Politisk frygt: Korskærparken risikerer igen at komme på ghettoliste | frdb.dk\nPolitisk frygt: Korskærparken risikerer igen at komme på ghettoliste\nI 2018 røg Korskærparken lige akkurat af ghettolisten. Spørgsmålet er nu, hvordan det går i år. Udvalgsformand er bekymret for, Korskærparken risikerer at komme på listen igen. Arkivfoto: Peter Leth-Larsen\nDer er udarbejdet en helhedsplan for Sønder- og Korskærparkerne, som skal udvikle boligområderne og på sigt få dem langt væk fra ghettolisten.\n28 okt. 2019 kl. 11:04\nFredericia: Omkring 1. december sender Transport, Bygnings- og Boligministeriets sin årlige ghettoliste ud. Sidste år røg af Korskærparken af listen, efter boligområdet i en årrække havde optrådt på listen.\nAf gode grunde vides det endnu ikke, hvordan listen ser ud i år, men formand for helhedsplanudvalget i Fredericia Kommune Turan Savas (S) frygter, Korskærparken er på listen igen.\n- Jeg er bekymret for, vi ryger på listen igen, siger Turan Savas.\nÅrsagen til bekymringen er, at det kun var små ændringer i tallene, der var betød, at Korskærparken røg af listen.\nBoligområder risikerer at komme på listen over udsatte boligområder, hvis de opfylder mindst to af fire kriterier om job/uddannelse, kriminalitet, grunduddannelse og indkomst. Hvis boligområdet så tillige har mere end 50 procent indvandrere eller efterkommere, ryger boligområdet på ghettolisten.\n- Hvis vi ryger på listen igen, er det på grund af den etniske beboersammensætning, forklarer Turan Savas.\nHelhedsplan for de kommende år\nFredericia Kommune har lavet en helhedsplan for Sønder- og Korskærparkerne for 2019-2022. I planen er der udarbejdet en række mål for udviklingen af de to boligområder.\nDe fire overordnede indsatsområder er uddannelse og beskæftigelse, forebyggelse og forældreansvar, tryghed og trivsel og kriminalpræventiv indsats.\n- Det går rigtig godt. Der kommer en del i uddannelse og arbejde. Vi har fokus på uddannelse og beskæftigelse og arbejder efter ghettokriterierne, fortæller Turan Savas.\nKorskærparken tilbage på ghettolisten: - Virkelig en margina...


Kunne vi ikke bare brænde skattekronerne? | Frihedssocialisten\nDet havde formodentligt været bedre for miljøet, hvis man havde kørt en europapalle med de penge, spandene har kostet, direkte på Forbrændingen.\nKøbenhavn er en rig kommune. Det er der mange årssager til – noget skyldes tidligere politikers rettidige omhu, noget skyldes Folketinget, og noget skyldes konjekturer og andet uden for lokalpolitikernes rækkevidde.\nDen rigdom giver en enorm styrke. København er kendt over hele verdenen, byer fra øst til vest kigger til os for de næste skarpe og innovative løsninger, og dele af vores model beundres af alle. Men notér, jeg siger dele, fordi København har store udfordringer.\nMen, ironisk nok, så er Københavns største udfordring dens voldsomme rigdom, for uden knappe ressourcer er det umuligt at prioritere, og de stærkeste vælgergrupper ønsker det heller ikke. Så mens at de udsatte borgere i handicapcenter København nu i over et årti ikke har kunnet få ordentlig sagsbehandling, så klatter borgerrepræsentationen borgernes penge væk på lir og lol.\nInspireret af mine højrefløjsmedbloggere, og for at illustrere hvorledes opgør med lokalpolitikeres manglende respekt for borgernes hårdt tjente skattekroner ikke blot er noget for højrefløjen at bide sig fast i, vil jeg frem imod kommunalvalget løbende komme med eksempler på kommunalt tant og fjas, i stedet for kerneopgaver!\nDet nyeste eksempel er grønne affaldsspande, men! Forstå mig ret, der er jo ikke tale om almindelige affaldsspande, nej, de her spande er, står Teknik- og Miljøborgmester Morten Kabells ord til troende, nærmest magiske. De skal angiveligt både kunne\n” »Vi vil ændre måden, man ser på affald, så det bliver set som ressourcer, der kan udnyttes. Nu skal hele byen sortere det organiske affald, og så får vi etableret et anlæg, der kan lave biogas. Det betyder, at vores skraldebiler og andre biler kan køre på biogas i stedet for på diesel. Det er kæmpe fordel både miljø- og klimamæssigt«, siger Morten Kabell. Også byens mest travle buslinje, 5C, kører på biogas.”\nDe pågældende spande anvender man så borgernes skattekroner til at få produceret og uddelt. Man kunne overveje, om det er indenfor de fleste skatteborgeres kompetenceniveau at indkøbe en plastikspand i Ikea, men nej! – For så havde der jo ikke været arbejde til den stakkels kommunikationsmand, der skal skrive pressemeddelelsen, og få et par af politikerne i aviserne her i et valgår. Det forstår man jo godt.\nProblemet med ovenstående er, som så mange gange før i Københavns Kommune, at der er kælet mere for detaljerne i pressemeddelelsen end i projektudførslen, for hvad Morten Kabell, og resten af Borgerrepræsentationen (og ja, de har alle (undtagen Socialdemokraterne der undlod) stemt for det), hopper let og elegant forbi, er, at der ikke findes et anlæg til biogas. Man vælger så i stedet at køre affaldet land og rige rundt, hvorved enhver (i forvejen teoretisk) CO2 besparelse er helt og aldeles forsvundet.\nHelt fantastisk bliver det dog, når man opdager, at Kommunen har produceret spande i vildskab og blinde, og således blandt andet uddelt 300 spande på mindst et københavnsk kollegium, hvor der er 20 køkkener…\nDa kollegianerne så påtaler dette over for forvaltningen og borgmesteren, så bliver de bedt om at aflevere de overskydende spande på genbrugsstationen, hvorfra jeg gerne sætter en plov på, at de bliver kørt direkte på Forbrændingen…\nHavde ovenstående været et element i en molbohistorie havde man kaldt det for ekstremt til at kunne forekomme, men desværre er det bare en helt vanlig historie fra en lidt for rig kommune i et valgår, og lad mig her til slut, blot for en god ordens skyld, understrege, at ovenstående historie, selvom den handler om noget fra Morten Kabells forvaltning, så er det ikke specielt ham, jeg skyder på, ej heller forvaltningen – de her eksempler findes i alle forvaltninger, og siden min veninde Lilian Parker Kaule forlod Københavns Borgerrepræsentation, så er der ingen af de nu-siddende, der kan vaske hænderne for de her cirkusprojekter – for de har alle stemt for adskillige af dem.\n- 6. september 2017 11:46\nDet er uhyggeligt at være vidne til det intellektuelle og moralske forfald der præger politikernes forvaltnintg af samfundet i disse år. Molbohistorier og skandaler vælter frem som frådende vandmasser. Det er som om idioti og hjernedød aktivisme er blevet til en epidemi. Er mange politikere helt skamløse? Iøvrigt er der en del uafhængige forskere som mener at co2 ikke er noget stort problem.\n- 6. september 2017 11:57\nDet er muligt at nationer kan have glæde af at måle en ønsket energi og transport-omstilling via et co2 regnskab i grove tal – muligt – men det giver ingen mening at bryde ned på hverken buslinier eller affaldsforbrændingsanlæg.\nDet giver reelt heller ingen mening at ombygge rene kulkraftværker til fx. træpilleværker. Det er nærmere idioti.\nCo2’s påvirkning på klimaet er minimalt – hvorimod partikelforurening både påvirker mennesker og miljø negativt. Omstillingen er god – målemetoden der bruges … idiotisk.\nDer venter ingen katastrofer ude i horisonten – præcis som aliens heller ikke venter derude parat til at besøge os – hverken for at redde os eller besejre os.\nVi er helt alene om problemerne og de skal løses rationelt – ikke i hysteri.\n- 6. september 2017 13:13\nStatsfinansieret gøgl, og kampen for fri hash, er langt vigtigere spørgsmål for den nye venstrefløj, end basal velfærd til de svageste; det ved enhver rigtig kystbanesocialist.\n”Landets statsminister må være et menneske, der bestræber sig på ikke at begå fejl”…\nFrank Grevil blev smidt i fængsel, fordi han sagde sandheden, da han afslørede, at Forsvarets Efterretningstjeneste allerede havde fortalt Anders Fogh Rasmussen, at der ikke var skyggen af bevis for, at Saddam Hussein besad masseødelæggelsesvåben, før Anders Fogh Rasmussen alligevel bildte Folketinget ind, at han med sikkerhed vidste, at Saddam Hussein rådede over masseødelæggelsesvåben…\n- 6. september 2017 13:24\nRegeringen og partierne brænder hundredvis af milliarder af kroner af på skøre og landsskadelige projekter. Det er derfor postvæsnet, skattevæsnet, hospitalerne, skadestuerne, forsvaret, politiet, velfærden, skolerne og meget mere rammes af kaskader af besparelser, forringelser, lukninger, stramninger og skadelige nedskæringer.\n- 6. september 2017 13:39\nHer er der lidt ytringsfrihed, men ellers er deltagelse i avisens blogs ved at miste mening. De fleste “debatter” er nu underkastet mellem 80 og 100% c en su r.\n- 6. september 2017 15:16\nKøbenhavn bærer ikke præg af rigdom, men af være en nedslidt by..\nAlle pengene ryger i direkte til overførselsindkomster i de kulturberigende parallelsamfund,\nhvor man griner af de dumme danskere.\nIronisk nok er det socialisterne, der har båret fleste pinde til arbejderklassens og velfærdssamfundets ligkiste, der snart skal nedsænkes.\nDet er sket ved skalten og valten med skattekronerne, herunder ikke mindst at ekspandere bistandskontoret til at omfatte borgere på hele kloden.\n- 6. september 2017 15:46\nHvilken farve har terrorist-spanden? Og hvor er fokus på Københavns problem?\n- 6. september 2017 16:16\nTitusinder af svenskere er allerede blevet opslugt af de politiske og afgrundsdybe “jordfaldshuller” som eliten/nomenklaturaen/politikkvinderne/pladderhumanisterne har skabt. Det svenske system er blevet til et monster. STATEN derovre er nu et mangehovedet uhyre. Hjemmerøverier, vold og mord er på lur overalt. Se snap hanen. (og den korte)\n- 6. september 2017 16:22\nMeget tyder på at regeringen med glæde følger i de svenske politikeres fodspor. Netop i disse dage planlægger la rs ulykke og co. endnu flere lukninger og nedskæringer.\n- 6. september 2017 17:22\nMorten Kabel er en levende legende i skandaler og misbrug af penge.\n1.Indkøb for 45 millioner kroner hvide cykler samt vedligeholdelse samt el-anlæg samt diverse og brugt bliver det ikke ,det står og ruster.\n2.Sortering af organisk affald i plastik spande og bortkørsel til Lolland,fordi da man satte “projektet “,var og er der ingen station som kan behandle affaldet i København-et helt igennem IKKE gennemtænkt projekt-økologi med lastbil 180 kilometer til Lolland-økologisk min bare røv.\n3.Parkerings betaling som netop er gennemført i Valby i år,koster undertegnet 3000 kroner,for at holde på egen vej,som vi selv har vedligeholdt i 20 år og som kommunen krævede tilbage og fik som pengemaskinen kan forsætte.\nHøjrefløjen vil topskattelettelser -vensrefløjen udplyndrer Deres borgere-Valget er Kolera eller Pest.\n- 6. september 2017 17:28\nHvis man analyserer regeringens politik, vil man med en saglig og upartisk analyse nok nå frem til at dens politik mest er for de mest velbjergede danskere, en ca. 3-5%. De 95-97% af danskerne har ikke meget andet end tab, ulemper, udgifter, ulykker og større risiko for elendighed og død……. ud af V og K ministrenes udspil. Fordi invasionen fortsætter, ligesom mængden af kriminalitet, nedskæringer og hospitalsskandaler osv. bare vokser og vokser. Regeringens politik er ekstremistisk, asocial og landsskadelig. Ligesom den forriges under helle t-s. Se den korte avis.\n- 6. september 2017 18:19\nTænk vi er blevet så rige at opsvingets penge, ikke må komme befolkningen til gode i form af afgiftlettelser, men kun ønskes anbragt i vestforbrænding, men nemesis giver ingen varme, fordi disse penge er digitale og kan ikke brænde.\nOm igen, DF ødelægger Danmark. Finn Vig\n- 6. september 2017 18:37\nI øvrigt apropos CO2 effekt og andet fiktivt junk. Hvordan har nogen – ved sine fulde fem – forestillet sig, at et 0.04% CO2 indhold i atmosfæren har nogen nævneværdig indflydelse på global opvarmning? Hvad med de øvrige 99.96% af andet indhold i atmosfæren? Her findes formentlig andre større klumper af stoffer, der er værd at glo på – og analysere.