Fra velfærdsteknologisk idé til handling – og en gang i fremtiden til færdigt produkt. Sådan lyder målsætningen i Brønderslev Kommune, hvorfra en god idé til opsamling af urinprøver stammer. Produktet kaldes Ucollect, og prototypen har netop været en tur i Bruxelles, hvor eksperter fra europæiske lande har anerkendt konceptet.\nTilbage i marts 2021 kunne vi hos CareNet afsløre, at et nyt projekt, der skulle sikre let, effektiv og værdig opsamling af ældre borgeres urin, startede op i Brønderslev Kommune.\nIdeen til projektet startede allerede i 2019, hvor en SOSU-medarbejder indsendte en idé til Brønderslev Kommunes nyoprettede velfærdsteknologisk idébank. Medarbejderen undrede sig over, at der ikke fandtes en nemmere måde at opsamle ældre borgeres urin på end den nuværende, hvor en borger lader vandet i et bækken.\nDet blev startskuddet på et tværnationalt EU-projekt om at skabe et innovativt produkt til urinopsamling, Ucollect. Projektet lagde fra land den 12. april 2021.\nSiden da har kommunen – i samarbejde med de øvrige partnere i projektet – arbejdet hårdt for at stå klar med en gennemtestet prototype af produktet i starten af 2022.\nKvalitetskoordinator i Strategi og Udvikling – Sundhed og Velfærd i Brønderslev Kommune, Anne-Cathrine Kvist Visborg, fortæller:\n- I løbet af foråret 2021 har vi været i kontakt med alle implicerede i forbindelse med urinopsamling – både urologer, praktiserende læger, sundhedspersonale og selvfølgelig borgerne selv. De er alle blevet spurgt ind til, hvad der er vigtigt i urinopsamlingsprocessen i forhold til deres arbejdsområde og/eller oplevelse. Hun fortsætter:\n- For urologer og praktiserende læger er det eksempelvis af stor vigtighed, at produktet skal kunne sortere urinen, så man efterfølgende kan tage en test af midtstråleurinen – altså ikke første urinstråle, men den efterfølgende. For SOSU-assistenter og -hjælpere var der fokus på produktets udtryk. Eksempelvis skulle produktet have samme farve som tidligere produkter, da store ændringer eksempelvis kunne gøre borgere med demens utrygge. Borgerne selv gav ligeledes et indblik i, hvad der var vigtigt og kunne gøre det bedre for dem i fremtiden.\nDerpå kunne designprocessen igangsættes over sommeren 2021, hvilket ledte frem til en prototype af produktet.\nPrototypen for Ucollect fungerer som en ’wearable’ løsning til opsamling af urinprøver, som samtidig giver størst mulig mobilitet, uafhængighed og værdighed for borgeren.\nNår der er brug for en urinopsamling, eksempelvis når man har mistanke om, at en borger har en urinvejsinfektion, påfører sundhedsmedarbejderen i første omgang produktet, aktiverer en sensor, hvorefter borgeren frit kan bevæge sig som vanligt, og medarbejderen kan udføre andre opgaver.\nSå snart en tilstrækkelig mængde urin er opsamlet, modtager medarbejderen, via produktets sensorteknologi, en underretning i form af en notifikation på telefonen via en app. Herpå kan medarbejderen vende tilbage til borgeren, når tidsplanen tillader det, og hjælpe med at fjerne produktet igen, og urinprøven kan stixes direkte i Ucollect eller sendes videre i systemet.\nGode resultater i test af prototype\nPrototypen på produktet, der mest af alt minder om et trusseindlæg, er i dag blevet lab-testet og testet i praksis hos borgere og personale. Og testene viser gode resultater.