanen, 2005 Københavns Kommune Cykelpolitik, Verdens Bedste Cykelby Forslag til grønne cykelruter i København Miljømetrolpol - vores vision CPH ashx Kommuneplan\n8 7 Kommuneplanstrategi muneplanstrategier/kommuneplanstrategi2010.aspx Klimaplan Energi Københavns Ko mmune øns ker at yde s it b idrag t il at nedbringe CO 2 - udslippet og har udpeget alle stø rre byudviklingsområder som lav energiområder. Det kan ske efter lavenergiklasse 1 e ller 2. Mere end halvdelen af Danmarks forbrug af materialer og energi går til byggeri, drift af bygninger, anlæg til infrastruktur og drift af rekreative arealer. Fremtidens bebyg gelse skal d erfor pla nlægges, så en ergibehovet minimeres fra starten af. Det er her afgørende, at energiforbruget ved renovering og drift af eks isterende bebyggelse vurderes i forhold til energiforbruget ved opføre lse o g drift af nyb yggeri. En ergiforsyningen s kal planlægges, så d er opnås den mest optimale miljømæssige og økonomiske løsning i byudviklingsområdet, hvilket blandt andet indebærer en hensigtsmæssig afvejning af kollektiv varmeforsyning og lokale vedvarende energiløsninger. Støttespørgsmål A. I hvilket omfang minimeres bebyggelsens energibehov i projektområdet? - Orientering og indbyrdes placering af bygninger i forhold til en optimal udnyttelse af aktiv og passiv solenergi og vind. - Vurdering af renovering henholdsvis nedrivning med henblik på at øge energi- og ressourceeffektiviteten. B. I hvor høj grad er energiforsyningen i projektområdet energieffektiv og baseret på CO-2 neutrale energikilder? - Vurdering af energieffektiviteten af lokal energiforsyning i forhold til central energiforsyning. - Demonstrationsværdi og synlighed ved implementering af lokale energisystemer i projektområdet.\n9 8 Baggrundsmateriale (internt): Miljø i byggeri og anlæg, ationer/tmf_publikationer.aspx?mode=detalje&id=684 Kommuneplan Kommuneplanstrategi muneplanstrategier/kommuneplanstrategi2010.aspx Klimaplan\n10 9 4. Vand Københavns Kommune ønsker en bæredygtig håndtering af grund- og overfladevand i byudviklingen for dels at sikre grundvandsressourcerne og dels at f remtidssikre by gninger og infrast rukturer m od e n forv entet øget ov ersvømmelsesrisiko so m følge af k limaforandringerne. Bla ndt målsætningerne i kommunen kan nævnes, at det gennemsnitlige vandforbrug i 2010 ikke må overstige 110 liter pr. person pr. døgn i husholdninger og ikke overstige 34 liter pr. person pr. døgn i erhvervsbyggeri. Københavns Kom mune ar bejder for at etablere nye off entlige sp ildevandsanlæg efter LAR principper (Lokal Afledning af Regnvand). Dette vil i fremtiden modv irke spidsbel astningen af kloak systemet v ed v oldsomt nedbør og samtidigt kan synliggørelse af vandet i byens rum og parker styrke områdets rekreative indhold. Desuden kan vandet bidrage til de n bio logiske ma ngfoldighed i by en. E ndelig s kal der in dtænkes muligheder for gena nvendelse a f regnv and og ren set spildev and til vanding og andre vandbesparende tiltag i byudviklingsområdet. Støttespørgsmål A. Hvad er strategien for håndtering af sekundavand (vand, der ikke overholder drikkevandskvaliteten) i projektforslaget? - Lokal Afledning af Regnvand (LAR) til rekreative formål, herunder etablering af nye vandelementer i byens rum samt mulighed for vanding mm. - Arealopgørelser over henholdsvis befæstede og ikke befæstede arealer med henblik på nedsivning af regnvand på uforurenet undergrund. - Grønne strukturer og beplantninger til forsinkelse og fordampning af regnvand. B. I hvor høj grad er der taget højde for en forventet fremtidig øget oversvømmelsesrisiko som følge af klimaforandringerne? - Fremtidssikring af bygninger og infrastrukturer mod en forventet højere risiko for oversvømmelse fra mere voldsom nedbør. - Fremtidssikring i kystnære byområder for at modvirke effekten af forventede højere vandstande og kraftigere storme.\n11 10 Baggrundsmateriale (internt): Spildevandsplan 2008 høringsudgave spx Lokal afledning af regnvand (LAR) e/nyttiginformation/lokalafledningafregnvand.aspx Københavns Klimatilpasningsplan Klimatilpasningsplan.aspx\n12 11 5. Materialekredsløb Københavns Komm une ønsker e n bær edygtig hå ndtering af affald og materialer i byudv iklingen, hv ilket ind ebærer foreby ggelse og genanvendelse af affald frem for bortskaffelse. Københavns Kommune har som mål at udvikle et logisk og brugervenligt affaldssystem i byområder, hvor der reserveres areal til affaldssortering i tilk nytning til ge nbrugsstationer og kv artermiljøstationer. De t er væsentligt, at hå ndteringen af affald tilpasses byens struktur, karakteristika o g be byggelse. Affaldsm ateriel og - håndtering k ræver pla ds, og derfor er det vigtigt, at affaldssystemerne designes, så byens rum forbliver attraktive. I byudviklingen skal der undersøges muligheder for indarbejdelse af innovative og klimavenlige affaldsløsninger i form af fx alternativ affaldstransport, nedgravede containere og automatisk skraldesug. Samtidigt er det v igtigt at indt ænke genanvendelse af bygninger, byggematerialer og ov erskudsjord i omd annelsen af pro jektområdet fra starten af projektet. En stor del af de bygninger, d er ska l n edrives/renoveres, er af en såda n ka rakter, at d et er nødv endigt me d en detaljeret b ygningsgennemgang, der s ikrer at miljøsk adelige stoffer fjernes, ligesom overskudsjorden ofte vil indeholde forskellige typer affald. Støttespørgsmål A. Hvordan er håndteringen af affald tænkt ind i planlægningen af området? - Lokalisering og arealreservation til kildesortering, genanvendelse og genbrug af affald fra projektområdet. - Tilgængelighed og gangafstand til nærmeste genbrugsstation og kvartermiljøstation. - Arealreservation og indpasning af innovative affaldsløsninger i byens rum i form af eksempelvis nedgravede containere og automatisk skraldesug. B. I hvilket omfang omdannes og bevares eksisterende bygninger og anlæg? - Vurdering af energi- og ressourceeffektiviteten ved renovering og omdannelse af eksisterende bygninger set i forhold til nybyggeri.\n13 12 - Genanvendelse af eksisterende byggematerialer og reduceret bortskaffelse af nedrivningsmaterialer. - Genanvendelse af overskudsjord i projektområdet. Baggrundsmateriale (internt): Affaldsplan 2012, Københavns Kommune se1dialog/~/media/1db5caedeab544e abc65ee0.ash x Regler og retningslinjer, der gælder for håndtering af affald fra byggeog anlægsaktiviteter i Københavns Kommune A2A548AB273B Miljø i byggeri og anlæg px Strategi for jorden i København porter/publikationer/tmf_publikationer.aspx?mode=detalje&id= 731 Strategien som pdf jxulfnw.pdf\n14 13 6. Grønne og blå områder Københavns grønne og blå om råder indeholder en værdifuld naturressource og udgør samtidigt en rekreativ ressource, som har stor bet ydning for borgernes sundhed og livskvalitet samt for oplevelser for byens gæster. I d ag har ca. 63 % af alle b orgere i Købe nhavn adgang til et grønt område inden for ca. 15 minutters gang. Målet er, at 90 % af b orgerne i København i 2015 skal kunne gå til en park, en strand, et naturområde eller et havnebad på under 15 minutter. De grønne og blå områder skal beskyttes og udvikles, så der skabes en mangfoldighed af naturtyper o g d ermed et v arieret dyr e- og p lanteliv. Områderne skal v ære storby ens oaser, der giver plads til rek reation, fysiske udfoldelsesmuligheder og varierede naturoplevelser. I planlægningen af rek reative arealer og nyanlæg, er de t derfor v igtigt, at der sikr es plad s til det grønn e, så naturv ærdier ikk e forring es e ller går tabt. Støttespørgsmål A. Hvordan styrkes områdets naturindhold? - Biofaktoren og den biologiske variation i beplantning i gårdanlæg, haver, parker, gaderum, på facader og tage. - Beskyttelse og integrering af eksisterende værdifulde grønne og blå arealer i projektområdet. - Spredningskorridorer for dyre- og planteliv mellem projektområdet og byen som helhed. - Indarbejdelse af grønne strukturer og beplantning til forbedring af mikroklimaet i projektområdet. B. I hvor høj grad beskyttes og integreres naturindholdet i udviklingen af rekreative arealer og nyanlæg? - Sammentænkning og balance mellem udvikling af rekreative faciliteter og beskyttelse af områdets naturindhold. - Beskyttelse og udvikling af bynatur, som kan åbne op for oplevelsesværdier og rekreation. C. Hvordan styrker projektforslaget områdets æstetiske og rekreative indhold?\n15 14 - Den rekreative værdi af de grønne og blå områder, herunder nye rekreative kvaliteter og arealer i området. - Tilgængelighed til de grønne og blå områder, herunder sammenhæng med områdets infrastruktur for fodgængere og cyklister. - En varieret æstetisk og funktionel struktur i de grønne og blå områder, der forbedrer udfoldelsesmuligheder, fritidsanvendelser og oplevelsesværdier for stedets brugergrupper. Baggrundsmateriale og handleplaner (internt): Det grønne København Blå plan spx Lommeparker, træer og andet grønt ~/media/7f9ca dc9351d180abac3f36.ashx Kommuneplan Kommuneplanstrategi muneplanstrategier/~/media/14cd0b69c9de4f1c936c2550b6ca69e0.ashx Idrætspolitisk Statusredegørelse Publikationer/~/media/AE8F03283EB04AF8B47D99EB4C42D86B.ashx\n16 15 7. Social mangfoldighed Københavns Kommune ønsker en byudvikling, hvor mangfoldighed og diversitet danner udgangspunkt for planlægningen og udformningen af offentlige byrum og boligområder. Tendenser til social opdeling af byen er en af de store udfordringer som København står ov erfor, hvis byen fortsat skal være en mangfoldig by, hvor kvartererne har en bredt sammensat befolkning. Boliger ne er b levet dyrer e i Køb enhavn, og det er vanskeligt at få en hverdag til at hænge sammen, hvis man ikke har en høj indkomst. Derfor skal byudviklingen planlægges, så byen kan levere boliger til alle. P lanlægningen sk al indtænk e blan dede boligtyp er og ejerformer, som tilgo deser befolkningsgrupper med for skellige indkomster og boligpræferencer. Samtidigt skal der planlægges for akt iviteter, der vil tiltrække forskellige befolkningsgrupper. København skal være en tolerant by, hvor forskellige livsformer mødes og intera gerer i d et offentlige r um. Det er d erfor afgøre nde, at d et offentlige rum ikke ekskluderer, men så vidt muligt inkluderer forskellige livsformer og befolkningsgrupper. Dette in debærer blandt andet, at d er funktionelt efterstræbe s en integration af akt iviteter i byens r um, d er appellerer til forsk ellige liv sformer. At man i indr etningen af by en er åben overfor forskellige opfattelser af pænhed, orden og skønhed. Støttespørgsmål A. I hvor høj grad bidrager