\nAf Ole Ankerdahl\n- 7. september 2017 0:00\nDet er demokratiets ledelse der er problemet…..overklassen sidder på alle partier. Politikere har lange boglige uddannelser, og er båret ind i livet af deres forældres økonomi. Det er ubrugelige erfaringer, når man skal lave politik for mennesker der har taget en langt hårdere og langt mindre fordelagtig vej ind i livet. Den mand som skabte velfærds-samfundet, var vokset op i dyb fattigdom, og havde et brændende ønske om at føre mennesker ud af fattigdommen. Han havde arbejdet siden han var 6 år gammel, og havde arbejdet med alt fra at tømme lokummer om natten, til at rulle cigarer. og han blev danmarks statsminister, og skabte velfærds-samfundet. Han var klog af sin baggrund i fattigdom. Han havde selv levet i armod, og han havde selv arbejdet i de hårdeste og værste jobs. Derfor brændte han for at få sine medmennesker ud af det lort, han selv havde siddet i. Se DET er en politiker !\n- 7. september 2017 0:03\n- 7. september 2017 0:37\nOgså en sandhed i den lange fortælling,o.:oo\n- 7. september 2017 9:05\nTak til Leif Donbæk for at sætte fingeren på et meget ømt punkt. Du er ikke ene om at undre dig over tiltag der i virkeligheden er ikke andet end symbolpolitik. Uden hensyntagen til om det skader mere end det gavner.\n- 7. september 2017 9:29\n“I øvrigt apropos CO2 effekt og andet fiktivt junk. Hvordan har nogen – ved sine fulde fem – forestillet sig, at et 0.04% CO2 indhold i atmosfæren har nogen nævneværdig indflydelse på global opvarmning? Hvad med de øvrige 99.96% af andet indhold i atmosfæren? Her findes formentlig andre større klumper af stoffer, der er værd at glo på – og analysere.”\nDet er nærmest blevet en sport at udstille sin egen uvidenhed.\nDet er ikke noget man forestiller sig. Det er noget man regner ud. Omvendt, hvis CO2 indholdet var 0, ville kloden være 30 grader koldere end den er i dag.\nDet teoretiske grundlag for strålingsfysik stammer fra midt i 1800-tallet. Det er Stefan-Boltzmanns lov for sortlegemestråling, samt arbejde af Fourier og Tyndall om stoffers strålingegenskaber. Første beregning af effekten af en fordobling af CO2 blev udført af Arrhenius i 1896.\nPrøv til at begynde med at tilbagevise disse arbejder. Det er ikke nok at sige “junk” og andre ord på fire bogstaver.\nKun molekyler med mindst tre atomer bidrager til drivhuseffekten. Det opdager man hvis man gider bruge fem minutter på emnet.\nDem er der følgende af: CO2, H2O, CH4, O3. Den første er langt den vigtigste. Resten af atmosfæren er transparent. Der ligger ikke nogen klumper og gemmer sig.\nHalvdelen af atmosfærens CO2-indhold stammer fra fossilt brændsel. Det viser isotopsammensætningen. For at tilbagevise det som “junk” skal man benægte atomers sammensætning og eksistensen af radioaktivitet.\n- 7. september 2017 10:33\nLeif Donbæk er på banen med et indlæg som forveksling ligner det som en anden fra den yderste højrefløj har skrevet.\nEn person som med rette kalder sig for en lakaj for kapitalen.\n- 7. september 2017 11:24\nIndlægget virker mest som en omgang fa..scistisk alt right propaganda, mod vedvarende energi og grønne tiltag og generelle fremskridt..\nSkraldespande koster ikke en disse. Og der er nu store penge i borgernes affald. Kommunerne kæmper direkte om at få det nu. Men alt dette ved Donbæk jo intet om..\nHan må skule over til socialisterne i Ø. Og se om de ikke kan hjælpe ham mht forståelse af hvad er socialisme! Hvis han køber basser til morgenkaffen ,hjælper de nok gerne?\n- 7. september 2017 11:29\nIndlægget virker mest som en omgang fa..scistisk alt righ.t propa.ganda, mod vedvarende energi og grønne tiltag og generelle fremskridt..\nSkraldespande koster ikke en dise. Og der er nu store penge i borgernes affald. Kommunerne kæmper direkte om at få det nu. Men alt dette ved Donbæk jo intet om..\n- 7. september 2017 11:31\nSkral..despande koster ikke en dise. Og der er nu store pe..nge i borgernes aff..ald. Kommunerne kæmper direkte om at få det nu. Men alt dette ved Donbæk jo intet om..\nHan må skule over til socia..listerne i Ø. Og se om de ikke kan hjælpe ham mht forståelse af hvad er soc..ialisme! Hvis han køber basser til morgenkaffen ,hjælper de nok gerne?\n- 7. september 2017 14:49\nDa jeg så overskriften, at brænde vores skattekroner, var jeg 100% enig, bedre at brænde skattekronerne end at islamisterne får del i så meget som en eneste surt tjent dansk skattekrone, at vi danske ikke i ydmygelse kommer til at betale vores egen selvdestruktion og etniske udrensning i jihad, men indlægget drejede sig istedet om plastikspande!!!?!\nVi danske venter på en nedsmeltning af den danske økonomi, den er på vej, en nedsmeltning vil være det danske folks redning, nuvel vi kommer til at sulte og lide afsagn, men skidt med det, her gælder det nationalstaten Danmark og vores overlevelse, fordi den dag pengekassen smækker i for islam, ondskabens ideologie, bliver det vores redning når kassen er tom, nationalstaten Danmarks redning og hjælp til selvhjælp!\nDet vil være en fordel for det danske folk at ja brænde skattekronerne, at ikke en eneste krone falder i islamisternes hænder, den brændte jords politik, at ikke efterlade noget tilovers hvor fjenden islamisterne nu rykker frem, hærger og husserer i vold og i terror, at ikke en eneste dansk krone bliver brugt imod os selv!\nAt brænde skattekronerne vil være det danske folks redning, bekymrer L eif sig om det danske folk, eller mere for plastikspande?\nUanset en genial plan, at afbrænde skattekronerne er trods alt en redningsplan for Danmark og det danske folk!\nDog, med det forbehold at Tyskland & Saudi Arabien naturligvis fortsat vil finanserer den islamistiske terror på dansk jord………men det kan vel ikke komme som en overraskelse for den danske statsmagt?\nAf li.se sø..rensen\n- 7. september 2017 18:07\nBrænd du roligt dine penge af. Der er for mange i cirkulation alligevel. 😎\nBiogas mv fortjeneste for miljø og samfund har så afgjort meget lidt beruselse mht om et sådant anlæg ligger i nærområdet.\nAnlæg her er dyrt, og mængden massiv. Altså betaler det sig at transportere. Sammenligningen kan slet ikke sammenlignes med argentinske æbler i supermarkedet.\nHvor ligger regnestykket også, i lillebitte DK med kun 500 km til fjerneste afkrog? Højst et par timers kørsel her. Uanstændigt sammenligningen. Og vildledende..\nDanmark har historisk de sidste år siddet på førstepladsen for bedste erhvervsklima. Og det i hele Verden h..ttps://www.forbes.com/best-countries-for-business/list/\nI år er Sverige dog top og DK røget ned på en ellers flot 6 plads under lav..ko. Lader til at rød..e regeringer er bedst for danmarks økonomi. Vi var nr 1 år for år under thor..ning. ..\nMen libera..listers uvide..nhed er bundløs…..\n- 7. september 2017 19:42\nRegeringens politik er uforståelig, for der er ingen sammenhæng eller logik, men en masse selvmodsigelser, brudte løfter og skandaløse udskejelser. Man har lige sendt hundredvis af millioner af kroner til Asien og Afrika, og vil sende endnu flere millioner afsted. Det er der råd til “for økonomien er bomstærk” iflg. løkke. Men der er ikke råd til at behandle danske arbejdsløse, hjemløse, patienter, pårørende og folkepensionister ordentligt. Tusinder af danskere må hutle sig igennem, fordi partierne hele tiden forringer velfærden.\nDanskerne diskrimineres nu så groft mht. velfærd mv., at Danmark er det nye Sydafrika.\n- 7. september 2017 19:48\nIndlæg om diskrimination af danskerne skjules af f ilt ret.\n- 7. september 2017 19:49\nskattekroner og ultimativ frihed er lig med fjernelse af bilafgifter, nemlig bevægelsesfrihed er at have en bil og kunne køre væk, ingen andre frihedssymboler slår denne frihed, og hvorfor skal friheden beskattes? ‘\nDF ødelægger Danmark Finn Vig\n- 7. september 2017 19:54\n(migranter har nu større ret til boliger, jobs, velfærd, pension, sundhed og særlige pengeydelser…..end vi danskere)\n- 7. september 2017 19:59\nEr det DF der har indført registreringsafgiften på biler? Er finn vig sindsforvirret?\n- 7. september 2017 22:15\nI øvrigt apropos – Kunne vi ikke bare brænde skattekronerne? Vel egentlig et glimrende alternativ til at bruge skattekroner på tilsyneladende åbenlys muslimsk femte kolonne virksomhed i Danmark. En artikel på BT.dk:\n“Omstridt imam var ansat på friskole: Nu afslører staten sin særlige bekymring”


Efter euforien: Hævntørst, drab og kampe i tiden efter Danmarks befrielse\nFortællingen om Danmarks befrielse handler typisk om frihed og glæde. Men kender du også historien om de blodige og mindre lyse sider af krigens afslutning?\nBlafrende flag, lys og glæde er en vigtig del af historien om befrielsen i maj 1945. Men historien rummer også flere mørkere kapitler, som vi ikke må glemme, påpeger forskere. (Foto: Frihedsmuseets fotoarkiv)\nI disse dage markerer vi 75-året for Danmarks befrielse fra den tyske besættelsesmagt. En skelsættende begivenhed, som de fleste forbinder med glæde, lys i vinduerne, afbrænding af mørklægningsgardiner, sang og euforisk stemning.\nMen tiden efter 4. maj 1945 var ikke kun en lys og lykkelig afslutning på en mørk krig. I kølvandet på befrielsen fulgte også blodige skyderier, hævntørst, drab og udskamning af folk, som blev anset for at være ‘tyskervenlige’.\n»Først var der eufori den 4. maj om aftenen. Men de næstfølgende dage slog det meget hurtigt over i en hævntørst. Folk ville gengælde og hævne den ydmygelse, som besættelsen havde været,« siger professor emeritus Claus Bryld, som er historiker og har forsket i besættelsestiden.\nSelvom årsdagen for Danmarks befrielse er en god anledning til at mindes og hylde dem, som gik imod nazismen og besættelsesmagten, påpeger forskerne, at det også er vigtigt at huske - og tage ved lære af - de mørkere sider af tiden omkring Danmarks befrielse.\n»I tiden efter befrielsen stod såret efter krigen stadig helt åbent, og der var en enorm hævntørst i befolkningen. Derfor skete der nogle ting, som vi bliver nødt til at gå efter i sømmene i eftertiden,« siger Sine Maria Vinther, historiker ved Roskilde Universitet.\nI denne artikel har vi samlet en række af de mindre lyse og omdiskuterede kapitler i historien om tiden efter befrielsen, herunder:\nBlodige kamphandlinger med hundredvis af dødsfald til følge i dagene efter befrielsen\nInterneringer af titusindvis af mennesker, som mistænktes for at samarbejde med tyskere\n‘Tyskerpiger’: Kvinder, som havde haft et forhold til tyske soldater, blev offentligt udskammet, interneret eller klippet skaldede.\nGenindførelse af dødsstraf\nIndførelse af love med tilbagevirkende kraft\nBrug af unge tyskere til det farlige oprydningsarbejde efter tyske miner\nBlodige voldsbølger og udrensninger i andre lande\nDu kan klikke på et af emnerne ovenfor, hvis du vil springe direkte til dette emne.\n4.-5. maj var blodige døgn\nMens de fleste husker 4. maj og 5. maj for det glade budskab om, at tyske tropper havde overgivet sig i Danmark og andre lande, var de skelsættende datoer også præget af skyderier og kamphandlinger.\n»Flere hundrede mennesker blev dræbt i befrielsesdøgnet. Så midt i al glæden var det også et turbulent og meget blodigt døgn,« fortæller Claus Bundgård Christensen, som er lektor i historie og har forsket i besættelsestiden.\nHan påpeger, at der i dagene omkring 4.-5. maj opstod kampe rundt omkring i landet mellem tyske enheder, danske nazi-sympatisører og modstandsfolk.\n»Der var danskere og tyskere, som blev ved med at kæmpe, efter at frihedsbudskabet var blevet udsendt. På Istedgade i København var der for eksempel mange skudvekslinger og kampe mod det forhadte, tyske politi, Hipo. Hipo-folkene gemte sig forskellige steder i byen og ville ikke overgive sig,« fortæller Claus Bundgård Christensen.