\n- Testene af vores prototype har givet os en stor værdi. Det har blandt andet medført et par småjusteringer, der gør produktet endnu lettere at bruge. Vores test viser blandt andet, at produktet opsamler urin af lige så fin kvalitet, som tidligere opsamlingsmetoder har kunnet gøre. For nyligt var vi også i Bruxelles og aflægge rapport for EU. Her evaluerede to ingeniører prototypen og kom med konkret feedback på alt fra design, til hvordan vi optimerer sensorteknologien yderligere, samt gav ideer til, hvordan vi skal gribe næste fase an. Så det ser lovende ud, fortæller Anne-Cathrine Kvist Visborg og fortsætter:\n- Indtil videre har vi skabt en prototype, som skaber den værdi, som var vores målsætning. Det er en ’wearable’ og diskret løsning, der kan opsamle urin, mens borgeren står, går, sidder eller ligger, så borgeren kan have størst mulig mobilitet, uafhængighed og værdighed i forbindelse med urinopsamlingen. Borgerne er ikke låst til eksempelvis toilettet i længere tid, og samtidig aflaster Ucollect plejepersonalet generelt i deres daglige rutiner og sparer tid, som kan bruges til andre vigtige opgaver i plejen.\nGode erfaringer med tværnationalt EU-samarbejde\nAlt i alt har oplevelsen med projektet været positiv.\n- Vi har haft et virkelig godt samarbejde med vores øvrige partnere på projektet samt fået rigtig god sparring fra Norddanmarks EU-kontor. Kort fortalt har samarbejdet fungeret virkelig godt – og det på trods af Corona. Hele forløbet har foregået online, faktisk mødte vi først vores samarbejdspartnere fysisk, da vi var i Bruxelles forleden, fortæller Anne-Cathrine Kvist Visborg og påpeger, at EU-projektet har givet mod på mere i forbindelse med EU – både nye projekter og dette projekt.\n- Man hører tit, at sådan et EU-samarbejde kan være en tung og uoverskuelig proces, men det har fungeret rigtig godt. Det er en kæmpe erfaring for os. Vi har fået virkelig god sparring hele vejen igennem og hele forløbet har været super lærerigt. Alle har haft en fælles interesse, og alle har bidraget positivt – og derfor er det også vores fælles ønske at videreføre arbejdet, til vi står med et egentligt færdigt produkt, fortæller hun.\nUcollect, som produkt, står endnu ikke færdigt, men alt det forudgående arbejde er udført, og derfor er grundstenen lagt for, at Ucollect inden for en forholdsvis nær fremtid kan færdigudvikles og tages i brug i en egentlig praksis.\n- Produktet er ikke færdigt endnu, men vi har indsamlet en masse værdifuld viden fra vores slutbrugere. Lige nu afventer vi endnu en ny EU-pulje, der kan sikre midler til, at vi kan færdiggøre produktet. Det glæder jeg mig utrolig meget til, slutter Anne-Cathrine Kvist Visborg.