projektforslaget til at fremme en mangfoldighed blandt de fremtidige indbyggere i området? - Blandede bebyggelsestypologier, boligtyper og størrelser. - Blandede ejer- og lejerforhold.. B. Hvad gøres for at skabe offentlige byrum, der appellerer til befolkningsgrupper med forskellige aldre og interesser? - Offentlige byrum, der er attraktive for henholdsvis unge, familier og ældre. - Offentlige byrum, der er attraktive for en bred vifte af livsformer. (se link til beskrivelse af livsformer)\n17 16 Baggrundsmateriale og handleplaner (internt): Byfornyelse % /Referat/ % / PDF Boligpakke II AAEEA004872B2473.ashx Hovedaftalen, samarbejdsaftale mellem Københavns Kommune og de almene organisationer % /Dagsorden/ % / PDF Områdefornyelse 90F644FFDCF894A2.ashx Helhedsplaner i almene boligområder F191DABFE87F2BE.ashx Strategi for udsatte boligområder\n18 17 8. Byens rum København skal v ære en bo ligby og en m etropol. Bye n skal u dvikles både som en unik europæisk metropol, med en stærk identitet og s e- værdige byrum, og so m en rækk e attraktive lokalområder, hvor københavnerne b or og færd es til d agligt. Inv esteringer i by rum ska ber og fastholder positive sociale, kulturelle og øk onomiske forandringer i byen. Gode byrum skaber høj livskvalitet. I plan lægningen af et byom råde er det så ledes v igtigt at udform e og indrette byens strøggader, forbindelser, pladser, gågader og promenader, så der skab es o plevelseskvaliteter, opholdsmuligheder o g s ikres tilgængelighed for alle brugergrupper. Der sk al arbejdes for en in dretning af byens rum og beplantede arealer, der tager højde for mikroklima og v ejrlig. Det er samtidigt v æsentligt, at udformningen af bye ns r um, kan bidrage til at skabe tryghed blandt dem, der færdes i området. Desuden er det vigtigt, at planlægning af byrumsprojekter skaber synergi og sammenhæng med udviklingen af de grønn e og blå o mråder samt det offentlige transportnet i byen. Støttespørgsmål A. Hvordan bidrager planen æstetisk og rumligt til at skabe opholdsmuligheder og oplevelseskvaliteter i byens rum? - Udformning af byrum, som kan byde på oplevelser for alle brugergrupper. - Indretning af byrum, så der skabes muligheder for at gå, stå, sidde, se, tale, høre og udfolde sig. - En æstetisk helhed i byrums- og bygningsarkitekturens udtryk i projektområdet. - Dimensionering af byrummet i forhold til det omkringliggende byggeri. - Mikroklimaet i de enkelte byrum herunder tilpasning til det lokale vejrlig, dominerende vindretning, solorientering og nedbør.\n19 18 B. Hvordan understøttes tilgængeligheden til byens offentlige rum? - Indretning af det enkelte byrum, så den frie offentlig adgang til stedet understreges. - Trafikbetjening og offentlige forbindelser, der binder byens rum og offentlige funktioner sammen. - Tilgængelighed for borgere med funktionsnedsættelser, så de nemt kan færdes i området. C. Hvad er der gjort for at designe byrummene så de fremstår trygge for brugerne? - En kriminalpræventiv indretning og belysning af de offentlige rum i området. - Indretning af infrastruktur og offentlige forbindelser i området, så alle brugergrupper kan færdes trygt. Baggrundsmateriale (internt): Handlingsplan for Københavns byrum, df Handicappolitisk strategi appolitik.pdf.ashx Planen den tilgængelige by tre scenarier for en københavnermodel ed1/715376f5fdb5e0aec1256f9d002d32f2/$file/_sahkmopshdpjmar39 ctk6ap1089kmoob740p0_.pdf Natten i byens lys 564BBCBC083BA1A8350C81.ashx Flere går mere\n20 19 ingsplaner/metropolformennesker/~/media/297da3ee04414a1aba a 91A57E.ashx Metropol for mennesker ingsplaner/~/media/8a4ceb3cff794fe8ad a ashx Arkitekturby København DBE7A26ECB7655.ashx Idrætspolitisk Statusredegørelse Publikationer/~/media/AE8F03283EB04AF8B47D99EB4C42D86B.ashx\n21 20 9. Byens liv København skal v ære en lev ende by, der skaber f aciliteter, byru m og arealer, so m und erstøtter et mangfo ldigt og udfo rdrende byliv med plads til alle. Byens offentlige rum skal være funktionelle og indbydende og ikke ku n tag e afsæt i nuværende b rugergruppers behov. De s kal også kunne transformeres til fremtidige anvendelsesmuligheder. København skal ti lbyde als idige og fremsy nede fac iliteter båd e i ndendørs og udendørs, der fremmer muligheden for en sund livsstil. Der skal skabes fysiske rammer og opholdsarealer, som inviterer til bev ægelse, leg og r ekreation. Byliv et kan un derstøttes ved at ud pege st eder eller strækninger, hv or tæthede n øges, og der s kabes mulighed for detailhandel, erhvervsvirksomheder eller større institutioner. Det er v igtigt at indtænke midlertidi ge funktioner og a ktiviteter, der k an bidrage til at skabe et spirende nyt byliv allerede i de f ørste etaper af nye byudviklingsområder. Endvidere er d et afgørende, at en bre d vifte af de fremtidige brugere og interessenter, der skal bidrage til et levende bymiljø, inddrages i pla nlægningen og får en mulighed for at sætte deres præg på udviklingen. Støttespørgsmål A. Hvordan bidrager den planlagte placering af funktioner til at skabe et alsidigt og oplevelsesrigt byliv? - Synergi som effekt af den funktionsblandede by. - Byrummets disponering set i forhold til muligheden for at tilvejebringe kommercielle aktiviteter og kulturelle oplevelser. - Placering af offentlige funktioner, som kan understøtte livet i byrummet. F.eks. erhverv i stueetagen. - Projektområdets planlagte funktioner og deres rolle i forhold til naboområder og byen som helhed. - Placering af attraktioner i byområdet, som kan tiltrække borgere både udefra og lokalt. - Etablering af midlertidige funktioner i omdannelsesfasen.\n22 21 B. Hvordan er de fremtidige brugergrupper og interessenter, der skal udgøre bylivet, indtænkt i projektforslaget? - Strategiske overvejelser om relevante interessenter og brugergrupper, der skal inddrages for at udvikle det ønskede byliv i projektområdet. - Muligheder for forskellige formelle og uformelle mødesteder for en bred vifte af brugere. - Brugernes muligheder for at tage ejerskab og sætte præg på byudviklingen. C. Hvordan bidrager planlægningen af byområdet til en bred vifte af fysiske aktiviteter? - Udformning af parker, pladser og gaderum, der inviterer til leg, bevægelse. - Indretningen af det offentlige rum, som giver mulighed for fysisk aktivitet for forskellige brugergrupper. - Faciliteter til et aktivt idrætsliv, der bidrager til bylivet. Baggrundsmateriale (internt): Sundhedspolitik, ti/rapporter_dokumentation/endelig%20udgave%20dec%202006%20s undhedspol.pdf.ashx Idrætspolitisk Statusredegørelse Publikationer/~/media/AE8F03283EB04AF8B47D99EB4C42D86B.ashx Kulturpolitisk Redegørelse Metropol for mennesker ingsplaner/~/media/8a4ceb3cff794fe8ad a ashx\n23 Flere går mere ingsplaner/metropolformennesker/~/media/297da3ee04414a1aba a 91A57E.ashx 22\n24 Identitet København skal være en unik, europæisk metropol med en stærk identitet og profil. Udviklingen af det enkelte byområde skal bidrage til byens samlede profil. Såvel det enkelte byområdes identitet som hele byens profil er et prod ukt af stedets s ærlige kar akter og h istorie kom bineret med de nye strukturer, livsformer og aktiviteter, der introduceres i området. De kulturhistoriske b evaringsværdier o g ku lturmiljøer, h ar stor b etydning for bor gernes tilhørsforhold til byens historiske udvikling. Kulturarven skal st yrkes v ed at fremh æve de historiske tr æk og linier, s om f.eks. kystlinien, der tegner byens samlede mønster og profil. Inden for det enkelte bykvarter handler det om, at kv arterets historiske særpræg respekteres gennem udformningen af v ejnet, bygningsskala, byggeskik og arkitektur. De v ærdifulde ku lturhistoriske værd ier sk al derfor be vares samt idig med, at nyt indhold og nutidig arkitektonisk kvalitet integreres i byudviklingen. Københavns un ikke ka rakterer sk al styr kes, ved hjælp af kom munens strategiske fokusområder; byen som miljømetropol, byen for alle, byen ned til v andet og den dynamiske by, så byen fo rsat er konk urrencedygtig sammenlignet med andre europæiske hovedstæder. Støttespørgsmål A. Hvordan fremhæves og videreføres områdets kulturarv og historie? - Bevaring og fornyelse af kvaliteterne ved de eksisterende sociale og historiske kulturmiljøer. - Projektområdets historie og særpræg som et aktiv for den fremtidige anvendelse og udvikling. B. I hvor høj grad bidrager planen til en positiv udvikling af Københavns identitet og internationale profil? - Indtænke byens fokusområder: byen som miljømetropol, byen for alle, byen ned til vandet og den dynamiske by. - Opbygning og fremhævning af pejlemærker og særlige kendetegn i projektområdet.\n25 24 Baggrundsmateriale (internt): Arkitekturby København DBE7A26ECB7655.ashx Værdifulde kulturmiljøer i København\n26 Erhverv og Service København skal være en dynamisk vidensby, der fastholder og tiltrækker kvalificeret arbejdskraft nationalt såvel som internationalt for herved at styrke erhvervsudviklingen og byens position i den internationale storbykonkurrence. Byen skal tilbyde et varieret udbud af attraktive erhvervslokaliseringsmuligheder og styrke det centrale byområdes attraktion. En attraktiv lokalisering kan opnås ved en høj regional kollektiv trafiktilgængelighed fra hele Hovedstadsområdet, Sjælland og Øresundsregionen. Iværksættere og kreative miljøer skal integreres bedre i byen gennem udvikling af de udpegede kreative zoner. Tidligere industriområder kan danne ramme om de kreative vækstmiljøer. København skal være en dynamisk by, der byder på alsidige oplevelser til såvel byens borgere som gæster. Derfor skal udviklingen af et attraktivt handelsliv og et stort udbud af kulturelle oplevelser understøttes i udviklingen af nye byområder. Støttespørgsmål A. Hvordan bidrager planen til en lokal erhvervsudvikling? - Plangrundlaget for arbejdspladser i lokalområdet. - Attraktive områder for iværksættere, herunder i evt. udpegede kreative zoner i projektområdet. - Fokus på erhvervsgrupper med særlige behov. - Fordelingen mellem små og store virksomheder samt eksisterende og nye virksomheder i projektområdet. - Tiltrækning af kvalificeret arbejdskraft. B. Hvordan bidrager planen til at levere et varieret og tilstrækkeligt udbud af lokale servicefunktioner, der supplerer tilbudene i den omkringliggende by? - Indtænkning af kulturfaciliteter i projektområdet.\nDel II Bæredygtigheds vurdering\nDel II Bæredygtigheds vurdering Bæredygtighedsvurdering Den overordnede ambition for omdannelsen af området ved Bryggervej er, at området skal udvikles som et bæredygtigt område, hvor miljømæssig, kulturel