\nI Odense var forvirringen under kampene så voldsom, at to modstandsgrupper kom til at bekrige hinanden med flere dødsfald til følge, fordi begge grupper fejlagtigt troede modstanderne var HIPO-medlemmer.\n»Mange af de mennesker, som deltog i kampene, havde ikke meget forstand på at håndtere våben og der var også folk, som blev dræbt i vådeskud. På den måde blev det et meget blodigt døgn,« fortæller Claus Bundgård Christensen, som er lektor i historie ved Roskilde Universitet.\nInternering af mistænkte\nUd over kamphandlinger foregik der også tusindvis af arrestationer i dagene efter befrielsen. I alt blev op mod 40.000 mennesker anholdt og interneret efter krigen ifølge juraprofessor Ditlev Tamms opgørelse.\nDe internerede var først og fremmest mennesker, som var mistænkt for at have hjulpet tyskerne, og som, man ventede, skulle dømmes ved et kommende retsopgør.\n»Der blev ringet på hos folk, og de blev arresteret, ofte under voldelige forhold. Flere blev simpelthen dræbt,« fortæller professor Claus Bryld, som ud over sin forskning har et personligt forhold til historien, idet hans far var fremtrædende medlem af det danske nazistparti, Danmarks Nationalsocialistiske Arbejderparti (DNSAP), men forlod partiet i 1943.\nModstandsbevægelsen tog efterfølgende ansvaret for 25 dødsfald under aktionerne. Andre anholdte fik en hårdhændet behandling og blev kørt gennem gaderne i åbne lastbiler. Ofte blev der hængt skilte på de anholdte, som fortalte, at de var nazister, værnemagere eller tyskertøser.\n»Nogle anholdelser skete på baggrund af løse rygter eller var et led i personlige opgør,« fortæller Claus Bryld.\nFrihedskæmperne og politi i aktion ved anholdelserne i Odense efter befrielsen. (Foto: Frihedsmuseets fotoarkiv)\nSelvom interneringerne kan fremstå voldsomme i dag, var de en del af et uundgåeligt opgør med krigstiden, påpeger historiker Claus Bundgård Christensen.\n»Det er vigtigt at forstå, at der var tale om et nødvendigt opgør. Der var folk iblandt, som havde begået alvorlige forbrydelser under krigen og havde gået tyskernes ærinde. Interneringerne var første led i et retsopgør, som skulle stille dem til ansvar. Det var nødvendigt, for at man kunne undgå, at det endte i et blodbad af selvtægt,« fortæller Claus Bundgård Christensen.\nInterneringerne blev i første omgang foretaget af modstandsbevægelsen, og de skete i en kaotisk situation, hvor det danske politi ikke havde fungeret siden september 1944.\nKort efter befrielsen - den 13. maj - trådte dansk politi i funktion igen, og modstandsbevægelsen overdrog lejrene med de internerede mennesker til politiet, som gradvist løslod de internerede. Størstedelen af de internerede endte med ikke at blive dømt i det efterfølgende retsopgør.\n»Selvom der var mange tilfælde af ubegrundede interneringer, undgik man i Danmark stort set det blodige opgør med mistænkte landsforrædere i befrielsesdagene, som man så i andre befriede lande,« skriver Aarhus Universitets historiesite, Danmarkshistorien.dk, om interneringerne.\nLæs også: Besættelsestiden er en erindringspolitisk kampplads\nTyskertøser blev udskammet og kronraget\nHævntørsten i kølvandet på befrielsen blev i høj grad følt af ‘tyskertøser’; det vil sige kvinder, som havde været i et forhold med tyskere under krigen.\n»Tyskerpigerne blev opsøgt i deres hjem og hevet ud på gaden. En del blev klippet skaldet, og nogle gange blev de afklædt og fik malet hagekors på kroppen. Der findes flere brutale beretninger,« fortæller Claus Bryld.\nForskning i tyskerpiger\nDet er i høj grad forskning udført af professor Anette Warring fra Roskilde Universitet, som har været med til at rette fokus på tyskerpigernes skæbne - og hvordan det i mange tilfælde kom til at præge dem resten af livet, at de havde forelsket sig i en tysker under krigen.\nForklaringen på den hårdhændede behandling af kvinderne lød, at ‘tyskerpigerne’ havde leveret informationer til tyskerne eller havde støttet Nazityskland på anden måde.\nMen noget tyder på, at mistroen overfor kvinderne ofte ikke havde hold i virkeligheden. Undersøgelser lavet efter krigen peger på, at kvinderne havde andre motiver for at finde sammen med tyskerne.\n»Langt de færreste havde gjort noget, som kan betragtes som værnemageri eller stikkervirksomhed. Efterfølgende forskning tyder på, at de fleste kvinder fandt sammen med tyskerne på grund af spænding eller kærlighed. Men de blev alligevel udsat for hårklipning, chikane og vold,« siger Sine Maria Vinther.\nTyskerpiger var typisk ikke værnemagere eller stikkere, men ofte piger, som havde forelsket sig i en tysk soldat, måske for spændingens skyld. Her ses en tysk soldat med en dansk pige ved Peblingesøen i København. (Foto: Frihedsmuseets Fotoarkiv)\nKvindens seksualitet blev et spørgsmål om national ære\nSelvom mange i dag nok vil hævde, at kvindernes private kærligheds- eller sexliv var et privat anliggende, blev kvindernes forhold til tyske soldater et spørgsmål om både national ære og de danske mænds ære.\n»Det føltes som en kæmpe national skam, at kvinderne lå i med tyskerne. På den måde blev kvindens krop til en kampzone mellem befrielse og krig,« fortæller Sine Maria Vinther.\nDen danske regering havde tidligere under besættelsen opfordret danskerne til at samarbejde med tyskerne. Derfor kan det være vanskeligt at klandre kvinderne, da folkestemningen først blev mere negativ overfor tyskerne længere inde i besættelsesperioden, mener Sine Maria Vinther.\n»Det er tankevækkende, at folk sank ned på fjendens niveau, og måske endda dybere, når de ignorerede alle retsprincipper og tyede til selvtægt,« siger hun om de mænd, der klippede pigerne.\nDer findes ingen officiel registrering af kvinderne, men forskning peger på, at omkring 50.000 kvinder var ‘tyskerpiger’, fortæller Sine Maria Vinther fra RUC.\n»Det er et enormt stort antal, der betyder, at de fleste var beslægtet - nært eller fjernt - med en tyskerpige,« vurderer hun og tilføjer, at skammen i høj grad levede videre i næste generation.\n»Der blev registreret omkring 5.500 tyskerbørn efter besættelsen, men det reelle tal menes at være højere. Mange ved sikkert ikke, at de har en tysk far, fordi deres forældre har været udsat for stigmatisering i hele deres liv.«\nEfter befrielsen indførte den danske regering en række love om landsskadelig virksomhed, som gjorde det muligt at straffe de danskere, der havde samarbejdet med tyskerne på den ene eller anden måde under krigen. Lovene kaldes for Retsopgøret.\nDen alvorligste konsekvens af Retsopgøret var, at dødsstraffen, som ellers var blevet afskaffet i 1930, blev genindført. Dødsstraffen vendte op og ned på, hvad der havde været lovligt før krigen.\n»Når man har en straffelov, så skal folk normalt vide, hvad straffen er, for deres handlinger. Men under krigen var der ingen dødsstraf, og den blev indført med tilbagevirkende kraft,« fortæller Joachim Lund, som er lektor ved Center for Virksomhedshistorie på Copenhagen Business School.\nSelvom dødsstraffen kun var blevet afskaffet 15 år før genindførslen, havde der ikke fundet henrettelser sted siden 1892, så alle troede, at det var et overstået kapitel, påpeger han.\nFrihedsrådet - et organ, som koordinerede forskellige modstandsgruppers arbejde under besættelsen - havde forberedt retsopgøret siden 1943, som en reaktion på de borgerkrigslignende tilstande, der foregik i krigens sidste år. Her havde tyskerne kørt rundt og skudt tilfældige civile på gaderne, og det pustede voldsomt til danskernes hævntørst, fortæller Joachim Lund.\n78 blev dømt til døden\nNetop denne form for vold og ydmygelse under besættelsen betød, at et retsopgør efter krigen var nødvendigt, for at befolkningen kunne komme videre og få en følelse af retfærdighed efter en mørk og uretfærdig krig, fortæller historiker Claus Bundgård Christensen.\n»Retsopgøret blev planlagt for at undgå de lange knives nat (private hævnaktioner, red.). Der er ingen tvivl, om at udsigten til et retsopgør var med til at dæmpe volden i tiden efter befrielsen. Men det endte med at blive et hårdt og brutalt retsopgør,« siger Claus Bundgård Christensen.\nHenrettelserne af de dødsdømte begyndte i sommeren 1945.\nI alt blev 78 mennesker dømt til døden, men flere blev efterfølgende benådet. I alt blev 46 mennesker henrettet ved skydning frem til 1950.\nI videoen herunder kan du høre Sine Maria Vinther fortælle mere om de henrettelser, som foregik i et skur på Christiania i København.\nForsker fortæller detaljeret om henrettelserne efter Anden Verdenskrig, imens hun står på resterne af stedet, det hvor det foregik. (Video: Forskerzonen/ Kristian Højgaard Nielsen)\nRegeringen 'narrede' tusindvis af soldater\nDødsstraffens genindførelse er ikke Retsopgørets eneste skyggeside.\nRetsopgøret betød også, at der blev lavet nogle juridisk set betænkelige love, som åbnede en flanke for kritik af regeringen, mener Joachim Lund fra CBS.\n»Problemet var, at den danske regering lavede love med tilbagevirkende kraft, hvad vi ellers ikke må. Deres forklaring lød, at de ville havde indført forbuddene tidligere, hvis de havde været i stand til det, men at de forbød det, så snart de kunne. Det er problematisk, for man kan ikke forvente, at folk skal kunne gætte sig til, hvad der bliver forbudt i fremtiden,« siger Joachim Lund.\nVed krigens afslutningen indførte regeringen blandt andet, at danskere, der var gået i krig på tysk side, blev straffet med fængsel. Normalt er det ulovligt træde i et andet lands krigstjeneste, men den selvsamme regering havde i 1941 lavet en undtagelse. Den havde gjort det lovligt for danske soldater at tage orlov fra tjenesten, så de kunne melde sig til Frikorps Danmark, som kæmpede på tysk side.\n»Efter krigen sagde regeringen, at de havde regnet med, at folk kunne læse mellem linjerne, at undtagelsen havde været et tysk krav, de havde været nødt til at efterkomme, selvom de ikke ønskede det. Men der var jo faktisk 12.000 mennesker, der meldte sig til tysk krigstjeneste og som ikke havde regnet det ud,« fortæller Joachim Lund og fortsætter:\n»Dem, der vendte tilbage fra krigen blev dømt. Officerer fik 4 års fængsel og soldater 2. De var meget forbitrede over det, og der opstod en fortælling om, at de var blevet narret af regeringen.«\nVirksomheder blev ramt på økonomien\nDet var ikke kun danske soldater, der blev ramt af regeringens love, der blev indført med tilbagevirkende kraft.\nBlandt andet vedtog regeringen ved straffelovstillægget i sommeren 1945 at straffe folk, der havde udvist ’utilbørligt initiativ’ til at skaffe sig ordrer fra værnemagten eller havde udvidet deres produktion for at imødekomme tyskernes bestillinger.\nUnder krigen havde regeringen godt nok vedtaget, at danske virksomheder højst måtte tage fem procent i profit, når de handlede med tyskerne, for at begrænse samarbejde med Tyskland, men efter besættelsen kom skærpelsen.\n»Omkring 1.000 mennesker blev straffet, og folk, der havde overtrådt prisbestemmelser skulle tilbagebetale det, de havde tjent for meget med en bøde oveni. Mange havde tjent tocifrede millionbeløb på handlen med tyskerne, så det var et hårdt slag for dem,« siger Joachim Lund.\nUnge tyskere blev bomberyddere\nEn anden omdiskuteret skyggeside i tiden efter befrielsen var arbejdet med at fjerne miner, som blev udlagt af den tyske besættelsesmagt under Anden Verdenskrig.\nUnge tyske mænd, der havde været soldater under krigen, blev efter krigens afslutning sendt op til den jyske vestkyst for at rydde minerne.\n»Mange af drengene blev sprængt i stykker, døde eller blev såret, og det så man igennem fingre med, fordi de var tyskere,« siger Sine Maria Vinther, og fortsætter:\n»Det var besværligt at rydde minerne mange steder i Danmark, fordi oversvømmelser og dårlige vejrforhold havde rykket minerne fra deres oprindelige placering,« fortæller hun.