Hvad er forskellen mellem pakke & kredsløb skifte? - iamgreatindian.com\nSådan fjerner du en Chevy motor\nSådan får du billedet i billedet for at arbejde på min Philips TV\nHvad er Solid aksel justering Camber specifikationer?\nMotorola Backflip vs Cliq\nHvordan du udskifter lås Cylinder på en 1989 Ford lastbil\nSådan synkroniseres en Motorola-telefon\nGøre ældre spil Software & programmer arbejde i Windows XP\nHvor hen til sikkerhedskopi kontakter i Outlook 2010 Beta\nHvordan du optager musik fra WebRadio\nHvor hen til oplede en persons væg Post på Facebook\nHvad er forskellen mellem pakke & kredsløb skifte?\nKredsløb og pakkekobling teknologi plads til transmission af data, sådan fra en mobil telefon til et trådløst netværk, og vice versa. Disse to teknologier bruge forskellige metoder til at nå deres fælles mål og benyttes af en række enheder, herunder mobiltelefoner og computere. Generelt, kredsløb-switching-protokoller er hurtigere, men pakke-switching-protokoller er mere effektiv.\nMed circuit-switching teknologi, et enkelt kredsløb eller kanal, er sikret for en hel data transmission session. Kredsløb-switching-protokoller er mest almindeligt forekommende i telefonsystemer og giver en uafbrudt forbindelse for hver telefon opkald. Disse typer af forbindelser er beregnet til tilfælde, der kræver real-time datatransmissioner. Kredsløb-switching protokoller giver hurtigere transmissioner end pakke-switching-protokoller og er bedst brugt i situationer hvor de overførte data skal ankomme i samme rækkefølge, det er sendt. Disse typer af forbindelser finder sted på, hvad er kendt som en forbindelsesorienteret netværk.\nPakke-switching teknologi opdeler data i små stykker, kendt som pakker, som udsendes enkeltvis over en netværksforbindelse, såsom 2 G-netværk. Hver pakke er adresseret til den samme destination, men kan tage forskellige ruter rejse til ankommer der. Når alle af en transmission pakker ankommer til bestemmelsesstedet, er de samles i den oprindelige meddelelse og derefter leveret. Pakke-switching protokoller bruges i situationer, hvor forsinkelser er acceptable, som e-mail og Internet indhold transmissioner.\nI en verden af mobiltelefoner er en af de mest almindelige typer af pakke-switching protokoller General Packet Radio Service (GPRS)-protokollen. Mobiltelefoner udstyret med GPRS bruger denne teknologi til overførsel af stemme, tekst eller grafiske data over 2G-netværk. Bygget på GPRS-protokol, er Enhanced Data for Global udvikling teknologi en udvidet pakke-switching-protokol, der giver hurtigere dataoverførsel priser end GPRS. Bredbånds internetforbindelser er en af de mest almindelige typer af medier, der beskæftiger kredsløb-switching teknologi.\nForskere har udviklet en ny teknologi, kendt som Asynchronous Transfer Mode (ATM), der blander bedst fra de kredsløb-switching og pakke-switching teknologi. ATM protokoller overføre datapakker, der er mindre end dem, der anvendes af pakke-switching teknologi. Ligesom kredsløb-switching-protokoller gør ATM en enkelt forbindelse mellem de to parter, mellem hvilke data overføres. ATM-teknologi er designet til at overføre lyd, video og computer data mere effektivt ved at sørge for de forskellige typer af data ikke monopolisere den sikrede forbindelse. Mens ATM teknologi gør det lettere at spore data skik, er det modtagelige for drastisk afmatning i overførsel af data opstår overspændinger i netværkstrafik.\nHvad er forskellen mellem kabel & satellit TV?\nHvad er forskellen mellem 3G & 4G?\nHvad er forskellen mellem en balancerede og ubalancerede magnetiske Switch?\nHvad er forskellen mellem en C Band & K Band parabol?\nHvad er forskellen mellem godkendte DHCP & normale DHCP & hvad bruges DHCP til?