Kasket med foldbar skygge der let kan foldes sammen og puttes i lommen. Kasketten har ventilationspaneler og justerbar strop. Tech foldbar cap er en del af Herlet-serien, som er designet til at rejse let uden at gå på kompromis med udstyret. — Foldbar s … læs mere her\nHärkila - Herlet Tech Foldbar Cap Varefakta\nNavn: Härkila - Herlet Tech Foldbar Cap\nMange leder efter den billigste Härkila - Herlet Tech Foldbar Cap på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Härkila - Herlet Tech Foldbar Cap for kun kr. 299.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nHärkila - Herlet Tech Foldbar Cap fra Härkila\nHärkila - Herlet Tech Foldbar Cap er en af mange varer her på shoppen og findes i vores gruppe af varer Jagtkasket. Det er ren luksus at få lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Härkila - Herlet Tech Foldbar Cap hos den populære shop Hunterspoint, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nHärkila - Herlet Tech Foldbar Cap kun kr. 299.00\nHandler du varer i en dansk webbutik, får du andre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n4 anmeldelser af Härkila – Herlet Tech Foldbar Cap


Han har konventionel stald - nu også økostald tre km væk | LandbrugsAvisen\nHan har konventionel stald - nu også økostald tre km væk\nSvineproducent Michael Nielsen fra Nordsjælland har startet økologisk produktion op tre kilometer fra hans eksisterende, konventionelle svinestald.\n29. aug 2016 08:30 Skrevet af Filip Knaack Kirkegaard\nMikael Nielsen havde smågrise med til Arla Food Fest.Foto: Filip Knaack Kirkegaard\n"Det er faktor 30, de har fået," fortæller en smilende Michael Nielsen.\nVi står og kigger på den lille indhegning, hvor fire smågrise løber rundt og tumler i halm og napper i snørebånd hos de børn, der er klatret ind til klappegrisene. I år er det smågrise inde fra hans konventionelle stald, som svineproducenten fra gården Tilsbæk syd for Hillerød har taget med ind i Kongens Have til Arla Food Fest. Grisene - og deres lyse hud - oplever normalt kun lys fra lamper og vinduer i stalden.\nMen næste gang, han skal have klappegrise med ud til interesserede danskere, kan han meget vel slippe for solcremen, for Michael Nielsen har for tre måneder siden opstartet økologisk svineproduktion. Det så nyt, at de var for små til at komme med denne weekend.\n"De første fravænnes torsdag," beretter Michael Nielsen.\nDet er den gode afregning på økogrise, som har fået Michael Nielsen til at starte produktion i en ældre stald, der har stået tom i to år, men nu takket være blandet andet nyt hegn og nye hytter igen er kommet i funktion.\n"Jeg gør det, fordi det er attraktivt, og jeg tror på, at det holder," siger Michael Nielsen, som bortset fra naturlige udsving priserne forventer en god afregning på økogrise de næste mange år.\nDelvis økolog i 18 år\nMichael Nielsen har i 18 år været delvist økolog. Han har drevet en del af planteavlen økologisk, startende med 65 hektar. I dag har han 400 hektar jord, hvoraf de 170 drives økologisk. Det giver dermed god mening for ham at bruge eget korn til foder til økogrisene.\nI den konventionelle stald har Mikael Nielsen 850 søer, hvor han producerer Antonius-grise. De kræver mere plads og han har investeret i farestalden, så der kan være fritgående søer, hvilket i dag kræves for det 40 år gamle Antonius-koncept under Danish Crown.\n"Det er nok en af de største udfordringer: At få fortalt, hvad de får, når de køber kød fra Antonius-grisen. Det kræver også, at detailleddet vil være med til at forklare det," siger Michael Nielsen.\nUdviklingen går mod økogrise\nNu har han så fået 200 søer på den økologisk produktion. En tredjedel fedes op på egen gård, de sidste to tredjedele sælges som smågrise.\n"Hvis udviklingen fortsætter, så er det økogrise, jeg vil komme til at producere flere af, men det kræver, at der er økonomi i det, og at forbrugerne støtter op om det," siger Michael Nielsen.\nHan forventer at fortsætte den konventionelle produktion, eftersom han har foretaget en investering, han er nødt til at "slide op", altså udnytte i hele staldens levetid. Desuden mener han, at det er fornuftigt at spille på flere heste. Han er ikke ortodoks, når det kommer til økologi.\n"Der er fordele og ulemper ved begge produktionsformer. Det du sparer i kemi, forbruger du i CO2, fordi man pløjer og harver mere som økolog. Hvad er bedst? Det ved vi først om 20 år," siger Michael Nielsen.\nFolk stod i kø halvanden time for at se en gris\nGrisene skifter legetøj, så de ikke keder sig


Dykning har gennem de seneste år fået en stor opblomstring, og det gælder både flaskedykning og fridykning. Underordnet hvad der har skabt den store interesse, er det vigtigt med noget pålideligt udstyr. Den eftertragtede varekategori Vinge systemer, har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for dykkerudstyr. Dit liv er vigtig, derfor skal du tage sikkerheden seriøst når du dykker i Rødehavet, og du kan her i det store sortiment finde varer med indbygget sikkerhed. De fantastisk oplevelser der venter under overfladen er beroligende for sindet, og når du har Tecline Donut 17 vinge system til enkelt flaske med, er du ret sikker på et skønt dyk.\nTecline Donut 17 vinge system til enkelt flaske findes stadig i Top-10 eller tæt på i den populære kategori Vinge systemer. Du får oven i købet hele 30 dages returret med når du køber din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Tecline Donut 17 vinge system til enkelt flaske i webshoppen Dykkerbutikken, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når der handles i webshop er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.


Lejligheder Fan Village *** - Kreta Grækenland\nLejligheder Fan Village\nVillages Lejligheder Fan Village er et hyggeligt lejlighedskompleks med en dejlig atmosfære og en rigtig god beliggenhed i Stalis. En kort tur ned af gaden fra Lejligheder Fan Village finder du Stalis’ livlige strandpromenaden, som indbyder til en hyggelig slentretur langs havet og de mange butikker, caféer og taverner. Du kan også vælge at krydse strandpromenaden og nyde dagen på den gyldne sandstrand. Her kan du slappe af i strandkanten eller prøve kræfter med nogle af de sjove vandsportsaktiviteter, som findes langs stranden.\nLejligheder Fan Village består af 30 pæne og indbydende lejligheder, som alle er indrettet med tekøkken, hvor du kan lave dig et let måltid mad eller en kop kaffe. I den tilhørende have findes både en børnepool og en swimmingpool omkranset af solsenge. Her er også en hyggelig bar med små caféborde, hvor du kan drikke en aftendrink til udsigten over den oplyste pool. Vi anbefaler Lejligheder Fan Village til alle, der vil bo centralt og samtidig ønsker komforten ved at bo i egen lejlighed.\nSwimmingpool med hyggelig poolbar til en forfriskende drink\nIdeel beliggenhed med strand og centrum indenfor gåafstand\nRolig beliggenhed og alt lige ved hånden\nsafetybox i receptionen: ca. 5,00 € pr. dag (betales lokalt)\nSoveværelset og opholdstuen er adskilt af en skydedør.\nIkke alle lejligheder har udsigt til poolen. Nogle har udsigt til gaden.\nafstand til centrum: Stalis: ca. 100 meter, Heraklion: ca. 33 kilometer\nDa lejlighederne er under renovering er billederne grafiske illustrationer og kan afvige fra virkeligheden.


COVID-19 giver private aktieinvestorer sved på panden – Rødovre Lokal Nyt\nSPONSORERET INDHOLD Coronavirussen sender dagligt chockbølger igennem de finansielle markeder. Det giver privatinvestorerne sved på panden, for hvordan skal de forholde sig?\nHvad stiller man op som privatinvestor, når de finansielle markeder ramler, og fremtiden synes mere usikker end nogensinde før? Dette spørgsmål er for alvor blevet aktuelt efter det verdensomspændende COVID-19 udbrud, der har sat verden i stå og sendt aktiemarkederne i knæ.\nSiden COVID-19 gjorde sit indtog på de finansielle markeder, har privatinvestorer verden over været vidner til aktiekurser, der har raslet ned. Adskillige selskaber har oplevet markante fald, og daglige fald på op imod 25-30% i enkeltaktier har i en periode været hverdagskost.\nDet giver selvsagt masser af privatinvestorer sved på panden. For bør man sælge eller købe, når hele det finansielle fundament ramler? Eller gælder det blot om at slå koldt vand i blodet?\nKim Fournais: ”Markedet er absurd”\nKim Fournais, bankdirektør hos Saxo Bank, der blandt andet er kendt for at tilbyde alt fra aktiehandel til handl med futures på saxotradergo, mener ikke nødvendigvis, at vi har set det værste til COVID-19 endnu – i hvert fald ikke på de finansielle markeder.\nBankdirektøren udtaler: ”Det marked, vi ser lige nu, er i virkeligheden ret absurd, fordi den vækst, vi har, er finansieret med billig gæld. Vi har en kæmpe asset-boble, fordi der er lånt penge ud på helt grotesk lave renter til virksomheder og lande. At Grækenland kan få penge for at låne ud, giver ingen mening.”\nHan nævner desuden, at han bliver bekymret, når privatinvestorer rådes til at købe op, blot fordi kurserne er faldet fra de seneste rekordniveauer. Han er nemlig langtfra overbevist om, at de største kursfald ligger bag os.\nSaxo Bank har derfor selv arrangeret et webinar, der med udgangspunkt i COVID-19 guider privatinvestorer og andre interesserede i, hvordan de bedst kan navigere igennem coronastormen. Her gennemgår Steen Jakobsen, investeringsdirektør i Saxo Bank, hvordan du som privatinvestor skal forholde dig, og samtidig belyser webinaret også, hvordan det er muligt at vende den finansielle situation til en positiv hændelse. Webinaret kan findes på Saxo Banks hjemmeside.\nSaxo Bank selv ramt af COVID-19\nSaxo Bank har selv oplevet udfordringerne omkring COVID-19 på nærmeste hold. Medio marts blev en medarbejder fra Saxo Bank testet positiv for COVID-19, hvilket resulterede i, at Saxo Bank så sig nødsaget til straks at sende halvdelen af sine 700 medarbejdere på hovedkontoret hjem. Fremadrettet har de så deltaget i en rotationsordning, der har til formål at hindre en eventuel spredning af COVID-19 internt i banken.\nVi giver en annonce\nSådan giver du et rum mere stemning med få midler


Hvor dækker erstatningsordningen? - Patienterstatningen\nHvis du er blevet behandlet af en autoriseret sundhedsperson, er du dækket af erstatningsordningen, uanset hvor skaden er sket.\nSe listen nedenfor over de områder, vi dækker, og læs mere om de enkelte områder på undersiderne. Hvis du er i tvivl, kan du altid ringe til os på tlf. 33 12 43 43 og få råd og vejledning.\nAlment praktiserende læger og vagtlæger\nPrivatpraktiserende kiropraktorer, ergo- og fysioterapeuter og fodterapeuter, sygeplejersker, jordemødre, kliniske diætister, bioanalytikere, bandagister, radiografer, psykologer, optikere, optometrister og social- og sundhedsassistenter\nSkader i forbindelse med sundhedsvidenskabelige forsøg.\nDe kommunale sundhedstilbud og socialområdet\nBehandling udført af autoriserede sundhedspersoner eller deres medhjælpere, fx hjemmesygeplejerskeordningen, genoptræningstilbud og behandling for alkohol- og stofmisbrug\nSundhedsfaglig pleje (fx medicinhåndtering, sårpleje) udført af autoriserede sundhedspersoner eller deres medhjælp på kommunale, regionale og private sociale institutioner og botilbud, plejecentre m.m.\nEksempler på andre områder:\nBehandling udført af autoriseret sundhedspersonale ved et sportsstævne\nBehandling sket på Færøerne fra og med 2012\nSundhedsbetjening i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse\nBehandling af værnepligtige på Forsvarets infirmerier\nUden for dækningsområdet:\nBehandling i udlandet på eget initiativ (uden henvisning)\nBehandling i Grønland\nBehandling i Færøerne før 2012\nBehandling på klinikker, hvor der ikke kommer eller er tilknyttet autoriserede sundhedspersoner\nTandskader sket andre steder end et hospital (andre tandskader kan søges erstatning for hos Tandlægeforeningens Tandskadeerstatning)\nDer er dog altid mulighed for at rejse erstatningskrav efter de almindelige erstatningsretlige regler (culpa).\nSærligt om lægemiddelskader\nDer kan gives erstatning for alvorlige fysiske og psykiske skader efter brug af medicin. Fejlmedicinering betragtes som en behandlingsskade og ikke en lægemiddelskade, men sådanne skader kan man også få erstatning for.\nMan kan ikke få erstatning for bivirkninger til naturmedicin, kosttilskud eller for skader, der skyldes medicin, som er købt eller udleveret i udlandet.\nHer kan du se eksempler på anerkendte og afviste sager.\nFødsel af et stort barn\nLammelser efter operation