\nOmkring 150 af de i alt omkring 2.500 unge tyskere, der blev sat til at rydde miner, mistede livet, og mellem 300 og 400 blev såret under arbejdet, skriver Danmarkshistorien.dk.\nI de sidste år af 2. verdenskrig udlagde den tyske besættelsesmagt ca. 1.500.000 landminer på den jyske vestkyst. Her ses et hold der er i færd med at opspore og fjerne miner. (Foto: Frihedsmuseets Fotoarkiv)\nMinerydningen er senere blevet kritiseret\nDet var et led i kapitulationsbetingelserne, at tyskerne skulle rydde op efter sig, men alligevel er det senere er det blevet kritiseret for at være et brud på Genevekonventionens artikler 31 og 32, som forbyder brugen af krigsfanger til farligt arbejde.\nDet er til diskussion, om de tyske drenge virkelig var krigsfanger.\nDels fordi Tyskland selv gik med på kapitulationsbetingelserne, og dels fordi drengene selv kunne selv vælge, om de ville rydde miner i Danmark eller Belgien, fortæller Sine Maria Vinther.\nMen i Belgien var der ingen minekort, hvilket gjorde arbejde endnu farligere. »Så havde de i virkeligheden noget valg? Man kan i hvert fald kritisere de humanitære betingelser,« siger historikeren.\nHistorien om minerydningsarbejdet er blev dramatiseret i 2015 i filmen ‘Under Sandet’.\n'Mildt' sammenlignet med andre lande\nSelvom begivenhederne i kølvandet på befrielsen kan virke brutale set med nutidens øjne, er det vigtigt at huske på, at et opgør med krigen var nødvendigt, påpeger Claus Bundgård Christensen.\nHan henviser til, at hævntørsten og dens konsekvenser var endnu mere blodige i en række andre lande.\n»Hele overgangen fra krig til fred er en meget voldelig tid, og det glemmer man ofte. I tiden efter krigens afslutning opstod der store bølger af etnisk vold, hævndrab og store udrensninger af mennesker rundt omkring i Europa. Når man ser på, hvor brutalt det gik for sig i andre lande, slap vi relativt mildt igennem det i Danmark,« siger Claus Bundgård Christensen, som blandt andet anbefaler bogen 'Savage Continent', der beskriver voldsbølgen i Europa efter Anden Verdenskrig.\nSelvom den danske regerings handlinger efter befrielsen kan kritiseres, er Joachim Lund enig i, at vi ikke må glemme, at retsopgøret og genindførelsen af dødsstraffen var et forsøg på at forhindre, at optøjerne blandt befolkningen kom endnu mere ud af kontrol.\nSom eksempel nævner han Frankrig, der blev befriet i løbet af efteråret 1944.\n»Inden lov og orden igen var indført, blev der begået 50.000 lynchninger, hvor kollaboratører blev klynget op i den nærmeste lygtepæl. Så når Frihedsrådet i Danmark fremsatte krav om dødsstraf, var det for at forhindre selvtægt og fortælle befolkningen, at de havde styr på det, « fortæller Joachim Lund.\nKan regeringens håndtering retfærdiggøres?\nSelvom regeringen handlede for at afværge en potentielt endnu større katastrofe, bliver vi I eftertiden nødt til at diskutere, om regeringens intentioner retfærdiggør de midler, den tog i brug, mener Joachim Lund fra CBS.\n»Det handler jo i virkeligheden om, hvorvidt målet retfærdiggør midlet, og der er bare et aspekt, man skal have med i sine overvejelser,« mener Joachim Lund, der dog ikke tager stilling til, hvorvidt regeringens handlinger var fair.\nSine Maria Vinther kalder det en kompleks diskussion, der skal ses fra flere sider, men i sidste ende mener hun, at regeringens forsøg på at imødekomme folkestemningen gik for vidt.\n»Senere er det blevet kritiseret, at kollaboratørerne sad interneret uden at blive sat for en dommer, og mange blev udsat for forfærdelige ting i internaterne, så regeringens handlinger gik over gevind,« siger hun.\n»Det er et eksempel på, hvordan man lader følelser blive blandet ind i retsprincipper og demokratiet. Og det blev accepteret af den brede offentlighed. Først nogle år senere blev det stærkt kritiseret, men det er et udtryk for, at følelserne virkelig sad uden på tøjet hos alle i denne tid,« siger hun.\nIngen ville opfattes som tyskervenlige efter krigen\nProfessor emeritus Claus Bryld påpeger, at tiltagene efter Befrielsen måske også hænger sammen med, at mange - inklusiv regeringen - helst ville undgå at opføre eller ytre sig på måder, der kunne blive opfattet som tyskervenlige.\n»I tiden efter krigen havde de fleste travlt med at identificere sig med modstandsbevægelsen. Man glemte, at de fleste danskere havde støttet regeringens samarbejde med tyskerne gennem det meste af krigen. Reelt set var der næsten ikke var nogen, der støttede eller var aktive i modstandsbevægelsen før de sidste to år af krigen,« siger Claus Bryld og tilføjer:\n»Men hvis man er en person, som har været passiv under det meste af besættelsen, kan man retfærdiggøre sig bagefter ved at være ekstra skrap over for dem, som man mente trådte ved siden af. Så hævnen og skadefryden er også en måde at vise, at man har spillet på det rigtige hold,« mener Claus Bryld.\nHan har selv har forsket i danskernes ‘kollektive erindring’ om Anden Verdenskrig og påpeger, at det først er i de senere årtier, at de ‘mindre behagelige sider’ af historien er blevet genstand for forskningens og offentlighedens søgelys.\n»Det er vigtigt, at vi bliver ved med at udfordre vores forestillinger om krigen, så vi kan tage ved lære af vores handlinger,« slutter han.\nLæs også: 9. april: Genhør frihedsbudskabet, og læs myterne om besættelsestiden\nLæs også: Danskerne elskede sort og jødisk jazzband under besættelsen\nClaus Bundgaard Christensens profil (RUC)\nJoachim Lunds profil (CBS)\n'Interneringerne efter befrielsen 1945', Danmarkshistorien.dk, Aarhus Universitet\n'Landminer ved Vestkysten, 1943-2012', Danmarkshistorien.dk, Aarhus Universitet\n'Tyskerpiger: under besættelse og retsopgør', Gyldendal (2017)\n'Retsopgøret efter Besættelsen,' bog af professor Ditlev Tamm, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 1984\nRigsarkivet markerer 400-året for oprettelsen af kolonien i Tranquebar ved at give adgang til Ostindisk Kompagnis historie.\nI 37 år blev 9.479 hjerner skåret fri fra kraniet hos psykiatriske patienter i Danmark\nI dag er de en gave til videnskaben. Få den fascinerende fortælling om Danmarks hjernesamling her.


På cykel langs Donau – fra Passau til Wien - Cykelferie på egen hånd - Rejser med Penguin - Penguin Travel\nPå cykel langs Donau – fra Passau til Wien\n4170 DKK, 7 Dage\nUdforsk stierne langs den blå Donau ligesom romerne og Europas konger og kejsere gjorde før du.\nDenne cykeltur er en rigtig klassiker og er ideel til en familieferie. Opdag områdets skønhed og historien bag denne tidligere militær,- og handelsrute. Nyd de daglige cykelruter tæt på det kølige, klare vand i Donau floden på en af Europas smukkeste og mest populære ruter. Ruten starter i Passau og passerer forskellige distrikter i Ø;;;;;;vre og Nedre Ø;;;;;;strig og ender i metropolbyen Wien.\nPå landet kan kan du nyde forskellige traditionelle østrigske specialiteter som velsmagende dumplings og moreish samt de lækre vine i Buschenschenken værtshusene i Wachau regionen.\n♦ Passau – kendt som treflodsbyen\n♦ Wachau regionen – berømt for vinproduktion\n♦ Wien – Donaus metropol\nDag 1. Passau\nAnkomst til Passau (Tyskland). Gå ikke glip af at tage en gåtur gennem "Ny Center" i Passau, som er blevet fuldstændig fornyet of forvandlet til fodgænger-venligt og bilfrit område. Et andet ”must-see” sted er domkirken, hvor du kan nyde lyden af det største kirkeorgel i verden (undtagen søn- og helligdage).\nDag 2. Passau - Donau floden\nI dag begynder cykelturen langs Donau. Først passeres Obernzell og endelig ankommer du til Engelhartszell (det eneste Trappist kloster i Ø;;;;;;strig). Fortsæt gennem naturreservatet Donauleiten, hvorfra du kommer til Schlogen Bend mod nord. På grund af granit er Donau her blevet manipuleret til at ændre retning med 180 grader. Tag færgen til den anden side af floden, mens du beundrer dette naturfænomen.\nCykelafstand: 40 - 55 km\nDag 3. Donau floden - Linz\nI dag skal du cykle gennem det grønne Eferdinger bassinet via købstæderne Aschach, Ottensheim og Wilhering før du når til hovedstaden i den øverste del af Ø;;;;;;strig - Linz. Den historiske gamle bydel i Linz har mange værtshuse og restauranter som du kan gå på opdagelse i. Nyd den storslåede udsigt fra Pöstlingberg bjerget og en tur gennem Donaulande park\nCykelafstand: 50 km\nDag 4. Linz - Grein\nTage en lille omvej fra dagens kurs til Skt. Florian (et augustinsk kloster) og videre til Enns. Enns er kendt for at være den ældste by i Ø;;;;;;strig. I Enns kan du gå ned til byens torv og se dets 60 meter bytårn. Eller du kan besøge den arkæologiske samling i det kommunale museum Lauriacum. Bagefter vender du tilbage til floden, og cykler videre til den smukke lille barokby Grein. Her har du mulighed for at besøge det ældste kommunale teater i Ø;;;;;;strig, der stadig bliver brugt den dag i dag. Eller du kan besøge det maritime museum eller Greinburg slottet.\nCykelafstand: 55 km\nDag 5. Grein - Wachau\nDenne del af Donau, som engang var frygtet af sømændende, er nu en dejlig cykelrute. Her kan du tage en afslappet cykeltur. Den storslåede valfartskirke i Maria Taferl, højt over Donau, tiltrækker tusindvis af pilgrimme hvert år.\nCykelafstand: 50 - 60 km\nDag 6. Wachau - Krems/Traismauer/Tulln\nPå vej fra Wachau tager man et lille stop i Melk og kigger op for at beundre det smukke Stift Melk kloster med udsigt over Donau. Fortsæt ind i det maleriske Wachau-region, hvor man kan nyde den charmerende atmosfære af regionens typiske frugtplantager og vinmarker. Passer gennem de små vin-byer Spitz og Weissenkirchen og cykel forbi Dürnstein slotsruinerne. Afslut din rejse i den 1000 år gamle by Krems eller i Tulln. Nyd en dejlig slutning på dagen med en vinsmagning, som absolut er et must i Wachau region.\nCykelafstand: 40 - 60 km\nDag 7. Krems /Traismauer /Tulln - Wien\nDe sidste kilometer af din cykeltur bliver afslappet. Fra Donau til den spændende metropol - Wien. På en del af etapen skal man bruge tog . Så snart man ankommer i Wien er der check-in på hotellet. Man kan bruge resten af dagen på at udforske byen. Tag en rundtur i Wiens typiske caféer, gå en tur langs Wien’s Parade shoppinggade og Mariahilfer Strasse, besøg Stefanskirken og tage en tur i en af de berømte hestevogne.\nCykelafstand: 45 - 65 km\nVærd at vide: ► Man kan flyve til Munchen eller Wien og tage toget til Passau. Det er også muligt at ankomme til Scharding og cykle til Passau hvor turen starter. Venligst angiv ankomststedet ved booking ► Parkering i Scharding: gratis parkering ved cykelstierne. Parkering i Passau: ca. 35 EUR for en uge ► Fladt og velbygget cykelsti næsten helt uden biler. Mindre veje udgør kun meget korte dele af denne rute - Donaus cykelsti er et perfekt eksempel på en cykelrute.\nNødvendigt udstyr: Medbring gerne: ► Cykelshorts ► Cykelhandsker ► Let vindjakke ► Solbriller med UV beskyttelse ► Solcreme ► Læbepomade ► Cykelhjelm\n7 overnatninger på hyggelige turistklasse hoteller og kro\nfærgetur (Au-Schlogen) inkl. cykel\n1 vinsmagning i Wachau regionen\nvelkomstmøde på engelsk eller tysk\n24 t nødhjælpsnummer\nDonau-kort for Øvre Østrig\ntransfer fra/til lufthavnen og anden transport\nturistskat hvis nogen\nEnkeltværelse tillæg: cykeludlejning: 90 EUR\ncykeludlejning PLUS: 145 EUR\nleje af el-cykel: 200 EUR\nhalvpensionstilskud (6 middage for det meste multi-course,nogle gange uden for ejendommen,betales med kupon)\nWien B & B: 160 EUR\nekstra nætter i Passau / Schärding / Wien: efter anmodning\nindkvartering på hoteller i højere kategori: efter anmodning.Beløberne betales til os i forvejen i DKK ifølge dagens kurs.\nPå cykel langs Donau – fra Passau til Wien (Vurderet 4.91 / 5 Baseret på 338 Anmeldelser.)\n07 Maj 2022 - 09 September 2022\n10 September 2022 - 30 September 2022\n01 Oktober 2022 - 08 Oktober 2022