“Winter is here!” – GulogGratis Blog\nDagen, som rigtig mange har ventet på med længsel i tæt på to år, er endelig kommet: første afsnit af successerien ‘Game of Thrones’ sidste sæson havde præmiere i nat. Hvis du har glædet dig lige så meget som os, så har vi her lavet et lille resumé af de tidligere sæsoner. Plottet er kompliceret, så mange af de mindre detaljer og begivenheder er udeladt, men handlingens vigtigste dele er stadig med. Det er et langt skriv, så hold tungen lige i munden og lav en kop kaffe. Hvis du ikke har set sæson 1 til 7, så vær opmærksom på, at nedenstående indeholder spoilers.\nSæson 1 (2011)\nThe Night’s Watch (Murens vogtere) møder for første gang i mange år en White Walker (en levende død), som ellers gik for at være en myte. Vi møder her huset Stark, hvor overhovedet Eddard ‘Ned’ Stark er gammel ven af Robert Baratheon, som er siddende regent på Jerntronen i King’s Landing. Robert tager til Starks residens, Winterfell, for at overtale Ned til at blive Hånd (særlig rådgiver og stedfortræder), da den tidligere Hånd, Jon Arryn (som var gift med Neds hustrus, søster, Lysa Arryn) pludselig er død. Neds to døtre, Sansa og Arya, rejser med til King’s Landing. Sansa rejser med, da hun er forgabt i Roberts søn, Joffrey. Robert er gift med Cersei Lannister, som han har tre børn med. Cersei er en del af det magtfulde hus Lannister, som rygtedes at stå bag Jon Arryns død. Cersei har to brødre; Jaime, som både er hendes tvillingebror og hendes elsker, og lillebroderen Tyrion, som er dværg og beskyldes for alverdens ulykker. Ydermere, så var det Jaime, som slog den tidligere konge (Aerys II Targaryen aka. ‘The Mad King’) ihjel, og så er han med al sandsynlighed også den virkelige far til Roberts og Cerseis tre børn. De forskellige Lannisters er med Robert i Winterfell, hvor Neds søn, Bran, ser Cersei og Jaime i seng med hinanden. Jaime skubber Bran ud af vinduet i tårnet, hvor han ender med at blive lam.\nTyrion Lannister rejser med Neds uægte søn, Jon Snow (som fungerer som et mere eller mindre ligeværdigt medlem af familien Stark) til Muren, for at se nærmere på sagen med the White Walker – Jon ender med at blive ved Muren, som en del af Night’s Watch. Tyrion rejser videre og ender med at blive arresteret, da Catelyn Stark (Neds hustru) er overbevist om, at det er ham, som er skyld i Brans fald fra tårnet. Tyrion bliver holdt fanget hos Lysa Arryn, hvor han vælger Bronn til at kæmpe for sig i en såkaldt ‘trial by combat’. Bronn vinder kampen og Tyrion går fri.\nTilbage i Kings Landing bliver Robert dødeligt såret på en vildsvinejagt – under suspekte omstændigheder. Ned bliver udpeget til at fungere som regent indtil Roberts søn, Joffrey, bliver myndig og kan overtage tronen. Ned er ikke interesseret i at få Joffrey på tronen og vil i stedet forsøge at få Roberts bror, Stannis Baratheon, indsat på tronen i stedet, da han opdager Cerseis affære med Jaime. Herefter bliver man som seer meget hurtigt bekendt med, at forfatteren George R.R. Martin ikke er bange for at slå centrale karakterer ihjel. Petyr ‘Littlefinger’ Baelish (som er livslangt forelsket i Catelyn Stark) forråder Ned, som ender med at blive halshugget på Joffreys ordre. Sansa arresteres og Arya forsvinder herefter fra King’s Landing. Som svar på hændelserne i King’s Landing, har Neds ældste søn, Robb, overtaget pladsen som overhoved i huset Stark og krones som konge af Winterfell, og erklærer krig mod huset Lannister.