Udlejning af antennepositioner er ikke udlejning af fast ejendom - Skat.dk\n04 Sep 2012 13:20\n04 Sep 2012 10:02\nudlejning, fast ejendom, antenneposition, teknisk udstyr\nSkatterådet bekræfter, at spørgernes udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr er momspligtige leverancer af ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1. og således ikke kan betragtes som udlejning af fast ejendom, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 8.\nDen Juridiske Vejledning 2012-1, afsnit D.A.5.8.4.1.2.\nKan Skatterådet bekræfte, at de to spørgeres udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr via et partnerselskab er momspligtige leverancer af ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1?\nSpørgerne i denne sag er to teleselskaber, der driver virksomhed i Norden.\nSom en del af de to spørgeres telekommunikationsvirksomhed (telecomvirksomhed) udlejer de antennepositioner til placering af teknisk udstyr, såsom master, antenner, kabler m.v., til andre operatører på telecommarkedet. Der er tusindvis af antennepositioner.\nDet fremgår af standardlejekontrakten, at aftalen omfatter etablering af en antenneposition, der skal anvendes til radio- og telekommunikationsformål. Lejemålet kan ske på flere af følgende måder:\nLeje af antenneposition på eksisterende struktur\nLeje af areal på X x Y meter til etablering af teknikkabiner eller teknikskabe\nFremleje af antenneposition på eksisterende struktur\nFremleje af areal på X x Y meter til etablering af teknikkabiner og teknikskabe\nLeje/fremleje af udstyrsplads i udlejers radiokabine/udstyrsrum.\nVidere fremgår det at aftalen af begge parter kan opsiges med 12 måneders varsel, og at aftalen er uopsigelig for udlejer i 10 år og for lejer i 5 år. I tilfælde af at lejemålet er et grundareal, udløber aftalen uden varsel 30 år efter aftalens ikrafttrædelse.\nI de generelle vilkår er opregnet definitioner af de anvendte begreber, herunder:\n"Ved struktur forstås bygninger og andre konstruktioner som det tekniske udstyr skal placeres på eller ved, såsom antennemast, silo, skorsten, vandtårn, kirketårn, udsigtstårn, kirketårn, vindmølle, bygningsfacade, bygningstag, eller lignende og herunder lokaler/rum til udstyr i sådanne bygninger og andre konstruktioner.\nVed antenneposition forstås:\nplads på struktur til teknisk udstyr, eller grundareal til opsætning af teknisk udstyr.\nplads til teknikkabiner eller teknikskabe.\nplads til fremføringsveje til kabler mellem struktur og teknisk udstyr, samt mellem teknisk udstyr og forsyningssteder.\nret til at bruge eksisterende adgangsvej eller vendeplads.\nVed teknisk udstyr forstås:\nDe til enhver tid eksisterende antenner herunder linkantenner, uanset geometri og uanset om de er opsat på selve strukturen eller de på strukturen opsatte bærerør og uanset om de anvendes til tele- og radiokommunikation eller til radio og tv-modtagelse.\nTransmissionskabler, elkabler, kabelbakker og eller kabelstiger mellem antenner og teknikkabiner, teknikrum eller teknikskabe, samt mellem teknikkabiner, teknikrum eller teknikskabe og forsyningssted.\nTeknikkabiner eller teknikskabe.\nUdstyr i teknikkabiner eller teknikskabe mv.\nDet fremgår af de generelle vilkår, at lejer ikke har ret til adgang til strukturen, medmindre andet er skriftligt aftalt. Lejer har dog adgang 24 timer i døgnet alle årets dage til det tekniske udstyr, som lejer har vedligeholdelsespligten på. Desuden er lejer berettiget til at færdes på den aftalte adgangsvej, og lejer er berettiget til at få opsat en nøgleboks, som skal være tilgængelig fra offentlig vej/areal.\nVedligeholdelsespligten for strukturen påhviler den part, som ejer strukturen, og al vedligeholdelse af lejers tekniske udstyr, der er placeret på strukturen, skal foretages af udlejer for lejers regning, medmindre andet er skriftligt aftalt.\nDet bemærkes, at lejer ikke har nogen generel råderet over strukturen eller antennepositionen, ligesom lejer som udgangspunkt ikke har nogen adgang til strukturen, antennepositionen eller det tekniske udstyr, medmindre andet er skriftligt aftalt.\nSpørgerne påtænker nu at indgå et juridisk partnerskab omkring en fælles infrastruktur, hvor der sker en sammenlægning af virksomhedernes mobilnet. Den juridiske form skal være et partnerselskab. Spørgerne vil hver bidrage til samarbejdet med aktiver, herunder:\nEksisterende lejekontrakter vedrørende udlejning af mastepositioner.\nEfter overdragelsen af aktiver til partnerselskabet påtænkes det, at partnerselskabet skal overtage de eksisterende kontrakter om udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr med andre operatører, ligesom det påtænkes, at partnerselskabet skal indgå nye lejekontrakter, herunder med de to spørgere samt andre operatører.\nDe to spørgere udlejer antennepositioner til placering af teknisk udstyr til andre operatører på telecommarkedet. Spørgerne har behandlet udlejningen som momspligtige leverancer og har derfor pålagt moms på fakturaerne, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nDet påtænkes, at partnerselskabet senere skal overtage denne udlejning og fortsætte med at behandle udlejningen som momspligtige leverancer, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nAf hensyn til at sikre spørgernes/udlejers momsfradragsret er det afgørende, at udlejningen er momspligtig.\nDet fremgår af momslovens § 4, stk. 1, at der skal betales moms af ydelser, der leveres mod vederlag i Danmark. Udgangspunktet er således, at alle ydelser er momspligtige, medmindre de specifikt er undtaget fra momspligt.\nDet kan overvejes, om spørgernes leverancer af telecomydelser måske kunne betragtes som udlejning af fast ejendom, men det er spørgers klare opfattelse, at sådanne overvejelser må forkastes. I øvrigt foreligger der ingen offentliggjort praksis, der direkte vedrører den foreliggende situation. For en ordens skyld skal vi fremkomme med vores bemærkninger hertil.\nUdlejning af fast ejendom er momsfritaget efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 8.\nVed udlejning af fast ejendom forstås, at lejeren for en aftalt periode og mod vederlag får retten til at råde over en fast ejendom, som om lejeren var ejer af ejendommen, og til at udelukke andre fra at udnytte lejeretten, jf. Den Juridiske Vejledning 2012-1, afsnit D.A.5.8.4.1.2.\nEU-Domstolen har i sag C-275/01 taget stilling til, hvorvidt det udgør udlejning af fast ejendom, at en indehaver af lokaler giver en indehaver af en cigaretautomat ret til at opstille automaten, forestå driften heraf og vedligeholde den i lokalerne i en periode på to år på et sted, der udpeges af indehaveren af lokalerne mod, at denne får en procentdel af bruttofortjenesten fra salget af cigaretter og andre tobaksvarer i lokalerne. Der blev ikke indrømmet indehaveren af automaten andre rettigheder til at råde eller bestemme over lokalerne end dem, der fremgik af den skriftlige aftale, der var indgået mellem parterne.\nEU-Domstolen udtalte, at aftalen mellem parterne ikke havde til formål passivt at stille et areal eller en plads til rådighed, således at aftaleparten blev sikret en ret til at råde over arealet eller pladsen, som om aftaleparten var ejer, eller til at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed, jf. præmis 27. Videre udtalte EU-Domstolen, at aftalen ikke gav indehaveren af cigaretautomaten ret til at bestemme over eller begrænse adgangen til den plads, hvor automaterne befandt sig, men alene en ret til adgang til automaten som sådan, navnlig det indvendige maskineri, og ikke en ret til adgang til den del af lokalernes areal, hvor automaten befandt sig, jf. præmis 29. Endelig udtalte EU-Domstolen, at rådigheden over en del af arealet af eller en plads i erhvervslokalerne under disse omstændigheder i henhold til aftalen kun udgjorde et middel til at udføre den ydelse, der var formålet med aftalen, nemlig at sikre udøvelsen af en eneret til salg af cigaretter i etablissementet gennem opstilling og vedligeholdelse af automater mod betaling af en procentdel af fortjenesten, jf. præmis 30.\nDet fremgår af SKM2002.605.LSR, at møbelopbevaring ikke blev anset for at være udlejning af fast ejendom, idet der bl.a. blev henset til, at lejeren alene havde adgang til de opbevarede møbler efter nærmere aftale med udlejeren.\nDet fremgår af SKM2007.783.LSR, at udlejning af lokaler i et motionscenter til fitnesstræning ikke kunne anses for at være udlejning af fast ejendom. Landsskatteretten udtalte bl.a., at anvendelsen af det lejede ikke kunne anses for at være udlejning af fast ejendom, da formålet med aftalen var fitnesstræning ved anvendelse af det opstillede træningsudstyr og ikke leje af lokaler.\nDer er to afgørelser vedrørende udlejning af staldplads til hunde, hvor udlejningen blev anset for at være udlejning af fast ejendom, jf. TfS 1997, 671, og SKM2002.602.LSR. I sidstnævnte afgørelse lagde Landsskatteretten vægt på, at der blev udlejet et nærmere afgrænset og identificerbart rum, som lejeren erhvervede en brugsret til.\nDet er spørgers opfattelse, at de to sidstnævnte afgørelser ikke kan finde anvendelse i den foreliggende situation, idet udlejning af staldplads til hunde ikke tilnærmelsesvis kan sammenlignes med udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr.\nDette skyldes bl.a., at formålet med udlejningen er forskellig. Formålet med at leje en staldplads er at opnå brugsret til at råde fysisk over en plads, hvor lejeren selv kan bestemme, hvad pladsen skal anvendes til. Formålet med et leje en antenneposition til placering af teknisk udstyr er at gøre det muligt for abonnenter/kunder at kommunikere med hinanden, selv om kunderne er tilknyttet forskellige operatører. Formålet i den foreliggende situation er således radio- og telekommunikationsformål og ikke brugsretten til at råde fysisk over en plads.\nDet bemærkes, at vurderingen af, om der er tale om udlejning af fast ejendom, afhænger af en konkret vurdering af de faktiske omstændigheder i det enkelte tilfælde.\nDet er spørgers opfattelse, at spørgernes/partnerselskabet udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr er momspligtige leverancer af ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nDer er tale om levering af en ydelse, som er momspligtig, og ikke om udlejning af fast ejendom, jf. sag C-275/01, herunder præmis 27, 29 og 30, hvor det forhold, at en indehaver af lokaler gav en indehaver af en cigaretautomat ret til at opstille automaten i lokalerne, ikke kunne anses for at udgøre udlejning af fast ejendom.\nFormålet med spørgernes/partnerselskabets leverancer af ydelser er radio- og telekommunikationsformål, og ikke udlejning af fast ejendom, jf. SKM2007.783.LSR.\nDesuden har lejer ingen generel råderet over den faste ejendom, der er omfattet af lejemålet, idet lejer som udgangspunkt ikke har nogen adgang til strukturen, antennepositionen eller det tekniske udstyr, medmindre andet er aftalt, jf. bilag 2, § 7, og SKM2002.605.LSR.\nIdet lejer ikke har nogen generel råderet eller adgang til strukturen, antennepositionen eller det tekniske udstyr, kan lejer ikke anses for i forbindelse med aftalen at have fået en brugsret til et nærmere afgrænset og identificerbart rum, der kunne være sammenlignelig med de to afgørelser om udlejning af staldplads til hunde, jf. TfS 1997, 671, og SKM2002.602.LSR.\nPå baggrund af ovenstående er det spørgers vurdering, at udlejningen af antennepositioner til placering af teknisk udstyr, er momspligtige leverancer af ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nDet bemærkes i øvrigt, at hvis udlejningen af antennepositionerne anses for udlejning af fast ejendom, skal udlejer frivilligt registreres for at gøre udlejningen momspligtig. Eftersom der er tale om tusindvis af antennepositioner, som i så fald alle ville skulle omfattes af en frivillig momsregistrering, vil en sådan løsning være særdeles omstændelig for såvel SKAT som virksomheden.\nPå baggrund af ovenstående er det vores opfattelse, at det stillede spørgsmål skal besvares med: Ja.\nDet ønskes bekræftet, at de to spørgeres udlejning af antennepositioner til placering af teknisk udstyr via et partnerskab er momspligtige leverancer af ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nDer betales afgift af varer og ydelser, der leveres mod vederlag her i landet. Ved levering af en vare forstås overdragelse af rette til som ejer at råde over et materielt gode. Levering af en ydelse omfatter enhver anden levering.\nMomslovens § 13, stk.1:\nC-275/01, Sinclair Collis Ltd\nDet grundlæggende kendetegn for udlejning af fast ejendom i sjette direktivs artikel 13, punkt B, litra b)´s forstand er, at rettighedshaver for en aftalt periode og mod vederlag bliver tildelt retten til at råde over en fast ejendom, som om den pågældende var ejer heraf, og at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed.\nEU-domstolen tager i sagen stilling til, at det ikke er udlejning af fast ejendom, at en lokaleindehaver giver en cigaretautomat ejer ret til at opstille automaten i en periode på to år, mod at lokaleindehaveren får en procentdel af bruttofortjenesten fra salget af cigaretterne.\nKontrakten sikrer ikke medkontrahenten en ret til at råde over arealet eller pladsen, som om den pågældende var ejer, og til at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed.\nDer henses til, at det for det første i kontrakten ikke bestemmes, på hvilket præcist afgrænset areal eller på hvilken bestemt plads automaterne skal opstilles.\nDer henses videre til at kontrakten ikke giver adgang til den del af lokalernes areal, hvor automaten befinder sig. Adgangen er begrænset til erhvervslokalernes åbningstid, og den kan ikke udøves uden samtykke fra indehaveren af lokalerne. Endvidere kan tredjemand kun få fri adgang til automaterne i overensstemmelse med de nærmere praktiske bestemmelser, indehaveren af lokalerne træffer.\nUdlejning af fast ejendom i sjette direktivs artikel 13, punkt B, litra b)'s forstand består grundlæggende i, at ejeren af en fast ejendom mod betaling af leje og for en aftalt periode overlader lejeren brugsretten til sin ejendom og retten til at udelukke andre herfra.\nUdlejning og bortforpagtning er i medfør af momslovens § 13, stk. 1, nr. 8, fritaget for moms. Bestemmelsen har hjemmel i momssystemdirektivets artikel 135, stk. 1, litra l, som momsfritager "bortforpagtning og udlejning af fast ejendom". Dette udtryk er i EU-domstolens praksis defineret selvstændigt og ensartet i overensstemmelse med EU-retten, og begrebet går videre end det, der er fastsat i de forskellige nationale retssystemer, jf. sag C-326/99, Goed Wonen, præmis 49.\nDen selvstændige EU-retlige definition har til formål at sikre en ensartet anvendelse af momsfritagelsen i hele EU, således at afgiftspligtige personer, som set ud fra en økonomisk synsvinkel udfører ensartede transaktioner, behandles ens.\nIfølge EU-domstolens faste praksis er "bortforpagtning og udlejning af fast ejendom" defineret som en ordning, hvorved ejeren af en fast ejendom for en aftalt periode og mod vederlag overlader lejeren brugsretten til sin ejendom og retten til at udelukke andre herfra, jf. herved fx sag C-326/99, Goed Wonen, præmis 55, sag C-428/02, Marselisborg Lystbådehavn, præmis 30, sag C-284/03, Temco Europe, præmis 19 og sag C-451/06, Gabriele Walderdorff, præmis 17.\nI den foreliggende sag vil spørgerne udleje eller fremleje antennepositioner til andre operatører.\nSpørgerne har etableret antennepositionerne på forskellige strukturer som fx antennemaster, skorstene, tårne mv. over hele landet.\nEn antenneposition er i aftalegrundlaget defineret som plads til teknisk udstyr, teknikskabe, fremføringsveje til kabler mv. på eksisterende bygninger, samt ret til at bruge adgangsvej til positionen.\nAntennepositionerne må kun bruges til radio- og telekommunikation. Ejeren af strukturen vedligeholder bygningen. Det tekniske udstyr mv. opstilles og vedligeholdes som udgangspunkt af spørger for lejers regning. Spørger kan omplacere udstyret, hvis lejers udnyttelse heraf ikke forringes nævneværdigt.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at der ikke er tale om udlejning af fast ejendom, når spørger udlejer antennepositioner til øvrige operatører.\nSkatteministeriet finder, at lejeren af en antenneposition ikke får nogen ret til at råde over et bestemt areal, som om den pågældende var ejer heraf, og til at udelukke andre fra at udnytte denne rettighed.\nDer er henset til, at kontrakten om leje af antenneposition således ikke giver lejer nogen generel råderet over strukturen eller antennepositionen, ligesom lejer som udgangspunkt ikke har nogen adgang til strukturen, antennepositionen eller det tekniske udstyr, medmindre andet er skriftligt aftalt.\nDa der ikke er tale om udlejning af fast ejendom, der er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 8, er udlejning af antennepositionerne en momspligtig ydelse i medfør af samme lovs § 4, stk. 1.