AudioQuest NRG-Y2 Strømkabel - 3 års garanti\nHjem / Butik / Kabler / Strøm kabler / AudioQuest NRG-Y2 Strømkabel\nVarenummer (SKU): AQNRGY2AC1,0 Kategorier: Kabler, Strøm kabler\nLækkert strømkabel til dine elektroniske komponenter. Ledere i LGC (Long Grain Copper) og gennemtænkt solid konstruktion. … læs mere her\nAudioQuest NRG-Y2 Strømkabel – 3 års garanti\nAudioQuest NRG-Y2 Strømkabel der kommer fra det eftertragtede mærke AudioQuest kan være det, der giver dig en HiFi oplevelse, og den kvalitet, som du fortjener. Når du leder efter den gode lyd eller det gode billede, sikrer HiFi Klubben oplevelsen, der giver glæde. God lyd og godt billede forudsætter, at grejet det skal afspilles på har en høj klasse som kan give dig den optimale kvalitet ligegyldigt hvor den kommer fra. Og med denne vare går du ikke galt i byen, og dermed er bedre HiFi ikke langt væk.\nAudioQuest NRG-Y2 Strømkabel i toplækker kvalitet\nAudioQuest NRG-Y2 Strømkabel er en af de mest populære varer her på shoppen i vores gruppe af varer Kabler – Strøm kabler. Du bliver ved købet også tildelt hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber AudioQuest NRG-Y2 Strømkabel fra den meget brugte forhandler HiFi Klubben, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Hos webshoppens store udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nAudioQuest NRG-Y2 Strømkabel fra AudioQuest\nHandler du varer i en dansk webbutik, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Frederiksberg-borgerne værdsætter det lokale kulturliv -\nBy Jeanette HougaardOn 25.03.2020 26.09.2021\nKulturen har stor betydning for oplevelsen af Frederiksberg som en god by at leve i, viser analysen.\nFrederiksbergfonden har spurgt 500 borgere om deres holdninger til kultur, og deres svar bidrager med nyttig viden.\nFrederiksbergfonden uddeler årligt 10 millioner kroner til lokale aktiviteter. En betydelig del af fondsmidlerne går til en bred vifte af kulturoplevelser, der bidrager til at gøre Frederiksberg til en levende kommune at være borger og besøgende i. Derfor besluttede fonden at tage pulsen på, hvordan borgerne selv opfatter kulturlivet.\nTænketanken Mandag Morgen har stillet en række spørgsmål til 500 repræsentative Frederiksberg-borgere. De er blevet spurgt om, hvilken værdi kulturen har for den enkelte og for fællesskabet, og hvordan de mener kultur skal finansieres. Undersøgelsen sammenholder også, hvad en gennemsnitsdansker svarer på de samme spørgsmål.\nDet har givet en række nyttige iagttagelser, forklarer Frederiksbergfondens direktør, Martin Dahl:\nUndersøgelsen dokumenterer, at en typisk Frederiksberg-borger, og særligt de unge og de ældste, i høj grad anerkender, at kultur har værdi og at den lever lokalt. Og det nikker de ja til, uanset om de har en kort eller lang uddannelse bag sig. Besvarelserne har også synliggjort, at en typisk Frederiksberg-borger i langt højere grad end gennemsnitsdanskeren mener, at kultur bidrager til nye anskuelser, lærdom og selvindsigt og har betydning for børn og erhvervsliv. Samlet set synes jeg, at undersøgelsen bidrager med ny, værdifuld indsigt til vores lokale kulturliv, men selvfølgelig også til Frederiksbergfonden, hvor vi uddeler hvad der svarer til 49 kroner per borger til kulturlivet om året.”\nHvem skal betale for musikken?\nI undersøgelsen bliver de 500 borgere også spurgt om deres holdning til, hvordan kulturen skal finansieres. Her foretrækker 4 ud af 5 Frederiksberg-borgere, at det offentlige er med til at finansiere kulturen, men kun 1 ud af 5 med foretrækker, at kulturen klarer sig selv. Det er særligt de unge og borgere med grundskoleuddannelse, der mener at kulturen skal klare sig selv.\n”I den sammenhæng er det værd at bemærke, at Frederiksberg Kommune er blandt de kommuner, der afsætter færrest penge til kulturen per borger. Sammenligner man med de 25 største kommuner giver Frederiksberg Kommune det næstlaveste kulturbidrag per borger,” siger Martin Dahl.\n80% på Frederiksberg mener, at lokale kulturoplevelser er med til at gøre lokalområdet til et bedre sted at bo. (Tallet for en gennemsnitsdansker er 65%)\n63% mener, at lokale kulturoplevelser giver en større forståelse for ens medborgere i lokalområdet. (Tallet for en gennemsnitsdansker er 64%)\nFrederiksberg Kommune ligger som kommune nummer 79 ud af 98 kommuner målt på kulturkroner per borger i 2018.


Vores publikationerDu kan l�se publikationerne ved at klikke p� publikationens titel, hvor den seneste publikation findes �verst. Det er tilladt vederlagsfrit at kopiere fra Nationalbankens publikationer forudsat, at Danmarks Nationalbank udtrykkeligt anf�res som kilde. Det er ikke tilladt at �ndre eller forvanske indholdet.\nStresstest 2. halv�r\nSidst opdateret 02/20/2013 Mere information\nePUB til Nationalbankens publikationer fra 2012 Flere af publikationerne kan rekvireres i papirform ved at anvende Bestil publikationerne onlineEvt. kontakt til Kommunikation via e-mail\nIndberetnings-forskrifter og STINAGenudl�n og statsgarantiMidlertidig udvidelseStatistik - Indberetnings-forskrifterePUB til Nationalbankens publikationer fra 2012


Måske er det moderlige bare ikke særligt frigjort | Information\nVi opnår ikke ligestilling ved at undertrykke den side af det menneskelige, som opfattes som feminin. Vi opnår ligestilling ved at insistere på alle menneskers ligeværd, socialt og økonomisk, uanset hvilken funktion de udfylder i samfundet, skriver dagens kronikør.\nFor nogle år siden var jeg med til at stifte Livmoderfeministisk Basisgruppe som en modpol til hovedstrømningen i den feministiske frigørelsesdebat. Navnet, som vakte både vrede og væmmelse, var ment som en art afvæbnende selvironi.\nLivmoderfeminist er et feministisk skældsord, som historisk er blevet brugt om feminister, der har påpeget biologiske forskelle på kønnene og særlige erfaringer knyttet til moderskabet. Vores brug af betegnelsen blev dog hverken opfattet som afvæbnende eller morsom.\nJeg var vel også rimeligt skinger med mit moderskabshysteri. Jeg havde et lille barn i vuggestuealderen og var helt opslugt i symbiosen. Uanset hvor meget jeg forsøgte at relativere mine personlige oplevelser med at blive mor, kunne jeg ikke få dem til at passe ind i et samfundsideal om det ligestillede forældreskab, moderlig frihed, velfærd og dobbeltsocialisering.\nHer stod jeg med mine store ambitioner om at redde verden og ikke mindst opnå andre menneskers anerkendelse. Som en fri og uafhængig kvinde. Og så kom mit lille barn og fortalte mig, at mennesker ikke er frie individer. Vi er afhængige af hinanden.\nMennesker har brug for omsorg. Derfor er vi nødt til at anerkende på et samfundsmæssigt og politisk plan, at moderskab og omsorgsarbejde er værdifuldt og nødvendigt.\nEt menneske bidrager ikke mindre til samfundet, økonomien, velfærden eller menneskets overlevelse, når hun investerer sin arbejdsduelighed og sin tid i sit lille barn, end hvis hun udfærdiger principielle, juridiske notater på et advokatkontor eller udfører øjenoperationer. Man kunne måske ligefrem argumentere for, at det ulønnede omsorgsarbejde er det, der er allermest basalt for vores velfærd og økonomi.\nMin mor var aktiv i kvindebevægelsen i halvfjerdserne. Hendes første kommentar, da jeg sagde, at min datter ikke skulle i vuggestue alligevel, var: »Er vi nu bombet helt tilbage til stenalderen.« Det var ikke et spørgsmål. Jeg rendte jo rundt med ungen i en slynge og hældte bryster i hovedet på hende i tide og utide. Og nu skulle jeg så også være hjemmegående husmor. 100 års kvindekamp skyllet ud med badevandet fra mit hjemmefødselskar.\nMin mor har siden indrømmet, at hun har været moderligt ked af at måtte aflevere sine børn til andre omsorgspersoner så tidligt og længe, og hun har hjulpet og støttet mig i at være der for mine børn i de tidlige år, samtidig med at jeg bevarede tilknytningen til mit fag.\nDet var i øvrigt hende selv, der brugte m-ordet. Hendes generation af feminister er ikke så bange for at bruge kønnede termer. De virker meget bevidste om, at køn har betydning for vores livsbetingelser og valg.\nKøn som et samspil mellem biologi og kultur. Rødstrømpernes frigørelseskamp opstod på baggrund af den præmis. De mødtes i kvindegrupper og delte personlige erfaringer. Mændene var forment adgang. Derefter gik de ud i samfundet og krævede rettigheder. De gjorde det personlige politisk.\nDet kvindelige tabu\nI dag må man ikke tale om moderlighed i den feministiske debat. Der findes ikke mødre. Kun forældre. Jeg delte på et tidspunkt mine erfaringer omkring amning af en toårig under en togtur, imens jeg var højgravid med mit andet barn, i et feministisk forum. At jeg havde følt mig usikker og udsat.\nEn mandlig forælder indvendte straks, at det ikke var relevant at formulere det som en særegen kvindelig erfaring. Han havde nemlig også prøvet at være på barsel og stået og fumlet med flasken i svømmehallen.\nTil et debatarrangement blev jeg af en meddebattør, som betegnede sig selv som en ’feminin mand’, bedt om at reservere mine erfaringer omkring graviditet, fødsel, amning og abort til et forum af kvinder, som var specifikt berørt af disse livsomstændigheder, og ikke forsøge at gøre dem til almene emner, hvilket forekom undertrykkende for blandt andet hans personlige udfoldelse.\nJeg kom til at tænke på, hvad der var sket, hvis jeg tilsvarende havde opfordret ham til at melde sig ind i en snakkeklub for feminine mænd i stedet for at ulejlige os andre med sit personlige og perifere erfaringsrum. Jeg kom til at tænke på, at det kvindelige er tabu også inden for feminismen.\nMåske er det, fordi det kvindelige ikke er særligt frigjort. I hvert fald ikke den form for kvindelighed, jeg repræsenterer. Jeg forstår godt, at de feministiske alarmklokker ringer, når jeg henviser til mine moderlige følelser og min oplevelse af gensidig forbundethed med mit lille barn.\nDet harmonerer ikke ret godt med idealer om frihed og uafhængighed. Der er ikke meget økonomisk og social status i moderskab på den ammende, dellede måde. Den form for erfaringer er overflødige på arbejdsmarkedet og skal helst ikke være synlige i samfundet. Efter ni måneder skal morkroppen og barselshjernen strammes op. Moderskabet må ikke sætte sig.\nDenne grundlæggende patriarkalske præmis dominerer også inden for feminismen. Idet det er mandens privilegier, man ønsker at få del i, kommer man i en vis udstrækning bevidst eller ubevidst til at forkaste det typisk feminine. Hvis kvinden vil have adgang til de mandlige privilegier, må hun ligne manden. På den måde bliver undertrykkelsen og kvindehadet internaliseret. Nogle gange er det næsten, som om det reproduktive anses som en sygdom eller dysfunktion ved kvinden.\nJeg tror ikke på frihed i den form, vi dyrker den i dag. Vi dyrker et maskulint frihedsideal, som altid har været bundet op på andres ufrihed og undertrykkelse. Det var selvfølgelig bekvemt for mændene, dengang kvinderne som en selvfølge udfyldte en masse samfundsfunktioner uden at gøre krav på at blive anerkendt som mennesker og borgere.\nI dag afhænger vores frihed og bekvemmelighed også i høj grad af andre menneskers ufrihed og manglende rettigheder, nu i en global virkelighed. Det er stadig kvinder, der udfører størstedelen af de ulønnede funktioner i familien samt det lavtlønnede og opslidende omsorgsarbejde. På globalt plan er det de kvindelige syersker, immigrantarbejdere og au pair-piger, der betaler prisen for en mindre gruppes frihed.\nDet er ikke bæredygtig feminisme at insistere på mandens frihedsprivilegier, for vi kan ikke alle sammen være frie og uafhængige. Mennesker er afhængige af hinanden, i nogle livsfaser mere end andre. Det er det, de små børn minder os om, når de hægter sig fast til vores skørter.