\nPå den anden side af the Narrow Sea bliver Daenerys Targaryen (datter af ‘The Mad King’) gift med Khal Drogo, en Dothraki-krigsherre. Daenerys ser sig selv som den sande arving til Jerntronen og arbejder i sit eksil på at samle en stor nok hær til, at hun kan forsøge at overtage tronen i King’s Landing. I første omgang er det et tvangsægteskab, som arrangeres af Daenerys storebror, som mener at han er ‘den sidste drage’. Daenerys og Drogo ender med at få et oprigtigt kærlighedsforhold, men det ender hurtigt med Drogos død. Det viser sig til sidst, at Daenerys er den sidste drage og ikke hendes bror, da hun overlever ild samtidig med, at hun udklækker tre drageæg, som hun fik i bryllupsgave – broderen overlever ikke en lignende behandling.\nSæson 2 (2012)\nDenne sæson tager sit udgangspunkt i, at Tyrion indtager pladsen som Hånd for Joffrey, som sidder på Jerntronen. Stannis bliver forhekset af heksen Melisandre og gør offentligt krav på Jerntronen med argumentet om, at Joffrey ikke er Roberts biologiske søn, og at han derfor ikke har ret til Tronen. Robb Starks hær gør fremskridt og de har fået taget Jaime Lannister som fange. Robb sender sin ven, Theon Greyjoy (som har boet en stor del af sit liv sammen med familien Stark, og nærmest er som en bror), hjem til sin far, Balon Greyjoy, på the Iron Islands, i håbet om, at han vil lade sit hus tilslutte sig Robbs hær. Dette lykkes ikke, da Theon i stedet bliver genforenes med sin familie. Theon og hæren fra the Irons Islands indtager Winterfell og Bran må sammen med sin ‘tjener’ Hodor flygte ud i vildmarken.\nRobb sender sin mor, Catelyn, ud for at mødes med Renly Baratheon (Roberts anden bror), som også forsøger at gøre krav på Jerntronen. Hun foreslår, at de to brødre slår sig sammen. Renly nægter dog at slå sig sammen med Stannis og han ender med at blive dræbt af en ånd, som Melisandre har fremmanet. Brienne af Tarth – som fungerede som bodyguard for Catelyn og Robb – beskyldes for at have dræbt Renly, og tvinges derfor til at flygte. Hun møder dog Robb igen, hvor de sammen med Catelyn håber på, at de vil kunne aflevere Jaime i King’s Landing i bytte for Sansa.\nArya bliver fanget af soldater i King’s Landing og sendes til Tywin Lannisters (overhovedet for huset Lannister) slot, Harrenhal, som antager at hun er en dreng, hvorfor hun bliver tjener. Hun ender med at flygte med Jaqen H’gar, som er en af de Faceless Men fra Essos.\nStannis forsøger at indtage King’s Landing fra havet, men hans flåde tilintetgøres af Tyrion, som bruger wildfire.\nDaenerys forsøger at opnå en større hær, men bliver fængslet sammen med sine tre drager, som endnu ikke er fuldvoksne. Hun ender med at flygte.\nSæson 3 (2013)\nTywin fjerner Tyrion fra pladsen som Hånd for Joffrey, og bebrejder (igen) samtidig Tyrion for at være skyld i hans hustrus død, da hun døde under fødslen af Tyrion. Han tvinger Tyrion til at gifte sig med Sansa, selvom han har et forhold til slavekvinden Shae. Tyrion er blevet en mere ordentlig fyr, end han var tidligere og derfor behandler han Sansa ordentligt. Joffrey skal samtidig giftes med Margaery Tyrell, som er enke efter Renly Baratheon.\nPå den anden side af Muren møder Jon Snow Mance Rayder, som er leder for en gruppe wildlings (‘vilde’), som tilslutter sig kampen om at slå the White Walkers ihjel. Her bliver Jon forelsket i en wildling, Ygritte.\nRobb skulle giftes med Roslin Frey, men ombestemmer sig, da han forelsker sig i Talisa, som er helbreder i hans hær, som han i stedet gifter sig med. Catelyn, Robb og den gravide Talisa inviteres til Roslins bryllup, hvor hun bliver gift med en anden mand. Brylluppet er samtidig et bagholdsangreb, hvor de alle tre og deres medbragte mænd bliver brutalt myrdet. Igen er Arya til stede, hvor hendes familiemedlemmer brutalt bliver slået ihjel. Hun har på dette tidspunkt ‘the Hound’ som beskytter. Roose Bolton bliver gjort til hersker af Norden herefter.