Babysvømning - Øvede - Bjerringbro Idræts- & kulturcenter\nBabysvømning er med til at give barnet kropsbevidsthed og styrker muskler og balanceevne.\nPå den halve time holdet varer vil der både blive svømmet, leget, sunget, dykket og hygget. (Tilmelding nødvendig, forhør nærmere)\nBemærkning – der skal medbringes badeble eller engangsble der slutter tæt til lårene. Disse kan også købes i svømmehallen.\nPris: 595 kr. for 10 x babysvømning inkl. mor/far\nPå nuværende tidspunkt er der ingen hold.\nKrav: Barnet skal have gennemført begynderholdet.


Nyt register over nanoprodukter – Netavisen Sjælland\nNyt register over nanoprodukter\n19. juni 2014 19. juni 2014 Rolf Larsen 0 Comment\nHele landet: Miljøministeren klar med et register over nanoprodukter.\nMange af vores produkter kan blive smartere, hvis bittesmå nanopartikler tilsættes, så man eksempelvis kan få en selvrensende overflade, der mindsker brugen af kemikalier.\nMen der mangler et overblik over, hvor udbredt nanomaterialer er i forbrugerprodukter. Det vil miljøminister Kirsten Brosbøl og Enhedslisten have svar på, og derfor skal importører og producenter indberette til et nyt register, hvis deres produkter indeholder nano-materialer.\n– Ved at bruge nanomaterialer kan moderne produkter ofte blive smartere, mere miljøvenlige, lettere og meget andet. Tænk bare på bilplejeprodukter, der afviser vand og snavs fra forruden eller tagsten og vinduer med selvrensende overflade. Men samtidig skal vi sørge for, at der er styr på sikkerhed, sundhed og miljø, når nanomaterialer bruges. Et vigtigt skridt på vejen er viden om, hvor nanomaterialer bruges og findes. Derfor er det en god idé at lave en nanodatabase, siger miljøminister Kirsten Brosbøl.\nNanoregistret er ét blandt mange skridt i en større indsats, hvor miljøministeren skaber klarhed over, hvordan der påvirker forbrugere og miljø, at der er nano i produkter på det danske marked.\nDer er afsat 24 millioner kroner over fire år til arbejdet som led i en aftale mellem miljøministeren og Enhedslisten.\n– Vi ved meget lidt om, hvordan nanomaterialer i virkeligheden påvirker mennesker og miljø. Registrering er et første skridt i at give os den viden, der gør det muligt at fjerne stoffer, der er farlige, fra vores omgivelser. Derfor er der tale om en vigtig milepæl i arbejdet for at skabe en hverdag uden farlige kemikalier, siger Per Clausen, miljøordfører hos Enhedslisten.\nVirksomhederne vil fra slutningen af juni 2014 kunne indberette via Virk.dk. Frist for første indberetning bliver i sommeren 2015. Resultaterne offentliggøres i anonymiseret form i efteråret 2015.\n← Justitsministeren ser positivt på kvindefængsel\nDansk fotograf løsladt: Var gidsel i Syrien i 13 måneder →


Sentura - Lyrikmaraton - Anita Rodam Dieckmann og Anne Lützhöft\nAnita Rodam Dieckmann:\nAnne Lützhöft: Noget af noget, grukagtige aforismer\nAnmeldernes note: Forlaget Mellemgaards to lyrikudgivelser fra efteråret 1999 anmeldes hér samlet, fordi der er en række lighedspunkter mellem de to bøger, som hverken kan eller bør overses.\nDisse to digtsamlinger har intet med kunst at gøre.\nOg her kunne omtalen for så vidt stoppe - hvis ikke det lige var for den bagatel, at de sætter mig i et dilemma. På den ene side kribler og krabler det i mine fingre for at trykke den af på tasterne og lade min irritations galde syde nedover siderne. På den anden side så vækker de også min forståelse for, at der faktisk er mennesker, der skriver og udgiver en bog uden det mindste snert af ambition om at lave kunst.\nAf begge bøgers forord - skrevet af forfatterne selv - fremgår det, at de egentlig bare har valgt at få deres tanker og digte udgivet i bogform, fordi de tænkte, at det kunne være en inspiration for andre. Den slags venlighed kan jeg altså ikke få mig til at vrænge af. Heller ikke selvom jeg har lagt mig Poul Borums lærerige sætning om at han "anmeldte bøger - ikke mennesker" kraftigt bag mit sprogøre. Og slet ikke når jeg har studeret de to forfatteres sympatiske kontrafejer på bagsiden af bøgerne og bladret dem igennem - for disse mennesker er det deres eget liv og deres egne tanker, der står prentet på siderne - ikke "kunstneriske digte".\nDen af bøgerne, der smager mest af fugl er nok Anita Rodam Dieckmanns "Sprukne læber". Uden at begynde at lægge kunstneriske vurderings-kriterier nedover teksterne, så kan man i al fald sige, at de handler mest om kærlighed, børn og oprørstrang. Og de rummer en vis sødme.\nDe er altså ganske traditionelle i emnevalg - bortset fra, at den der skriver altid oplever situationen som ene-stående. Mange af digtene er daterede, så det forstærker følelsen af dagbog. Hendes billedsprog er ikke videre originalt, men hun har dog sans for at bygge digtene pænt op, holde lidt igen med ordstrømmen og af og til give dem en pointe, der virker godt. Hun kan helt sikkert høre sproget - men der er et stykke vej til, hun også sanser det.\nAnne Lützhöfts "Noget af noget" er mere aforismer end digte - og de præsenterer sig da også som sådan på forsiden; undertitlen er "grukagtige aforismer". De handler om stort set alt mellem himmel og jord - delt op i afsnit så som "noget om kærlighed", "noget om jalousi" og "noget om løgne". Det virker for en dels vedkommende som dyrekøbte erfaringer.\nFormen er mestendels paradokser og hyggelige tankeindfald - ind imellem på skæve rim, af den muntre type, der kan tage dampen ud af en ellers trykket situation. Tanke-grukkene fremhæves hver med et par små vejledende linjer i fed skrift, og det er ikke altid lige let at finde sammenhængen mellem tekst og denne vejledning.\nMen lad mig sige det klart - inden jeg får kvalme over min egen venlighed - personligt siger disse bøger mig ikke en dyt! De opleves i for høj grad som et kig ned i en fremmed persons private papirer, og man sidder og vrider sig under læsningen... På den anden side kan andre måske opleve, at der i teksterne - fordi det ikke er kunst - bliver talt direkte og tilmed særdeles venligtsindet - til dem fra et medmenneske. Og det kan ingen vel kimse af?\nBegge bøgerne er udkommet på Mellemgaard - et af de initiativrige mange små forlag, der knopskyder over hele landet. Forlaget har base i Odense og appellerer til folk med skrivetrang på følgende måde "Har du et manuskript liggende i skrivebordsskuffen... find ud af hvor let det er for dig at få det udgivet i bogform". Bøgerne er billige - omkring de 120 kr. - og udstyret ganske pænt i betragtning af prisen.\nAnita Rodam Dieckmann: Sprukne læber\n2 x 3 teksteksempler:\nog dagen i går\nvar for evigt\nbliver til én person\nder følger hinandens\nen nat i\nog dog så lille\nGlad og grinende\nsur og arrig\nalt varme og lys\nfra den dag du kom\nog til den dag vi desværre\nmå gå bort\nat ingen ord\nkan rumme de stærke følelser\njeg har for dig\ndu er hvad jeg\ndu er mit barn\nNoget om barmhjertighed\nDet er barmhjertighed\nnår fremtiden holdes skjult for os,\nfor kun få har styrke til at rumme denne viden\nDet er ubarmhjertigt\nnår fortiden holdes skjult for os\nfor i den ligger alle minderne som fuldbyrder vores liv\naf Noget om retfærdighed\nÉn af de ting, der gør alt i livet acceptabelt,\ner troen på retfærdighed.\njeg vil standse striden\njeg ønsker retfærd i tiden\njeg tror, at en traktat mellem verdens børn\nkan standse korridorpolitikken i dør´n\naf Noget om Livet\n- selvom man får hovedpine dagen efter!\nNår dagen bryder frem\nog solen stiger i sydøst\nsidder man i glad forventning\nhensunket i tavshed af berusende fryd\nog tænker på, hvad livet mere har at byde på