\nKvindefrigørelse handler ikke om at frigøre sig fra børnene eller de gamle eller de svage eller de andre. Feminisme er et opgør med ulighed imellem kønnene og kvindens underordnede stilling i samfundet. Vi opnår ikke ligestilling ved at undertrykke den side af det menneskelige, som opfattes som feminin.\nVi opnår ligestilling ved at insistere på alle menneskers ligeværd, socialt og økonomisk, uanset hvilken funktion de udfylder i samfundet. Først må vi holde op med at gøre mandekroppen og den traditionelt maskuline opførsel til idealet.\nOmsorg er forudsætningen for arbejde og frihed, og frigørelse må ikke være et individualistisk projekt, hvor den enkeltes frihed sker på bekostning af andre menneskers undertrykkelse.\nMin mors generation af feminister demonstrerede under parolen: »Ingen kvindekamp uden klassekamp – ingen klassekamp uden kvindekamp.« Det er på tide, at vores generation samles om et solidarisk og globalt frigørelsesprojekt. Ingen frigørelse uden feminisme.\nLiv Navntoft Henningsen er jurastuderende\n08. august, 2017 - 12:39\nKvinder kan næsten alt hvad mænd kan, hvilket langt fra gælder den anden vej rundt og nu kan de osse spille fodbold. Spørgsmålet er hvordan de får tid til det hele :)\n08. august, 2017 - 14:05\nTja det er nok rigtigt Søren men trods alt hurra for den lille forskel og ellers gælder det vist om at anerkende forskelle og ligheder og vores behov for at elske og blive elsket og være fælles om ansvaret for næste generation. Tilknytning er en del af livet og begæret lige så, men lidelsen følger med for livet og det enkelte mennesker forandrer sig og ved at elske skal vi være klar til at miste,hvilket i sig selv kan være forfærdelig, men nu kan det at miste jo også være på et mere symbolsk plan.\nJeg vender mig mod mænds historiske repression af kvindekønnet . Den type holdninger, der søger at fremhæve kvinders rolle, og som på forskellig vis søger at forbedre kvinders stilling og anseelse i det moderne samfund. Jeg synes personligt at man skal tilstræbe en harmoni - ikke splid mellem mænd og kvinder - Det er altid problematisk når det ene køn forsøger at højne deres selvagtelse ved at nedgøre det modsatte køn - som man jo har set at mænd har gjort/ gør. Jeg er tilhænger af den feminisme, der er inspireret af personlig beskedenhed, offervilje, lydighed M/K - i samfundet kan det se ud som om at en lang række "synder" ( hovmod, mord, utroskab, voldtægt bare for at nævne nogen) er karakterisktisk for det mandlige køn. Jeg synes det er okay at give kvindekønnet opmærksomhed - kvinders rolle og betydning er desværre skjult pgaf mandelig dominans i samfundet.\nViggo Okholm og Christina Hansen anbefalede denne kommentar\n08. august, 2017 - 14:36\n"Og så kom mit lille barn og fortalte mig, at mennesker ikke er frie individer. Vi er afhængige af hinanden."\nNogle er mere afhængige end andre, men ingen kan overleve på en øde ø. Ikke engang Robinsom Crusoe, uden skibstømrerens værktøj, som han plankede fra vraget, havde han ikke kunnet bygge sit lille hus. Jeg prøvede engang i ungdommelig vrede at melde mig ud af samfundet, men det lykkedes ikke. Forsøget var en øjenåbner, der viste mig, at uden andre mennesker ville jeg for længst være død. Individet er en konstruktion.\nKvinder har enten et omsorgsgen, eller også er omsorg noget, de opdrages til. Uanset hvad, har vi mænd noget at lære i den henseende. Ikke at vi skal være kvinder, for det sker aldrig, men vi kunne godt være lidt mere SOM kvinder. Feminismen har sin berettigelse, så længe mænd stadig forfordeles på grund af køn. Skulle det lykkes at skabe ligestilling mellem kønnene, vil feminismen forvandle sig til humanisme.\nKvindekamp er klassekamp, og klassekamp er klassekamp er kvindekamp. Feminisme er humanisme og humanisme er feminisme.\n08. august, 2017 - 15:17\nDen Canadiske psykolog Jordan Peterson har fortalt om sine erfaringer med mange dygtige, flittige og succesrige kvindelige advokater, der når en alder over 35 og så opdater at partner status (altså partshaver i firmaet) og en 60 timers arbejdsuge ikke harmonerer specielt godt med hendes forestillinger om et liv med familie og børn. Disse firmaer er ude af stand til at holde på denne eftertragtede arbjedskraft på trods af høj løn og gode fremtidsmuligheder.\nHans konklusion er at en karriere med magt og ære, kun sjændent vil være noget en moder kan bære.\nHan undrer sig også over, hvordan det kan være at mænd ofter er tilstrækkelig "sindsyge" til at acceptere de samme vilkår. Men sådan er der jo så meget.\nMads Jakobsen og Jørn Andersen anbefalede denne kommentar\n08. august, 2017 - 18:20\nTak for et rørende velformuleret og yderst relevant indlæg. Til trods for at kvinder har bevist sig ligeværdige i uddannelsesinstitutionerne og mange steder på arbejdsmarkedet er der stadig en udbredt modvilje mod at indrømme dem den anerkendelse de fortjener. Tag debatten om "12-tals pigerne". Deres kompetencer forsøges negligeret ved en samtidig mistænkeliggørelse af deres engagement, der i modsætning til mandens "styrke, interesse og intellekt" tilskrives neurotiske personlighedstræk. Man kan spekulere videre i sammenfaldet med den latent aggressive debat om mænds "ligestilling" der fylder flere steder i det offentlige rum, hvilket i historisk perspektiv må siges at være en komplet deroute. Hvis man er konspiratorisk anlagt kan man kalde dette modangreb på en spæd ligestilling for en bevidst distraktion.\nSamtidigt er det åbenlyst at opdragelse og dannelse af de yngste og omsorg for ældre og syge i høj grad er overladt til underbemandede institutioner. Vores samfund kræver at kvinder i den fødedygtige alder må træffe et dramatisk valg mellem karriere og familieliv, mellem det rationelle og det emotionelle inden for denne dikotome mandsdominerede ideologi. De fleste vælger en smertefuld mellemvej der efterlader dem uforløste i begge sfære. Det er påfaldende at arbejdspladserne ikke gør mere for at imødekomme kvinderne i denne situation, at man ikke kæmper for at gøre sig attraktive for dette ofte veluddannede segment, i stedet om at tale om om der nu skal forfordeles mænd på uddannelserne. Vi har igennem århundrede tabt mange begavede sind pga denne køns-blindhed, båret af forskellige teorier om kvindens determinerede underlegenhed som nogen af en eller anden årsag finder det nødvendigt at holde liv i.\nLillian Larsen, Mette Poulsen, Henriette Bøhne, Bjarne Bisgaard Jensen, Viggo Okholm og Marie Jensen anbefalede denne kommentar\n09. august, 2017 - 07:23\nLiv Navntoft Henningsen skrev: "Vi dyrker et maskulint frihedsideal, som altid har været bundet op på andres ufrihed og undertrykkelse. Det var selvfølgelig bekvemt for mændene, dengang kvinderne som en selvfølge udfyldte en masse samfundsfunktioner uden at gøre krav på at blive anerkendt som mennesker og borgere."\nFor Liv Navntoft Henningsen er alle de mænd der arbejder (for meget) for at holde samfundet i gang undertrykkere, og de resurser der tilflyder hende, så hun kan være på barsel, er bare noget hun får fordi hun har ret til det.\nEnhver mand bør overveje om man kan have en social kontrakt med mennesker som synes at man er ond.\n09. august, 2017 - 08:35\n"For Liv Navntoft Henningsen er alle de mænd der arbejder (for meget) for at holde samfundet i gang undertrykkere, og de resurser der tilflyder hende, så hun kan være på barsel, er bare noget hun får fordi hun har ret til det."\nDet er jo ikke kun kvinden, men også manden, som får børn? Eller er der noget jeg har misforstået?\nDet er rigtigt at kvinden qua sin biologi bærer barnet, men det faktum har ingen af parterne vel rigtig indflydelse på - og det er jo ofte netop biologien, som efterlader kvinden i ulighed, man optjener f eks ikke pension, mens man er på barsel.\nHvis manden ikke mener, han har en social kontrakt med den kvinde, som føder hans barn, kunne man forvente, at han som minimum har det med sit afkom.\nLillian Larsen, Hanne Ribens, Frederikke Nielsen, Mette Poulsen, Bjarne Bisgaard Jensen og Viggo Okholm anbefalede denne kommentar\n09. august, 2017 - 09:16\nTil Henriette Bøhne:\nJeg snakker ikke kun om én mand og én kvinde. Jeg snakker om de samfundsstrukturer som mænd generelt har været med til at opbygge, og som Liv Navntoft Henningsen synes er undertrykkende... selv om de giver hende el, vand & barselspenge.\n"Hvis manden ikke mener, han har en social kontrakt med den kvinde, som føder hans barn, kunne man forvente, at han som minimum har det med sit afkom."\nDet er bestemt rimeligt. Medmindre f.eks. det ikke er hans barn (fordi hun bollede ved siden af), eller det reelt ikke er hans barn fordi hun ikke vil lade ham se det. Du ved, den slags situationer der opstår når en kvinde føler at mænd principielt er nogle undertrykkere der skal have hvad de har fortjent.\n09. august, 2017 - 09:31\nDe fleste kvinder får deres barselsdagpenge - eller løn under barsel - i kraft af deres tilknytning til arbejdsmarkedet og ikke i kraft af deres tilknytning til mændene.\nHer ser vi to nok forskelligt på samfundsstrukturen, hvor du antager at de ydelser, kvinder modtager i forbindelse med barsel, er almisser fra den hårdtarbejdende mand og dine kommentarer understreger derfor fint indlæggets pointer.\nKvinder optjener dog ikke pension under barselen, hvilket - ifølge min barndomsveninde, som er cand. oecon, stiller dem økonomisk ulige, når de når pensionsalderen.\n09. august, 2017 - 10:19\nOg dit indlæg understreger fint mine pointer. Du føler at kvinder "tjener" deres penge selvom de er på arbejde.\nJeg vil opfordre alle mænd til at lytte til kvinder som Henriette Bøhne og Liv Navntoft Henningsen. De vil ikke have jeres almisser og undertrykkelse. Brug jeres kræfter på noget andet.\n09. august, 2017 - 10:42\nMænd kan roligt lytte til mig - jeg har arbejdet og betalt skat, siden jeg var først i 20'erne. Jeg er - som så mange mænd - samværsforælder, mit barn bor, efter fælles overenskomst, hos sin far og jeg betaler med glæde mine månedlige børnebidrag, samt bidrager derudover pænt godt til mit afkoms forsørgelse.\nJeg kunne aldrig drømme om at ønske at den bopælsforælder, mit barn lever sammen med, var ringe socialt stillet. Tværtimod.\nTag en tudekiks, mand...\nLillian Larsen, Hanne Ribens, Frederikke Nielsen, Mette Poulsen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. august, 2017 - 11:45\nJa, jeg havde det privilegium at være enlig far, så jeg kan helt følge kvinderne i, at vi er afhængige af hinanden. Ungen havde brug for mig, jeg havde brug for andre voksne for ikke at blive sindssyg, vi havde begge brug for gode venners velvilje og støtte, samfundets penge osv. etc.\nHenriette Bøhne, jeg ville ønske der var flere ligesom dig. Min seneste ex, som er mor til mit seneste barn, har modsat sig enhver form for samkvem med barnet. Så han er "reelt ikke mit barn fordi hun ikke vil lade mig se det", som Mads Jakobsen formulerer det. Jeg valgte at lade hende få sin vilje, hun er nemlig kontrolfreak, så det er nok i barnets tarv ikke at blive konfronteret med både hendes kæft, trit og retning og så den udprægede laissez-faire, som jeg excellerer i. Sådan har jeg i hvert fald valgt at efterrationalisere dette personlige nederlag.\nHvis Mads Jakobsen er i samme situation med en unge, som moderen aktivt forhindrer samkvem med, forstår jeg godt hans vrede mod kvindekønnet. Især da der er en tendens blandt kvinder til ikke at ville denne diskussion, hvor det for en gangs skyld er kvinderne, der er forfordelte.\nSelvfølgelig skal kvinder have samme rettigheder som mænd, og selvfølgelig skal mænd have samme rettigheder som kvinder, når det gælder børn. Det er jo ikke kun kvinden, men også manden, som får børn, ikke sandt?