\nBran opdager, at han har magiske kræfter, da han finder ud af, at han kan ‘flytte sig’ over i kroppen på en ulv. Jaime og Brienne rejser fortsat mod King’s Landing, og Daenerys har nu samlet en hær på 8000 mand.\nSæson 4 (2014)\nJoffrey bliver forgiftet til sit bryllup. Sansa bliver i denne forbindelse smuglet væk med hjælp fra ‘Littlefinger’ og hun bliver ført til sin moster, Lysa. Hun er ikke egnet som værge for Sansa, da hun har mistet forstanden – hun forsøger at skubbe Sansa ned i en dyb afgrund – og ender med at blive dræbt af ‘Littlefinger’, som hun var blevet gift med.\nJaime, som nu kun har en hånd, og Brienne ankommer endelig til King’s Landing og finder ud af, at Sansa i mellemtiden er flygtet. Brienne påtager sig nu opgaven at forsøge at finde ud af, hvor Sansa er.\nCersei beskylder Tyrion for at have myrdet Joffrey. Denne gang er det Oberyn Martell, som kæmper for Tyrion imod ‘the Mountain’ (bror til ‘the Hound’). Martell bliver dræbt og Tyrion bliver fængslet. Tyrion bliver befriet fra fængslet af Jaime, hvorefter han opdager sin far, Tywin, i seng med Shae. Han dræber herefter sin far og Shae, forlader King’s Landing og rejser over the Narrow Sea i håbet om at kunne slutte sig til Daenerys.\nRoose Bolton kommer tilbage til Winterfell, hvor han finder ud af, at hans søn, Ramsay Bolton, har tortureret Theon Greyjoy til galskab og kastreret ham.\nJon Snow kommer tilbage til Muren efter at have været sammen med the wildlings. Stannis’ tilbageblevne styrker bevæger sig mod nord. Brienne finder Arya og ‘the Hound’, hvor hun vinder over ham i kamp og de efterlader ham til døden. Arya flygter herefter og slutter sig igen til Jaqen for at blive en af de Faceless.\nSæson 5 (2015)\nMance Rayder er blevet dræbt og Stannis brænder ham på bålet. Jon Snow bliver herefter udnævnt til leder af the Night’s Watch, hvilket ikke falder i god jord hos de ældre på Muren. Melisandre overbeviser Stannis om, at han bliver nødt til at ofre sin egen datter, hvor han brænder hende på bålet.\n‘Littlefinger’ fører Sansa tilbage til Winterfell med intention om at få hende gift med Ramsay Bolton. Stannis ankommer til Winterfell for at bekæmpe Bolton, men han taber slaget. Det er Brienne, som dræber Stannis, da hun har fulgt Sansa til Winterfell. Sansa undslipper Ramsay. Efter Stannis’ død tager Melisandre til Muren.\nI Kings Landing har Joffreys lillebror, Tommen, overtaget tronen og giftet sig med Margaery Tyrell. Cersei planlægger at slå Margaery ihjel. ‘The High Sparrow’ (leder af trosretningen ‘Faith of the Seven’) afslører blandt andet Cerseis incest, fængsler hende, klipper hendes lange hår af og tvinger hende til at gå bodsgang nøgen gennem byen med piskning.\nDaenerys overtager endnu en by på den anden side af the Narrow Sea, men the Sons of the Harpy giver hende problemer. Tyrion finder endelig Daenerys og han vinder hurtigt hendes tillid. Han vises hurtigt den tillid at have kommandoen i hendes fravær.\nJon Snow tager igen nord for Muren i håbet om at skabe en alliance med the wildlings. De får her problemer med ‘the Night King’ (herskeren af the White Walkers). Da de er tilbage ved Muren, så vender resten af the Night’s Watch sig imod Jon, pga. alliancen med the wildlings, og slår ham ihjel.