Portvin i verdensklasse - Køb stort udvalg af god portvin\nHvad er portvin? Hvilken portvin skal jeg vælge? Og kan jeg gemme min portvin? Hvad er forskellen på vin og portvin? Her på siden kan du finde et stort udvalg af portvine i de fleste prisklasser, portvine i verdensklasse, Tawny, Ruby, Colheita, Vintage Port og meget mere. Vi giver dig også svar på, hvor portvin kommer fra, hvordan man laver det og meget, meget andet.\n2018 Vintage Port, 150 cl\n2019 Vintage Port, 150 cl\n2013 Vintage Port, 300 cl\n2013 Vintage Port, 600 cl\n2018 Vintage Port, i 6 stk. trækasse\nChristmas Port, Ruby\nPortvinens vide, brogede verden\nPortvin har rigtig mange år på bagen. Vin er blevet lavet i Portugal og Douro-dalen i tusinder af år. Den gamle græske historier Strabo beskrev, hvordan indbyggerne i den nordvestlige del af den iberiske halvø allerede drak vin for to tusinde år siden. Romerne, som ankom til Portugal i det andet århundrede f.Kr. og blev der i over 500 år, dyrkede vinstokke og lavede vin på Douro-flodens breder, hvor portvin produceres i dag. I den opgangsperiode, der fulgte efter oprettelsen af Kongeriget Portugal i 1143, blev vin en vigtig eksportvare. Det var formentlig Grev Henry af Bourgogne, der i 1095 introducerede portugiserne for vin lavet på Pinot Noir, som sandsynligvis var forløber til portvin, som vi kender og elsker den i dag. I 1353 blev der sendt et skib fra Portugal til England med vin. Portugisiske fiskere havde fået lov til at fiske primært torsk ved engelske kyster mod et bytte lige over med vin fra hjemstavnen. Af samme grund har man stadig, mange, mange år efter, traditionelt spist meget torsk i Portugal. Portvin blev voldsomt populært I England I 1703. Landet i krig med Frankrig og man kunne derfor ikke købe franske vine. Derfor sænkede englænderne tolden på portugisisk portvin – et produkt der virkelig faldt i den almindelige englænders smag og samtidig ikke havde nogle problemer med at overleve den lang rejse til London. Mange englændere bidrog til handlen med portvin og flyttede endda til Portugal, hvor de købte markerne og selv kunne sælge vinen. Englændernes indflydelse kan stadig ses den dag i dag, hvor mange af producenterne har engelske navne. Ikke mindst verdensklasseproducenten Graham’s.\nDouro er berømt for sin portvin og Dourofloden har sit udspring i Spanien. Herfra flyder den mere eller mindre mod vest på tværs af det nordlige Portugal til den når havet ved Portugals næststørste by, Porto. Dalen langs floden er ekstraordinært smuk. Her er grønt og frodigt med bjerge, som skråner ned mod vandkanten. Længere inde i er terrasser med vinstokke og olivenlunde i portvinens land, som var samtidig er verdens første afgrænsede vinområde etableret i 1756 af Marques de Pombal, en vigtig portugisisk politiker og diplomat. Langs floden kan man stadig læse de for portvinskendere så kendte navne: Cockburns, Taylors og Sandeman. Navnene står på store skilte på bjergskråningerne. Douro-dalens mikroklima er optimalt til dyrkning af oliven, mandler og især druer til portvin. Regionen omkring Pinhão og São João da Pesqueira anses for at være centrum for havneproduktion og er kendt for sine maleriske quintas - godser, der smukt klynger sig til næsten lodrette skråninger, der falder ned mod floden i bunden af dalen. Regionen er beskyttet mod indflydelsen fra Atlanterhavet af Serra do Marão-bjergene. Området er underopdelt i tre officielle zoner: Baixo Corgo (nedre), Cima Corgo (højere) og Douro Superior. Vinstokkenes jord består af skifer, en vulkansk sten, som er fremherskende i regionen. I årets varme måneder lagrer skifer varmen, og sidst på dagen, når vejret bliver koldere, fordeler stenen varme gennem jorden.\nDen vestligste zone, centreret om kommunen Peso da Régua. Denne region modtager et årligt gennemsnit på 900 millimeter nedbør og har den køligste gennemsnitstemperatur af de tre zoner. De druer, der dyrkes her, bruges hovedsageligt til fremstilling af billige Ruby- og Tawny-portvin.\nDenne region er centreret om byen Pinhão. Den gennemsnitlige sommertemperatur i regionen er et par grader højere, og den årlige nedbør er omkring 200 millimeter mindre. De druer, der dyrkes i denne zone, anses for at være af højere kvalitet og bruges i aftapninger af Vintage, Reserve, lagrede Tawny og Late Bottled Vintage Ports\nDen østligste zone, der strækker sig næsten til den spanske grænse. Dette er den mindst dyrkede region i Douro, til dels på grund af vanskelighederne ved at navigere floden forbi strømfaldene i Cachão da Valeira. Dette er den mest tørre og varmeste region i Douro. Det overordnede terræn er relativt fladt, med potentiale for mekanisering.\nHvis man ikke lige drikker sin portvin i det øjeblik, man har købt den, er det rart at vide, at nogle typer portvin kan lagres i årevis. De vil så ændre karakter og måske få en lidt anden farve. Smag og aroma af frisk frugt og tanniner vil efterhånden bane vejen for en mere moden portvin med endnu flere smagsnuancer, som man kalder tertiære. Det kan være tobak, læder, kakao eller kaffe. Ligesom anden vin, har portvin bedst af at blive gemt mørkt og køligt, uden at det er decideret koldt og ved en rimelig konstant temperatur. Lys kan skade portvinen, så pas endelig på med det. Server den ved en temperatur på mellem 15-20 grader – medmindre der er tale om en hvid portvin, der godt må serveres lidt mere køligt.\nHvis man ikke lige drikker sin portvin i det øjeblik, man har købt den, er det rart at vide, at nogle typer portvin kan lagres i årevis. De vil så ændre karakter og måske få en lidt anden farve. Smag og aroma af frisk frugt og tanniner vil efterhånden bane vejen for en mere moden portvin med endnu flere smagsnuancer, som man kalder tertiære. Det kan være tobak, læder, kakao eller kaffe.\nEr portvin en hedvin?\nJa, druerne dyrkes og bliver til vin i Portugal, og for at blive portvin, forstærkes vinen med ulagret brandy før gæringen er afsluttes for at blive til portvin på typisk omkring 20%.\nRuby Port får sit navn fra sin farve. Det er unge, forholdsvis let tilgængelige portvine med et friskt, frugtigt præg. Oftest er det i den lavere ende rent prismæssigt og en god måde at begyndte sin muligvis livslange portvinsodysse. Ruby lagrer kort tid, op til tre år, og skal drikkes, mens den er ung og går i øvrigt godt sammen med meget forskellig mad.\nVintage portvin er et blend af druer, oftest fra forskellige marker, som dog alle er fra samme årgang. Typisk producerer man kun en vintage tre år ud af 10 – i gennemsnit. Her bruger man de bedste druer fra de bedste marker i de bedste årgange. Typisk lagrer vintageportvine i seks måneder på egetræ og lagrer så videre på flaske – ofte i 20 år eller mere. Af samme årsag vil der være mere bundfald, og vintageportvine skal dekanteres og iltes inden man drikker dem. Den ældste vintageportvin, man kan købe i dag er fra 1815. Det kan du desværre ikke finde her, men vi har altid mange smukke eksempler på ældre vintageportvine.\nSom navnet lader antyde produceres White Port, hvid portvin, på hvide druetyper og kan produceres som meget tørre portvinsvarianter eller semi-søde varianter. Hvid portvin bliver lavet af hvide druer. Så let er det. Hvid portvin er typisk fremragende i cocktails, men har du fået fat i en fin og gammel hvid portvin, bør du måske bare nyde den ren og afkølet. Men hvis du vil prøve en rigtig sommerlig drink som en ægte portugiser, så prøv en Portonic, som simpelthen bare er en Gin & Tonic uden gin, men med hvid portvin. Hvid portvin kan være alt fra tør til sød og meget sød.\nLige efter broen fra centrum af Porto ligger Vila Nova de Gaia. Her lander portvinen, der transporteres ned af Douro-floden fra alle producenterne i Douro-dalen, og bliver lagret. De fleste af kældrene tilbyder rundvisninger og smagninger til nysgerrige og tørstige turister, så det er en god og velsmagende mulighed for at lære mere om portvin, hvis man befinder sig i portvinens hovedstad.\nHvad serverer man til portvin?\nPortvin passer vidunderligt til oste med masser af smag. Det kan sagtens være blåskimmelost eller andre kraftige oste. Derudover er chokolade- og karameldesserter sammen med portvin en decideret himmelsk kombination. Men prøv og saltede og røgede nødder.\nPortvin er rigtig godt til chokoladekager, chokoladesovs og bruges også som reduktionssauce eller som glace. Mange kokke simrer ofte portvin og reducerer den til en tyk sauce. Sammen med steak og salte retter er det vidunderligt. Det er gerne en Ruby Port, der bruges. Denne røde portvinsstil vil give din sauce præg af røde bær og kanel.\nPortvin til alle\nFædre elsker portvin. Eller.... rigtig mange fædre gør. Køb en god flaske til Fars Dag eller slå et smut forbi vores dedikerede side for Fars Dag og find endnu flere muligheder, der vil glæde ham på sin store dag.


Passer du godt på dine medarbejdere? | Sponsoreret\nPasser du godt på dine medarbejdere?\nudgivet: 29 maj, 2020\nSidder dine medarbejdere en stor del af deres arbejdsdag ved computeren og arbejder med musen? Så oplever du nok, at en del af dem klager over, at de har ondt i armen, skulderen eller nakken. Hvis du har intentioner om at passe godt på dine medarbejdere, så burde du kigge nærmere på Mousetrapper.\nMousetrapper – en verden af ergonomi\nDen svenske virksomhed Mousetrapper har siden 1994 været foregangsmænd inden for at udvikle ergonomiske produkter. De har hele tiden haft for øje, at deres produkter skal være ergonomiske samt være i stand til at modvirke og forebygge smerter. Hos Kontorsyd.dk har vi derfor valgt at forhandle Mousetrappers geniale produkter.\nDerfor er det vigtigt at lægge vægt på ergonomien\nStatisk arbejde, såsom arbejdet med en mus, hvor der konstant arbejdes med små gentagne bevægelser, har med at skabe problemer på den lange bane. Det starter ofte med, at musklerne bliver trætte for senere hen at udvikle sig til smerter i arm, skulder og nakke.\nFor at disse smerter skal have svære vilkår for at opstå, skal der indtænkes ergonomiske løsninger i produktet. Og derfor er det en fordel at vælge ergonomiske produkter til dine medarbejdere som for eksempel en mus fra Mousetrapper fra Kontorsyd.dk.\nErgonomiske produkter er en fordel på kontorer\nHelt generelt er det en fordel at investere i ergonomiske produkter, hvis dine medarbejdere sidder foran computeren hele dagen. Udover computermus er det ligeledes vigtigt med en ordentlig stol, der støtter kroppen på bedst mulig vis samt eventuelt et hæve-sænkebord, så det er muligt at skifte mellem at arbejde siddende eller stående.