\nFrederikke Nielsen, Henriette Bøhne og Viggo Okholm anbefalede denne kommentar\n09. august, 2017 - 11:55\n"Tag en tudekiks, mand..."\nOkay. Har jeg så ret til at afvise et hvilket som helst indlæg en kvinde måtte skrive med "tag en tudekiks, kvinde"? Eller er den slags selvretfærdig hån forbeholdt kvinder?\n"Kvinder optjener dog ikke pension under barselen, hvilket - ifølge min barndomsveninde, som er cand. oecon, stiller dem økonomisk ulige, når de når pensionsalderen."\nSnup en tudekiks, lille ven.\n"I dag må man ikke tale om moderlighed i den feministiske debat."\nHa, ha. Det er da vist tid til en tudekiks, hvar?\n"Nogle gange er det næsten, som om det reproduktive anses som en sygdom eller dysfunktion ved kvinden."\nHvad er klokken? Kiksetid!\nLars Steffensen, Tino Rozzo, ulrik mortensen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. august, 2017 - 15:29\nAtt. Niels Nielsen:\n"Selvfølgelig skal kvinder have samme rettigheder som mænd, og selvfølgelig skal mænd have samme rettigheder som kvinder, når det gælder børn. Det er jo ikke kun kvinden, men også manden, som får børn, ikke sandt?"\nDet kommer vel an på samfundet. Jeg har hørt om et samfund, der kaldes Musuo-folket, hvor børn opfostres af kvindens familie, og hvor manden bare er en elsker.\n09. august, 2017 - 16:44\nTroels Rasmussen skrev: "Mænd og kvinder generelt omtales som mere ligestillede i jæger/samler-kulturer."\nDet er både rigtigt og forkert. Det er rigtigt i den forstand at, selvom mænd og kvinder havde tydeligt forskellige roller, så kunne alle se hvad alle lavede, og alle kunne se effekten af samfundsindretningen. Når kvinder passede lejren og børnene, kunne mændene se at der var noget at komme hjem til (ilden brændte og børnene var stadig levende), og når mændene kom tilbage fra jagt kunne kvinderne tydelig se at de fik kød og huder til mad og tøj.\nMen kønsrollerne var helt låst for både mænd og kvinder, og når mænd og kvinder pålægges snærende krav, fortæller feminismen os at mænd undertrykker kvinder.\n10. august, 2017 - 05:40\nTak for dine pæne ord. Jeg er selv i sin tid opvokset hos en enlig far og det gør måske, at jeg ingen reservationer har overhovedet mht om en mand kan være en lige så god primær forælder, som en kvinde kan. Vores historie startede nu ikke specielt rosenrødt, der var konflikter og vi tog en periode den nærmest obligatoriske dødsdans om totempælen oppe i statsforvaltningen, men heldigvis var vi trods alt så fornuftige, at vi relativt hurtigt enedes om at den vej ingen steder førte og at vi begge elsker vores søn højere, end vi hader hinanden.\nJeg forstår således godt de mekanismer og frustrationer som er i spil mellem mand og kvinde mht til samvær og skilsmisse - og indimellem er der jo næsten tale om narcissistiske personlighedsforstyrrelser hos nogle af parterne, hvilket det juridiske system i statsforvaltningerne er dårligt udrustet til at håndtere.\nMen det er jo heller ikke det, artiklen handler om. En gren af feminismen, som bla den britiske forfatterinde Fay Weldon også har været eksponent for, mener at kvinden er særligt sårbar i forhold til arbejdsmarked og forsørgelse, fordi hun qua sin biologi bærer og føder barnet og også de første år skal leve i en vis symbiose med det bette væsen, og at der derfor skal indføres en vis beskyttelse i forhold til arbejdsmarkedet, så hun kan udfylde den rolle.\nSom det er nu, stilles der jo præcis samme krav til den kvindelige småbørnsforælder, som til manden fra staten og samfundets side og jeg kan faktisk godt forstå deres synspunkter.\nJeg tilhører nok selv nærmere den fløj, hvor mand og kvinde deles ligeligt om opgaverne og i fællesskab selv finder ud af det.\nNår det så er sagt, er jeg pænt rystet over mange indslag i dette kommentarfelt fra mænd, som altså på bedste patriarkalske vis slet ikkeanerkender kvinders ret til barsel, men ser dem som mindreværdige modtager af den arbejdsomme mands almisser.\nLillian Larsen, Karsten Aaen, Frederikke Nielsen, Mette Poulsen, Niels Duus Nielsen og Christel Larsen anbefalede denne kommentar\n10. august, 2017 - 06:56\nHenriette Bøhne skrev: "På bedste patriarkalske vis slet ikkeanerkender kvinders ret til barsel, men ser dem som mindreværdige modtager af den arbejdsomme mands almisser."\nDu fantasere nu. Ingen har kaldt kvinder på barsel for mindreværdige, den eneste der har kaldt overførslen af skattekroner til barselspenge for almisser er dig, og ideen om at mænd har pligt til at beskytte og forsørge kvinder er netop kernen i patriarkalsk (og feministisk) tankegang.\n... eller gør du?\nJeg kan se at jeg har udeladt et "ikke" i et af mine indlæg, så der står " Du føler at kvinder "tjener" deres penge selvom de er på arbejde" når der skulle have stået "Du føler at kvinder "tjener" deres penge selvom de IKKE er på arbejde." Min pointe var (eller skulle have været) at barsel er en overførselsindkomst, og ikke noget man optjener i en pulje som f.eks. en arbejdsmarkeds pension.\nHvis hele diskussionen er min fejl, beklager jeg.\n10. august, 2017 - 10:02\n"Jeg snakker ikke kun om én mand og én kvinde. Jeg snakker om de samfundsstrukturer som mænd generelt har været med til at opbygge, og som Liv Navntoft Henningsen synes er undertrykkende... selv om de giver hende el, vand & barselspenge."\nDine ord er flere steder påhæftet negative konnotationer, som giver det indtryk, at mænd - og mænd alene - qua deres hårde arbejde forsøger de kvinder, som går på barsel. Derfor mener og skriver jeg, at der udtrykkes en patriarkalsk holdning i dine ord.\nDu har forstået den skandinaviske/universelle velfærdsmodel dårligt. Når kvinder får løn under barsel, er det fordi de via deres ansættelsesforhold er omfattet af funktionærloven eller ansat på funktionærlignende vilkår og denne rettighed knytter sig til deres tidligere ansættelse og det aftalesystem, som hersker mellem arbejdsgiver og -tager i DK. Hvis de ikke er ansat på føromtalte vilkår, kan de søge om barselsdagpenge - hvilket mændende også kan under deres ret til orlov - og barselsdagpenge er ligeledes knyttet til et bestemt antal timers beskæftigelse på det danske arbejdsmarked. Kvinderne har - i lighed med alle os andre i den skandinaviske velfærdsmodel - betalt skat af deres løn og er dermed med til at financiere fraværet i forbindelse med barsel.\nDet er således ikke rettigheder, som er knyttet til mændenes lønindtægt og skattebetaling alene, som financierer barsel - jeg, som kun har fået et barn, betaler også via min skat til de kvinder, som vælger at få 4 børn, jeg betaler til de, som vil i det kongelige teater, til de, som kører galt på motorvejen (selv om jeg selv kun har en cykel og et togkort) osv osv.\nSådan går vi op i en større kabale, både de kendte og os, som er normale.\nDe fleste civilicerede velfærdssystemer og lande erkender, at reproduktion og dermed fødsel af børn er nødvendig og derfor har vi lavet forskellige modeller, som sikrer kvinder en vis forsørgelse i forbindelse med at de føder børn. Nogle vil hævde, at de kvinder bare går hjemme og får tilført ressourcer, andre at de bidrager til at opfostre næste generation.\nArtiklen handler om, at nogle kvinder gerne vil vil være mødre og formentlig gerne fuld tid vil have mulighed for at forestå den her opfostring af deres børn og det er vel værd at debattere, hvordan samfundet og arbejdsmarkedet kan indrettes, så dette kan tilgodeses?\nLeo Nygaard ville nok her fremføre sine synspunkter om UBI'en, som ville give kvinder og familierne en vis selvbestemmelsesret på det her spørgsmål.\nAndre kvinder - som jeg og min højtlønnede veninde - vil helst ikke gå hjemme fuldtid med vore børn, men ønsker at have nogle fornuftige forhold, som sikrer vores forsørgelse uafhængigt af mændene, når vi får børn.\nJeg synes det er fair nok, at debattere hvordan samfundsmodellen skal indrettes, hvad angår forældreskab. Det lader til, at du har en anden holdning og fred med det.\nLillian Larsen, Marie Jensen, Karsten Aaen, Frederikke Nielsen og Mette Poulsen anbefalede denne kommentar\n10. august, 2017 - 12:27\nTil Henriette Bøhne\nA) Vi skal være sensitive overfor negative konnotationer i udtalelser om det modsatte køn.\nB) Mænd har opbygget et patriarkalsk samfund for at undertrykke kvinder og folk i den tredje verden.\nA) Kvinder deltager fuldt og på lige fod i opbygningen og vedligeholdelsen af samfundet.\nA) Den skandinaviske velfærdmodel er god, human & fornuftig.\nA) Jeg synes det er fair nok, at debattere hvordan samfundsmodellen skal indrettes, hvad angår forældreskab.\nB) Alle der mener noget andet end mig er patriarkalske udbyttere af kvinder & folk i den tredje verden.\nEtc. Osv. Ad nauseum.\n10. august, 2017 - 16:03\nTroels Rasmussen, "forfordele" betyder ifølge ordbogen:\n"1. give nogen mindre end andre eller mindre end vedkommende har krav på; behandle nogen dårligere end andre\n2. give nogen mere end andre eller mere end vedkommende har krav på; behandle nogen bedre end andre - SPROGBRUG kendt fra 1964, især unge og yngre - denne brug regnes af mange for ukorrekt"\nDa jeg ikke er ung, anvender jeg betydning 1. Men du har da ret i, at ordet kan skabe forvirring, når det således betyder to modsatte ting.\nDet er lidt ligesom ordet "feminisme", på den ene side er det en ideologi, på den anden side er det et forskningsprogram. Ideologien ser mænd som roden til alt ondt, forskningsprogrammet søger at klarlægge de sociale årsager til at BÅDE mænd og kvinder undertrykker hinanden.\nSelv er jeg til den forskningspolitiske betydning af ordet, ideologisk set er jeg mere til maskulinisme, altså den holdning, at kvinder er roden, om ikke til alt ondt, så dog til utrolig mange ærgrelser, affødt af en misforstået opfattelse af, at "lige" betyder "ens".\nVi bliver aldrig ens (forhåbentlig da ikke, hurra for den lille forskel), men vi kan blive langt mere lige, end vi er. Hvis vi tager lidt hensyn til vore kønslige forskelligheder, konstruerede eller ej.\nPS: "konstruktion" er et andet misforstået ord: At noget er konstrueret betyder, at det opretholdes af en social konvention, og ikke fordi det er som det er fra naturens hånd. Og som vi alle ved, er sociale konventioner meget, meget sejlivede, og ikke bare noget man sådan lige afskaffer. Se bare på kønsdebatten!\n10. august, 2017 - 19:13\nMan får overraskende få points for at rime.\n11. august, 2017 - 18:14\nMåske er kvindeligheden også alt det, du har valgt at ekskludere af dit liv, og måske kunne du drage nytte af at respektere, andre kvinder vælger anderledes end dig. Giver du respekt til andre får du respekt tilbage.\nI min optik er min kvindelighed alt det jeg elsker og har lyst til. Måske er din kvindelighed anderledes.\nI forhold til vores børn, ser jeg forælderskabet som barnets bedste garanti for, at der altid er 2 forældre, der står parat til at hjælpe - alt hvad de kan; 2 forældre står altid stærkere end én mor.


Manual Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart (40 sider)\nFisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart manual\nFabricSmart™ clothes washer\nHar du et spørgsmål om Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nSe manualen til Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart her gratis. Denne vejledning hører under kategorien Vaskemaskiner og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 7.6. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Engelsk. Har du et spørgsmål om Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart eller har du brug for hjælp?\nFisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart specifikationer\nModel WA80T65FW1 FabricSmart\nRelaterede produkter Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart\nNedenfor finder du de hyppigst stillede spørgsmål om Fisher & Paykel WA80T65FW1 FabricSmart.