\nSæson 6 (2016)\nJon Snow får ikke lov til at være død særligt længe, da han allerede i starten af denne sæson vækkes til live igen af Melisandre. Jon tager igen kontrol over the Night’s Watch og planlægger at indtage Winterfell og vælte Ramsay Bolton, som i mellemtiden har sørget for at endnu en Stark, broderen Rickon, nu også er død. Jon ender i alliance med ‘Littlefinger’ og ridderne fra Vale (hans herredømme efter Lysas død), og de ender med at vælte Ramsay i Winterfell, som møder sit endeligt i buret hos sine dræberhunde.\nI King’s Landing står Cersei overfor en retssag, som hun ikke har tænkt sig at bukke under for. Hun planlægger det således, at der via en krypt bliver startet wildfire, som forårsager en eksplosion i den store Sept (det religiøse centrum for trosretningen ‘Faith of the Seven’), hvor Cerseis retssag skulle foregå. Her dræbes ikke bare hele kulten, men også Margaery. Efter hendes død begår Tommen selvmord ved forsætligt at falde ud af et højtliggende vindue.\nDaenerys er faldet i unåde hos dothrakierne, det folk som hun blev en del af via sit ægteskab med Drogo. De ønsker at hun skal leve isoleret, som enker normalt gør i deres kultur, hvor hun ellers har indtaget pladsen som khaleesi, det kvindelige modstykke til en khal. Hun får dem overbevist om, at hun har guddommelige kræfter, da hun går igennem ild uden af blive skadet, hvorefter hun igen anerkendes som khaleesi.\nDa Ramsay mister livet og magten over Winterfell, flygter Theon samtidig og vender hjem til the Iron Islands, hvor han sammen med sin søster, Yara, vil stjæle Jernflåden fra deres onkel Euron Greyjoy og slutte sig Daenerys.\nArya er nu blevet trænet hos de Faceless og er blevet en vanvittigt dygtig og koldblodig snigmorder. Hun hævner herefter blandt andet Catelyn og Robb Stark ved at myrde Walder Frey, som var ansvarlig for deres død. Samtidig er Bran blevet oplært af ‘the Three-Eyed Raven’ og træder til sidst i dennes sted.\nSæson 7 (2017)\nDaenerys forlader omsider de sydlige lande på den anden side af the Narrow Sea og rejser til Dragonstone, som tidligere tilhørte Stannis Baratheon. Melisandre opfordrer hende her til at forsøge at alliere sig med Jon Snow i kampen om Jerntronen. Jon Snow er hurtig til at tage imod hendes invitation og de bliver hurtigt tætte. De lægger en taktik for, hvordan de vil vinde Tronen – hvilket blandt andet indebærer at sende Jernflåden til King’s Landing.\nEuron forsøger samtidig at få et ægteskab istand med Cersei, hvor han blandt andet vinder Jernflåden tilbage fra Yara og Theon, da de når til King’s Landing. Samtidig med dette slag til søs møder dothrakierne Lannister-hæren under Jaimes ledelse. Her bliver den ene drage, Drogon, såret. Det er her, at det for alvor går op for Jaime, hvor seriøs en trussel, Daenerys’ drager er: Dette forsøger han at overbevise Cersei om. Det politiske plot bliver endnu mere kompliceret, da Jon og Daenerys forsøger at danne en samlet front med blandt andre Cersei, med the White Walkers som den fælles fjende. Da de henter en Whte Walker i Norden for at kunne bevise deres eksistens, mister de en drage, Viserion, som til sidst viser sig at være blevet overtaget af the White Walkers. Jon, Daenerys og Tyrion vender tilbage til Winterfell med formodningen om, at Cersei sender sin hær senere. På vejen til Winterfell når Daenerys og Jon at få et intimt forhold til hinanden.\nI Winterfell er Sansa, Arya og Bran genforenede. De har gennemskuet, at ‘Littlefinger’ kun arbejder for egen vindings skyld og Bran finder ud af, at det var ham, som myrdede Jon Arryn og dermed igangsatte hele striden om Jerntronen. Som lady af Winterfell beordrer Sansa, at han henrettes, hvilket Arya velvilligt udfører. Det er ikke den eneste hemmelighed, som Bran opdager – han har også fundet ud af, at Jon Snow ikke er Neds uægte søn. Han er derimod søn af Neds søster, Lyanna, og Rhaegar Targaryen, som var Daenerys’ bror. Hans virkelige navn er Aegon Targaryen og han er ikke blot Daenerys’ nevø, men også den sande arving til Jerntronen.