Massiv udvidelse skærper profilen ved MY GARAGE - MY GARAGE\nMY GARAGE MAGASINSHOP\nMassiv udvidelse skærper profilen ved MY GARAGE\nDer kommer endnu flere muligheder for bilejerne, når de i fremtiden besøger motorverdenens mekka.\nDe ikoniske bygninger på Wittrupvej får i løbet af 2019 et løft både udvendigt og indvendigt. Det sker i form af tilbygninger og samtidig bredes porteføljen yderligere ud for, hvad man kan tilbyde besøgende. Der er nemlig to nye partnere i huset, folie-virksomheden Wrapit.dk og glas-specialisten Carglass. De nye partnere kommer til at rykke ind sideløbende med, at MY GARAGE bygger ny facade og udvider mulighederne for flere kontorer og endnu mere fleksible lokaler til både eksisterende og kommende partnere.\nHøjeste niveau af vedligehold\nDe nye partnere byder ind med ekspertise, der i endnu højere grad skal tilbyde de bedste kompetencer til at løse flest mulige opgaver i huset. Wrapit.dk har de seneste år markeret sig med deres gode renommé for at folie-indpakke alt fra biler til både og fly. En flid, der både kan udmønte sig i at skabe reklame på ens firmabil, eller sørge for enestående beskyttelse af lakken.\nDermed står de sammen med den anden nye partner Carglass for at varetage, at vedligeholdelse og reparationer sker på et niveau, der matcher husets høje niveau og krav til kvalitet. Carglass er kendt for deres høje fleksibilitet og brede alsidighed i at få løst selv komplicerede rudeskift.\nDet stemmer godt overens med husets brugere, forklarer Lars Olsen fra Carglass.\n-Vores medlemmer vægter den mobilitet, som en bil giver. Og et stenslag kan nemt opstå, og kan begrænse den frihed.\nDerfor er vi glade for at have Carglass i huset, de har bevist, at de skifter og reparerer ruder på rekordtid.\nBegge partnere gør det altså nemmere at have en bil, der altid er til rådighed. Med Wrapit.dks kompetencer kan man både bevare og skåne bilens lak, og derved den investering, som mange af vores medlemmers bil udgør, siger Tommy Lindahl fra Wrapit.dk.\nI løbet af efteråret vil facaden også ændre sig ved MY GARAGE. Det betyder, at en ny hovedindgang i fremtiden vil tegne husets vestvendte profil. Med den nye hovedindgang følger også nye lokaler indenfor, som blandt andet vil rumme kontorer, nye lejemål og skal være den synlige samling på de etapeudvidelser, der har været siden åbningen. En anden partner, der også benytter sig af, at rammerne udvides, er Dream Concept. De vil i fremtiden brede sig over 450m2. ”På de kvadratmeter vil vi forsat rådgive i, hvordan man bedst realiserer bildrømmen om en tur i en ægte racerbil, fortæller Alexander Christiansen fra Dream Concept. Samtidig planlægger de at udvide deres aktiviteter med et racerværksted.\nUdvidelserne følger samme røde tråd, som grundlaget for konceptet bag MY GARAGE, siger direktør Lars Bjørnbak:\n-Vi er meget tilfredse med, at vi endnu en gang får en række nye partnere, der både byder ind med en stor indsigt på hver deres felt, og som hver især udgør topmålet inden for deres eget fagområde. Det hele er lykkedes, fordi vi deler en fælles forståelse for, hvor vigtigt et ordentligt håndværk er, lyder det.\nEuropæisk snigpremiere på Lotus Evija & Emira\nMorgan bekræfter: Ny 3 Wheeler på vej\nPorsche Servicecenter Vejle afholder Skandinaviens største Porsche køretur med 222 tilmeldte Porscher\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og få -15% på MY GARAGE produkter på vores webshop\nWeekend: Første søndag hver måned 11.00 - 15.00\nVi skal stadig passe på hinanden – Husk jævnlig afspritning samt god afstand.


Dieseltank båd – Vakuum produkter til industrielt udstyr\nVore benzintanke og dieseltanke er naturligvis alle godkendte, og velegnede til brug til søs. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere, men de giver også info om hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre den både for . Se det store udvalg af forskellige typer af sejlbåde, motorbåde og speedbåde. Dieseldunk og dunke jeepdunk Jerrycan v. Stort udvalg af billigt træningsudstyr til sport sælges.\nVi har erfaret at rigtig mange har problemer med deres dieseltank , opstår. Superpumper (Hævertpumpe) er en helt fantisk hævertpumpe som kan flytte væske fra en beholder til en anden uden at du spilde en dråbe. Jeg har længe ledt efter en større tank til min båd , og har nu fundet en, den er af metal, pæn.\nTankens inderside fremstår med gelgoat overflade som bådens. Motoren er bådens hjerte og at den er funktionsdygtig kan have sikkerhedsmæssig betydning. Få her gode råd til vedligeholdelse.\nMen alle bådejere kan med få midler beskytte deres både.\nDer er tale om en sunken båd med en liter dieseltank , som er lækket. Olien lægger sig på vandoverfladen, men olien ind mod Remouladen . På en mindre båd kan ilden hurtigt gribe om sig, og det vil som regel være. Sørg for at vinteroplægge din båd med fyldt dieseltank for at forebygge, at der . Ligeledes ser vi ofte problemer med dieselpest hos kunderne, hvor . Der er mange ting at huske når båden skal lægges op for vinteren.\nFyld altid dieseltanken helt op om vinteren, for at reducerer risikoen for kondens og vand i. Gode råd og tips til vedligeholdelse af olie- og dieseltanke. Alt leveres fra dag til dag til danske butikker og værksteder. Se vores store udvalg af bådudstyr til din båd her. Vi står for den, bedst tænkelige kvalitet, når vi renser tanke. Lad os udføre jeres tankrensning.\nMin tank tærede igennem efter år! Jeg efterlyste erfaringer med udskiftning af tanken på . Hvis man kører videre, fordi man har tanket benzin på en tom eller halvtom dieseltank , risikerer man, at dieselbilens indsprøjtningssystem . Fyld dieseltanken helt op for at undgå kondens og tilsæt konservator for at .\nMallemuk ser så overlæsset ud med både bovspry to forsejl , radardome og davider med.\n← Små kompressorer\nVejrstation imerco →


Jøder: Vi fik ikke ekstra beskyttelse efter Hebdo-angreb – Ekstra Bladet\n18. feb. 2015 kl. 04:59\nMosaisk Troessamfund kan ikke genkende statsministerens udmelding om, at sikkerhed blev højnet efter angreb\nBeskyttelsen af de danske jøder blev ikke skærpet efter angrebet på Charlie Hebdo i Paris 12. januar, selv om statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) efter angrebene i København i weekenden har sagt det modsatte.\nSådan lyder det ifølge Jyllands-Posten fra det jødiske samfund.\nJøderne har således hverken oplevet øget bevogtning af synagogen i Krystalgade, trossamfundets skole på Østerbro, det jødiske museum ved Christiansborg eller de jødiske ældreboliger.\nDet siger formanden for Mosaisk Troessamfund, Dan Rosenberg Asmussen, til avisen.\nHan havde kort efter Paris-angrebet et møde med justitsminister Mette Frederiksen (S) om jødernes sikkerhedssituation i Danmark.\nTirsdag aften oplyste PET, at efterretningstjenesten meget nøje følger jødernes beskyttelsesbehov i kølvandet på terrorangrebet i København, hvor en 37-årig jødisk synagoge-vagt mistede livet.\n- PET følger trusselsbilledet meget tæt i relation til det jødiske samfund i Danmark og har en løbende dialog med det jødiske samfund om sikkerhedssituationen og sikkerhedsforanstaltning, lyder det i en pressemeddelelse.\nPå et pressemøde tirsdag for den internationale presse udtalte Helle Thorning-Schmidt, at 'beskyttelsen af den jødiske synagoge er blevet styrket efter angrebene i Paris'.


Hytte perle ved vandet. - Airbnb\nHytte perle ved vandet.\nHel(t) hytte med Ann-Lisbeth som vært\nAnn-Lisbeth er SuperHost-vært\nFantastisk hytte, hvor du bor "på vandet". Hytten ligger på Ystehede, ved Iddefjorden, ca. 10 km fra Halden centrum.\nHer har gæsterne adgang til en flydebro med en badestige samt en strand bestående af sten og sand. Der er udendørs møbler, en gasgrill og muligheder for at fortøje din egen båd.\nDer er mange vandrestier i skoven og har du din egen båd kan du fiske eller tage søvejen til Halden og videre ud mod Hvalerøerne.\nHytten er meget hyggelig. Der er flisebelagt badeværelse med varmekabler, brusehjørne, vaskemaskine og møbler med masser af skabsplads.\nPå 1. sal er der et soveværelse med en 150 cm bred dobbeltseng. Åbningsbare døre lige ud på terrassen, så her har du havudsigt fra sengen. For at komme til de to andre soveværelser på 2. sal skal du gå op ad en trappe. Loftet højde er ikke mere end omkring 1,50 på det højeste, men der er 2 soveværelser med 2 enkeltsenge i hvert rum. 6 dyner og 6 puder til rådighed.\nKøkkenet har indretning med integreret køleskab/fryser, komfur, komfur og opvaskemaskine. Udstyret omfatter en kaffemaskine, mikrobølgeovn, vaffeljern, vandkedel, håndmikser, stavmikser og andre små apparater, der hører til i et køkken.\nI stuen, der har en åben løsning til køkkenet, er der en sofagruppe og spisebord med plads til 8 personer. Væghængt tv og trådløst internet. Pejs til brænding med brænde om vinteren.\nTv med Chromecast, alm. kabel-tv\n5,0 ud af 5 stjerner fra 79 omtaler\n5,0 · 79 omtaler\nHvis du kan lide at svømme, lever du fantastisk. Her er en blanding af fersk- og saltvand, så det er meget sjældent at opleve maneter. Sel finder faktisk vej her, og i efteråret 2020 var det en stor delfin, der hoppede og hoppede her i et par uger. Du kan fiske med en stang fra verandaen, og hvis du er heldig, kan du få torsk, makrel og havørred.\nLangs Iddefjorden var der for mange år siden et aktivt stenhuggermiljø. Her blev den berømte Iddefjordgranit skåret og solgt. Den mest berømte er måske den Monolit, der nu er i Oslo, hele den store blok blev taget ud her og transporteret til Oslo, før den blev skåret. Området er præget af en masse skrotsten og viser, at her var der stor aktivitet med mange arbejdere. Den dag i dag er Iddefjords granit udskåret i stenbruddet på Skriverøya og en kort gåtur på 10 min tager dig dertil.\n5 minutter væk til fods er der en stor fodboldbane, tennisbane, sandvolleyballbane, uden bordtennisbord og basketballkurve. Dejlig legepark for børnene kan også findes 5 minutter væk.\nUdlejeren vil være tilgængelig på telefon og mail under hele opholdet. Skulle der ske noget, vil en anden familie eller medarbejdere i Østby Real Estate være behjælpelige med at løse problemet.\nAnn-Lisbeth er Superhost\nKig på andre muligheder i og omkring Halden