The Tiger aka Chau: Scrapbog med inspiration\nJeg har for en rum tid siden lavet en scrapbog. Billederne foroven er et uddrag fra bogen. Det er en bog hvor jeg har sat udklip fra div. blade som jeg har fundet inspirende eller bare flotte at se på. Der er også et stort enkelt billede af Angelina Jolie i bogen, fordi jeg synes hun er en fantastisk kvinde, mor, karrierekvinde, stilikon, protektor, you named it. Et forbillede pt.\nDet er en bog som kan hjælper mig med inspiration og med måske gøre færre fejlkøb og gå efter det jeg mangler af basis ting. Efterhånden som tiden går får jeg de ting jeg mangler også kan jeg skifte billederne ud med nyt inspiration eller bare beholde dem som inspireation så jeg kan se hvordan man kan bruge dem. Nogen af tingene havde jeg i forvejen og de giver mig inspiration til nye styling. Min bog er allerede fyldt ud så jeg skal snart i gang med den næste.\nIndsendt af Tigeren aka Chau kl. 22.16


Dansk casino | KBH Taido\nDansk casino har lige nu bonuskoder, der ikke bare giver dig op til 2.000 kroner i match up bonus, du får også hele 100 free spins. Disse kan du benytte på en hvilken som helst spilleautomat i deres store afdeling med flere hundrede spændende titler. Kunne det friste med et slag Starburst? Besøg dansk casino med bonuskode og få masser af cash og spins\nBesøg dansk casino og få masser af free spins!\nBliv dansk casino VIP\nDansk casino velkomstbonus\nEr det blevet tid til at få skiftet det gamle stam casino ud me det et nyt et, hvor du kan få masser af kontanter i bonus, samt free spins til masser af forskellige spilleautomater? Så kunne det være, at du skulle tage og besøge dansk casino, for her kan du nemlig få masser af free spins, når du benytter dig af en bonuskode.\nDanske casinoer er et super fede online casino, der har fokus på at skabe nogle hyggelige rammer omkring spilleautomaterne, så det er derfor også hovedsagelig spilleautomater, som du finder på sitet. Her får du en kort anmeldelse af danske casinoer. God læselyst.\nHvis du foretrækker at bruge din tid i spillemaskineafdelingen, så har dansk casino heldigvis et stort og imponerende udvalg af spilleautomater. Og med bonuskoder, så får du faktisk også en masse free spins, som du kan benytte på de mange hundrede spilleautomater, der er i dansk casinos spilleautomatafdelingen.\nDansk casinos spilleautomatafdeling består ikke bare af en masse spillemaskiner, de består af spillemaskiner fra nogle af de allerbedste udviklere i branchen. Og du kan blandt andet finde spilleautomater fra Amaya, Bally, Cadillac Jack, QuicSpin og NetEnt, der alle har produceret nogle af de allerbedste spilleautomater i branchen.\nDu kan jo eksempelvis starte med at tjekke deres store udvalg af NetEnt. Her finder du blandt andet Gonzo’s Quest, Jack and the Beanstalk, Twin Spin Deluxe, Starburst og Aloha! Cluster Pays. Hvis du endnu ikke har prøvet en NetEnt spillemaskine, så er du i den grad gået glip af masser af sjov og spas.\nDu kan jo starte med at prøve deres mest populære spilleautomat Starburst, som er et af de mest spillede automater herhjemme i Danmark. Starburst er en simpel og enkel automat, hvor det gælder for dig om at ramme de rigtige kombinationer. Hvis du foretrækker det simple samtidig med at du vinder en masse jackpots, så er Starburst uden tvivl den rette maskine til dig.\nDansk casino har udover NetEnts mange forskellige spilleautomater også en masse andre fede titler, såsom Thunder Struck, Copy Cats, Scruffy Duck og Queen of Diamonds.\nDer kommer regelmæssigt nye titler på siden, så det er bare med at holde øje, hvis du er kørt træt i deres nuværende udvalg. Hvilket er helt utænkeligt vil ske.\ndansk casino har mere end bare enarmede tyveknægte, så hvis du gerne vil have andet underholdning, der involverer lidt mere strategisk tankegang, så kan du besøge deres afdeling med klassiske casino spil.\nHer finder du blandt andet blackjack og roulette. Afdelingen er ikke særlig stor, og du finder også kun 9 forskellige casino spil, der til gengæld er i en rigtig høj kvalitet. Du kan blandt andet spille Roulette Pro, som har en rigtig høj limit på hele 5000 kroner. Og den er perfekt til dig, der gerne vil have pulsen op og jagte de høje gevinster.\nEt kæmpe plus ved dansk casino er deres VIP klub, for her bliver du i den grad belønnet for din loyalitet og dine mange timer bag den ene spilleautomat efter den anden.\nVIP klubben er inddelt i en række trin, der hver især giver en masse lækre bonusser og fordelagtige bonusser. Rangstigen har i alt 7 trin, hvor de sidste 2 kun er igennem en personlig invitation. Og som menigt medlem, der lige har nappet sin GIFT500 bonus, så starter du naturligvis ud i bunden, og skal først i gang med at optjene nok point til bronze VIP.\nVip klubben har følgende trin, der hvert især kræver et bestemt antal point, før du kan stige til det næste niveau:\nBronze VIP (10 point)\nSølv VIP (60 point)\nGuld VIP (350 point)\nPlatin VIP (1000 point)\nPremium VIP (Kun ved personlig invitation)\nPrestige VIP (Kun ved personlig invitation)\nOg som du kan se på deres hjemmeside, så er der masser af fordele ved at være loyal, for på Premium og Prestige trinnene får du ikke kun masser af bonusser og free spins, du får også din helt egen assistent, som hjælper dig med alt fra tekniske spørgsmål til udbetaling af præmier.\nHvis du aldrig nogensinde har haft en bruger hos dansk casino, så kan du lige nu benytte dig af deres velkomstbonus, hvor du kan få op til 2.000 kroner og 20 free spins. Det eneste du skal gøre, for at få disse mange penge, er at indtaste bonuskoden GIFT500 ved din første indbetaling.\nVelkomstbonussen lyder på hele 100 %, så det betyder, at du kun skal indbetale 2.000 kroner for at få det maksimale ud af GIFT500 bonuskoden. Og ikke nok med det, så får du faktisk også en masse free spins efterfølgende. Hele setuppet ser således ud:\nDag 1: 100 % i indbetalingsbonus op til 2.000 kroner samt 20 free spins.\nDag 3: 40 free spins.\nDet betyder altså, at du ikke kun får en match up bonus på op til 2.000 kroner fra dansk casino, når du benytter dig af bonuskoden GIFT500, du får også 100 free spins til din disposition. Det er ikke noget dårligt tilbud!\nMen inden du vælger at tømme lønkontoen, indbetaler maksbeløbet og indtaster bonuskoden, så skal du være opmærksom på de regler og vilkår, der er for bonuskoden. En bonus er meget lig med en kontrakt, og hvis du ikke er i stand til at opfylde de betingelser, der står udført i kontrakten, så mister du din bonus og de penge, som du har vundet på bonuspengene. De vigtigste ting du skal være opmærksom på er, at din bonus skal omsættes mindst 35 gange. Så hvis du får udbetalt det maksimale bonusbeløb, så skal du altså omsætte for 70.000 kroner, før du kan få dine penge udbetalt til din spillekonto. Dette har du i øvrigt 60 dage til at gennemføre, derefter forfalder casino bonus og det omsatte beløb, hvis det er under mindstegrænsen.\nHvis du gerne vil spille et sted, hvor du får masser af fed underholdning for pengene, ligesom du også kommer til at være et sted, hvor der bliver taget hånd om dig med respekt. Så kan dansk casino være et rigtig godt sted, for her får du netop masser af underholdning og med en bonuskode som GIFT500, så får du masser af fede bonuspenge og spins i hænderne, så du er klar til at spille med det samme.


Inspiration til Danmark | Jysk Rejsebureau\nDanmarks smukke natur byder på masser af udendørs oplevelser, hvor du kan få lov til at være fysisk aktiv f.eks. med vandreture, surfing, havkajak, østerssafari, madlavning over bål og meget mere. Samtidigt byder Danmark også på et hav af kulturelle oplevelser som f.eks. museer, indblik i forskellige levemåder samt interessant arkitektur, som skyder op over hele landet.\nSejltogter Vandreture med guide Studieture\nHer finder du inspiration til din rejse i Danmark.\nGruppevandreture i Danmark\nJysk Rejsebureau har kastet blikket på de helt nære rejsemål og har bl.a. lanceret en række gruppevandreture i Danmark med dansk rejseleder.


Den nye læge - Homosex noveller\n1504 besøgende online\nForside > Homosex > Den nye læge\nGennem mange år har vi haft den samme læge, i sin tid var det far og søn, men faren faldt fra og sønnen videreførte. Han og jeg havde mange gode stunder, men for et år siden gik det ned af bakke med hans helbred, så han solgte praksissen til et nyt yngre lægepar. Overvejede da at skifte, men den ene er vel lige så god som den anden, så jeg blev i stalden. ppppDet nye lægepar består af manden der er læge, samt hans kone der er sygeplejerske. Begge er lige omkring de fyrre, så ca. 5 år yngre end mig. Konen ser rimeligt godt ud, der er dog ikke rigtigt noget at holde fast i, slet ikke fortil. ppMandenlægen har en helt vildt fornuftig krop, især ud fra alderen. Den er pænt normal, rimelig robust og velplejet. Ud fra halsåbningen at dømme og de skjulte blikke jeg har gjort, så var der en pæn k. vil du have resten af denne frække historie læst op? Tilmeld dig sexnoveller dk i dag\nGennem mange år har vi haft den samme læge, i sin tid var det far og søn, men faren faldt fra og sønnen videreførte. Han og jeg havde mange gode stunder, men for et år siden gik det ned af bakke med hans helbred, så han solgte praksissen til et nyt yngre lægepar. Overvejede da at skifte, men den ene er vel lige så god som den anden, så jeg blev ”i stalden”.\nDet nye lægepar består af manden der er læge, samt hans kone der er sygeplejerske. Begge er lige omkring de fyrre, så ca. 5 år yngre end mig. Konen ser rimeligt godt ud, der er dog ikke rigtigt noget at holde fast i, slet ikke fortil.\nManden/lægen har en helt vildt fornuftig krop, især ud fra alderen. Den er pænt normal, rimelig robust og velplejet. Ud fra halsåbningen at dømme og de skjulte blikke jeg har gjort, så var der en pæn k...\nSkrevet afajax 1 05-03-2015 - 17:19\nBare det var min læge, så ville jeg gå der hyppigere end jeg gørAjax 1


Sådan overhaler du på en sikker måde | Dinmotor.dk\nOverhal på en sikker måde – sådan\nEr du en garvet bilist, har du helt sikkert prøvet at overhale og at blive overhalet et utal af gange. Men overhaler du korrekt og på en sikker måde, når du er træt af at køre bagved lastbilen eller familien på søndagstur?\nUndgå klip i kørekortet når du overhaler\nVi lever i en travl verden, og travlheden kommer især til udtryk, når vi som bilister færdes på de danske landeveje og motorveje. Måske er du selv en af dem, eller også kender du uden tvivl typen: bilisten, der konstant ligger i overhalingsbanen og ikke holder sig tilbage med at trykke hornet i bund, når bilisten foran kører et par kilometer under fartgrænsen eller er lidt for langsom på aftrækkeren, når I har holdt for rødt i et lyskryds. Denne travlhed fører til mange overhalinger hver eneste dag, men at overhale er en farlig affære, især når der er tale om veje, hvor bilerne kører med høj fart. Mange bilister begår desværre fejl hver eneste dag, når de bevæger sig ud i overhalingsbanen for at komme hurtigere frem til deres destination. Derfor er det vigtigt, at du er opmærksom på og overholder de regler, der er, når det gælder overhaling. Både så du ikke ender med et træls klip i kørekort, men også så du ikke er til fare for dig selv eller dine medtrafikanter.\nDisse fejl må du ikke lave\nDen klassiske fejl, som mange begår, når de overhaler er, at de trækker for hurtigt ud uden at have orienteret sig grundigt nok. Trafikuheld i forbindelse med overhalinger er ofte alvorlige, da de ofte sker i høj fart. Det er desuden vigtigt, at du altid KUN overhaler, hvor du må. Her skal du holde øje med ”Overhaling Forbudt” skilte og midterlinjen. Midterlinjen må ikke overskrides, hvis den er fuldt optrukket med mindre der er tale om overhaling af vejarbejde eller parkerede køretøjer. Som udgangspunkt må du aldrig overhale i vejkryds, sving, fodgængerfelt og uoverskuelige bakker. Læs med nedenfor og få 6 tips til en sikker overhaling uden risiko for kørekortsklip.\nOverhal kun hvis det er nødvendigt\nHvis den bilist, du ønsker at overhale, kører efter fartgrænsen og ikke for langsomt, er det forbudt at overhale. Desuden skal du altid undgå at være til unødig gene for andre bilister. Bilisterne bag ved dig skal altså aldrig være nødt til at bremse, fordi du skal overhale.\nOrientér dig grundigt\nDet er vigtigt, at du orienterer dig grundigt, før du overhaler. Tjek for modkørende og vurder overhalingslængden. Kan du nå det før de modkørende kommer for tæt på? Træk eventuelt lidt til venstre, hvis der er plads, for at få et bedre overblik. Desuden skal der være plads bagfra, og du skal være sikker på, at bilisterne bag dig ikke gør klar til at overhale dig.\nBlink ud før du overhaler\nPå motorveje er det lovpligtigt, at du signalerer med blink, før du overhaler. Venstre blink skal være tændt under hele overhalingen, og så bør du blinke ind igen, når du skifter til højre vognbane igen. Selvom signal med blink ikke er lovpligtigt på andre typer veje, er det altid god stil at gøre overfor sine medtrafikanter.\nHusk at du ikke må overskride fartgrænsen\nDu må kun overhale, hvis bilisten foran dig kører for langsomt, således at du ikke overskrider fartgrænsen. Overskrider du fartgrænsen, risikerer du et klip i kørekortet.\nOverhal altid venstre om – med én undtagelse\nDu skal altid overhale venstre om, undtagen hvis bilisten foran er i gang med eller lægger op til et venstre sving – i så fald må du overhale højre om.\nOverhal hurtigst muligt\nNår du har orienteret dig grundigt, gælder det om at accelerere og overhale hurtigt, dog uden at overskride fartgrænsen.\nDinBil Gode råd Sikkerhed