DF om udvist rumæner: På høje tid han blev sendt hjem – Ekstra Bladet\n18 minutter siden Lettet Caroline: - Jeg var nervøs 11 timer siden Spilforslag: Analyse til middagsløbene 1 time siden Tør og mild uge i vente 29 minutter siden Rasende Anders Lund Madsen: - Vanvittigt fejt! 18 minutter siden Satellitfotos afslører storme på Mars 18 minutter siden Lettet Caroline: - Jeg var nervøs\nLørdag d. 3. feb. 2018 - kl. 12:55\nDF om udvist rumæner: På høje tid han blev sendt hjem\nDanmark har udleveret den første kriminelle rumæner efter garanti om ordentlige afsoningsforhold\nRumænske fængsler har ikke et godt ry. Men nu har Danmark fået en garanti for, at fangerne bliver behandlet værdigt. Foto: Vadim Ghirda/AP\nDansk Folkeparti tager godt imod meldingen om, at Danmark fredag har udvist en rumænsk statsborger til afsoning i hjemlandet.\nUdleveringen er kommet i stand, efter at Danmark har fået garanti fra Rumænien om ordentlige afsoningsforhold.\nSe også: Første gang nogensinde: Danmark udleverer kriminel til Rumænien\nUdleveringer til Rumænien kom i fokus, da Højesteret 31. maj sidste år underkendte udleveringer af fire personer til Rumænien. Udleveringerne var ellers besluttet af Justitsministeriet.\n- Man må bare sige, at det er på høje, høje tid, at man kommer igennem med det her. Man kan ikke have fri bevægelighed fra et andet land, hvis vi ikke kan sende folk, der er kriminelle, tilbage. Det er på høje tid.\n- Nu er der forhåbentlig hul på det her, vi kan komme i gang, og det er selvfølgelig rigtig positivt, siger retsordfører Peter Kofod Poulsen.\nPolitik - 2. feb. 2018 - kl. 14:52 Se video: Udviste Jura Levakovic 'håner' politiet\nGaranterer for ordentligt forhold\nRumænien har stillet Danmark en garanti for, at den rumænske statsborger vil få ordentlige afsoningsforhold i landet. Som følge heraf har de danske myndigheder fredag udleveret vedkommende til afsoning i hjemlandet.\nDet har stået højt på dagsorden på Christiansborg siden maj.\n- Hvis rumænerne siger, at forholdene er i orden, må vi i udgangspunktet stole på det og få sendt kriminelle rumænere retur. Ikke en eller anden verdensfjern diskussion om menneskerettigheder, siger Peter Kofod Poulsen.\nSe også: Udvist i december: Jura Levakovic anholdt i campingvogn i Kastrup\nI maj sidste år blokerede Højesteret for udlevering af fire rumænere, da der ikke kunne garanteres tre kvadratmeter personligt rum under deres afsoning i Rumænien.\nDet skete med henvisning til en principiel dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fra 2016.\nDe danske myndigheder skal fremover fra sag til sag indhente en garanti fra Rumænien. Men Peter Kofod Poulsen håber på en mere generel aftale, der sikrer en hurtigere udlevering.\n- Jeg ønsker en aftale, hvor det bliver langt, langt nemmere at sende folk til Rumænien. Jeg håber, det er det, regeringen har leveret. Det er fint, at vi har sendt den første tilbage, men der er jo en del at komme efter, siger han.\nSe også: 66-årig i evig frygt efter Levakovic-'hjemmebesøg'\nKrimi 1. feb. 2018 - kl. 07:30\nJimmi Levakovic tiltalt for 35 lovbrud: Nu skal han smides ud af Danmark


Taler du sort\nTaler du sort?\nUanset ordlyden er begge meldinger en udfordring, hvis det er responsen, du får, når du skal påvirke andre for at få din holdning, idé mfl. igennem. Her er 6 råd til, hvordan du bedst bliver tydelig, når du vil have indflydelse:\nFor slår du eksempelvis også på, at projektet præcis passer med den tid, som du har til rådighed i din kalender, åbner du for, at din leder begynder at tænke i, hvad du ellers kan fylde din tid ud med. Og så er det ikke sikkert, at han/hun (kun) finder frem til den projektledelse, som du gerne vil have.\n6. Lyt aktivt\nMed svaret herpå kan du efterfølgende tilvejebringe det ”missing link”, og så er der igen mulighed for, at du kan komme igennem med dit budskab. – Måske skal der endda slet ikke mere til, for med det ”missing link” er det også sandsynligt, at modtageren reagerer med ”det kunne du jo bare have sagt til at starte med” og derefter giver sin accept på det mål, som du vil have igennem.\nMen meget kan altså spares både for dig og den, du vil påvirke, ved, at du indledningsvist følger rådene i denne artikel. Har du brug for træning i den forbindelse, er Power2Influence® kurset for dig.\nHar du allerede deltaget på Power2Influence, har du nu fået genopfrisket, hvordan du undgår "LISP" og "LONS", og du kan eventuelt fortsætte repetitionen ved at tænke i, hvordan indflydelsesstilene Persuading, Asserting, Bridging og Attracting passer ind i de seks råd. Har du brug for mere træning, så du kan øge din positive, personlige gennemslagskraft yderligere, er Master In Influence® næste skridt for dig.


Tyl 3D og neopixels - en drøm gik lige i opfyldelse - whattowearable.com\nUdgivet den 18. maj 2018 18. maj 2018 af Sophie Hovdekorp\nSidste år på Copenhagen Maker mødte jeg kort Karin Eggert Rosenkvist, der leger med 3D print i tekstiler. Prøv at se nogle af hendes smukke designs på Instagram.\nIndtil da så jeg helt ærligt ingen ide i 3D print. Men da jeg så Karins projekter, fik jeg med det samme masser af ideer til at lege med tyl, 3D og en masse programmerbare neopixels.\nNu har jeg endelig fået investeret i en 3D printer – en lille let sag, der måske ikke kan printe store ting, men som heller ikke er et stort skrummel at have stående. Efter en lidt sej kamp med at forstå alt det der hejs omkring installation og kalibrering er jeg nu endelig kommet fra start.\nTil min første test valgte jeg noget tyndt sort tyl sat fast på pladen med nogle clips. Det bliver anbefalet at printe et par lag først, pause og lægge tyllet over og så printe videre. Jeg er lidt utålmodig, så jeg printer bare direkte på tyllet. Det holder fint indtil videre. Da jeg nok aldrig kommer til at vaske det, tror jeg på at det er ok.\nJeg har brugt Tinkercad til at lave mønster. Mit fokus er lige nu på at skrive bog om programmering i tekstiler, så på designsiden hopper jeg hen over en af de lavere barrer pt. Så stjerner og andre former er blot nogle defaults sat sammen og tilføjet hulrum til mine LED. Tag ikke fejl. For en rookie, kan det såmænd tage pænt lang tid.\nSå er der selvfølgelig hele programmeringsdelen. Til mit første projekt har jeg brugt en Gemma M0, som er fantastisk til sådanne projekter. Med denne nye Gemma slipper du for alt arduino-bøvlet og kan fokusere på at lære de basale ting omkring programmering af dit board.\nNu er jeg så ved at forberede mit outfit til Odense Havnekultur festival i weekenden 25.-27. maj, hvor jeg er med som ven af huset hos Computer Clubhouse med temaet micro:mekka.\nUdgivet i 3D, e-tekstil, Gemma, håndværk og design.\n← Sådan forvandler du en lyskæde…\nMicro:hvafornoget? – Programmering i håndarbejdslokalet →


Aarhus Stadsarkiv forpligter sig til at gøre webstedet https://stadsarkiv.aarhus.dk/ tilgængeligt, jf. ”Lov om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer”.\nOplever du, at der er ikketilgængeligt indhold på https://stadsarkiv.aarhus.dk/?\nDu kan kontakte Aarhus Stadsarkiv, hvis du oplever, at der er ikketilgængeligt indhold på https://stadsarkiv.aarhus.dk/\nTelefon: 89 40 48 00\nDet offentlige organ beskriver vurderingsmetoden som: I december 2020 lavede Sensus ApS en tilgængelighedsvurdering af den samme tekniske platform som Aarhus Stadsarkivs hjemmeside. Vurderingen omfattede udelukkende den tekniske platform og siger derfor ikke noget om det redaktionelle indhold på Aarhus Stadsarkivs hjemmeside. Siden evalueringen er der foretaget mange ændringer med henblik på at efterleve anbefalingerne i vurderingen. Vi benytter også Siteimprove som et værktøj til løbende at evaluere tilgængelighed på vores hjemmeside. Derudover sørger vi løbende for, at vores Umbraco platform understøtter tilgængeligt indhold, for eksempel i form af alt-text input til billeder og lixberegner i vores text-editor.\nSensus’ ekspertvurdering af Aarhus Kommunes Umbracoplatform\nHjemmesiden er udviklet, så den i alt væsentligt overholder wcag 2.0 standarden. Hjemmesiden er udviklet på platformen Umbraco, og baseret på en skabelon, som gør det let at oprette nye sites ud fra skabelonen. Det er den enkelte redaktørs ansvar at sikre, at hjemmesidens indhold lever op til standarder for tilgængelighed, herunder korrekt brug af overskriftsmarkering, sigende linktekster, lavest mulige lixtal m.m.\nVi er lige nu ved at undersøge vores muligheder for en videoløsning på hjemmesiden som understøtter tilgængelige undertekster samt en tilgængelig afspiller.\nFiltre i dropdown på søgeresultatssiden er lige nu ikke tilgængelige uden brug af mus, og alle filtre forsvinder på små skærme. Vi arbejder med vores leverandør for at rette op på dette.\nKnappen til at printe en side forsvinder lige nu på små skærme. Dette får vi rette snarest.\nDet er ikke muligt at scrolle i menuen når man har zoomet ind 200%. Vi arbejder på at løse dette.\nDenne erklæring blev første gang offentliggjort den 25. november 2021\nErklæringen blev senest revideret den 25. november 2021


Udsugning af svejserøg - Leverandører, Nyheder og Viden - Altomteknik\nUdsugning af svejserøg foretages med et ventilationsanlæg / udsugningsanlæg, med tilhørende sugearme, som punktsuger svejserøgen, hvor selve svejseprocesen finder sted. Udsugning af svejserøg vil også kunne have påvirkning af det eksterne miljø, hvorfor mange udsugningsanlæg leveres med filtre, som renser røgen inden den udledes\nLeverandører af og viden om Udsugning af svejserøg(svejserøgsudsugning):\nMere viden om udsugning af svejserøg:\nPå maskinfabrikker og steder hvor svejsning foretages, er det nødvendigt med en ekstra god udsugning, af mange grunde, primært det sundhedsmæssige, men også i forhold til bedst mulig udførsel af svejsningen. Udsugning af svejserøg foretages oftest med et ventilationsanlæg-udsugningsanlæg, med tilhørende sugearme, som punktsuger svejserøgen, hvor selve svejseprocesen finder sted. Udsugning af svejserøg vil også kunne have påvirkning af det eksterne miljø, hvorfor mange udsugningsanlæg leveres med filtre, som renser røgen inden den udledes.\nKonsulentsupporten - UCRS har opgraderet en eksisterende svejsehal\nUCRS har opgraderet en eksisterende svejsehal for at kunne imødekomme en øget efterspørgsel på kurser indenfor forskellige svejse teknikker, herunder svejsning i rustfrit stål\nOpgaven har omhandlet konsulentarbejde samt gennemførelse af projektet som projektleder.\nDer er blevet behov for flere svejsekabiner til undervisningen, specielt i rustfrie og aluminiumssvejsning, som har fået flere elever.\nDer etableres derfor i eksisterende lokaler, 11 nye svejsekabiner med punktsugearme og automatiske spjæld som styres af Smart Power system som åbner spjældene når svejsekabinen er aktiv. Således spares der på energien samtidig med at man sikre der ikke suges når kabinen ikke er aktiv.\nMan har valgt at montere helt nye Ø200mm punktsugearme for at imødekomme nuværende krav om at kunne bortsuge nok rustfri og aluminiums svejserøg væk, men også for at fremtidssikre så vidt som muligt.\nProjektet har desuden indeholdt udskiftning af gamle automatspjæld i andre svejselokaler på skolen, samt opgradering af eksisterende rørføring. Montagen har fundet sted i samarbejde med UCRS medarbejdere, elektrikere og andre håndværkere på pladsen\nHøjvakuum udsugning til slibeværktøjer og rengøring\nSlibearbejde er ofte en svær størrelse at styre i et produktions miljø hvor slibearbejdet ofte foregår skiftevis med svejseopgaver.\nProblematikken når der slibes i indrettede svejsebåse i et ellers åbent produktion miljø opstår fordi der slibes med store omdrejninger enten med vinkelsliber, penol sliber eller tilsvarende værktøjer, altså slynges støv og grater ofte langt væk fra en evt. punkt sugearm.\nHøjvakuum sug kobles direkte på slibeværktøjet og suger med langt større kraft end almindelig lavvakuum udsugning ( en typisk punkt sugearm ). Altså vil denne form for udsugning bort suge den farlige støv ( svævestøv ) allerede ved bearbejdningen. Den tunge støv vil stadig slynges væk fra sugestedet, men denne form for støv er ikke den farlige støv da den falder til jorden og derefter kan støvsuges op med det samme anlæg hvor der kan tilsluttes gulv rengørings udstyr.