\nJaime få omsider nok af Cersei, som ikke har planer om at sende sin hær til Winterfell. Han forlader derfor King’s Landing for selv at tilslutte sig alliancen i Winterfell.\nSidste scene viser, at the White Walkers bryder igennem den høje Mur med afgørende hjælp fra Daenerys’ drage, og de har nu uhindret adgang til Norden.\nSæson 8 (2019) – hvem ender på Jerntronen?!\nDet var noget af en omgang, og det er selvfølgelig stadig kun er groft oprids af de tidligere sæsoner. Så nu er spørgsmålet bare; hvem ender med at vinde kampen om Tronen? Der er ikke andet at gøre end at vente og se med de næste fem uger, hvor der hver søndag/mandag kommer et nyt afsnit, som kulminerer i den ultimative finale, når vi når d. 19./20. maj. Vi ser med – gør du?\nArya Stark, Bran Stark, Cersei Lannister, Daenerys Targaryen, game of thrones, George R.R. Martin, guloggratis, Jaime Lannister, Jon Snow, Kampen om Tronen, King's Landing, Sansa Stark, Tyrion Lannister, White Walkers, Winterfell


Colour Fix der bliver hvid når det står udendørs??\nOprettet d. 06/04 2020 under Alt om Colour Fix\nDu har været igang med at modellere en flot skulptur i dekorationsbeton, støbt figurer i latexforme, malet på sten eller noget helt fjerde. Efterfølgende har du malet det med Colour Fix, da det fungerer rigtig godt som bindemiddel til betonmaling eller bare som klar lak. Måske har du villet været rigtig grundigt og sluttet af med flere lag klar Colour Fix, for at beskytte din figur så godt som muligt. Og nu, hvor den kommer udenfor, så bliver Colour Fixen hvid i det og mat hver gang det regner og er fugtigt.\nHvad er der gået galt her?\nColour Fix er et af de produkter, hvor det kan blive for meget af det gode. Det vil sige at Colour Fix fungerer rigtig godt og er ekstremt slidstærkt og vejrbestandigt ved brug af 2-4 lag. Flere lag gør ikke Colour Fixen stærkere eller mere effektiv. Tværtimod er der større risiko for at der f.eks. kan opstå dette matte, hvide look når figuren udsættes for regn eller fugt.\nDette sker hvis et lag Colour Fix ikke har været gennemtørt inden det næste lag kommer på. Det yderste lag Colour Fix tørrer og indenunder er der så vådt Colour Fix gemt, og hver gang dette udsættes for regn eller fugt kommer det våde Colour Fix til udtryk ved at skabe denne matte hvidlige overflade. Når vejret klarer op igen og det er tørt, forsvinder det igen.\nJo flere lag Colour Fix et emne får, jo længere tid tager det enkelte lag om at tørre. F.eks. tørrer det allerførste lag relativt hurtigt, da det både suges ind i overfladen af betonen, gipsen eller stenen, og på den anden side har kontakt til luft og vandet derfor hurtigt kan fordampe derfra. Alt efter hvor meget Colour Fix, der er påført, og temperaturen, vil det første lag typisk tage ½ - 1 time om at tørre. Det næste lag der males på vil måske stadig kunne suge lidt ned i overfladen, afhængigt af hvor meget man har malet på i første omgang, men allerede nu tørrer dette lag primært ved fordampning til omgivelserne, og derfor vil dette lag skulle have længere tid til at tørre end første lag.\nHvis man påfører rigtig mange lag, vil man derfor nemmere risikere at der har været et lag, der ikke var ordentligt tør, og så skal man til at døje med den matte, hvidlige overflade hver gang det regner. Colour Fixen kan nærmest kun fjernes igen ved slibning. De yderste lag Colour Fix hæfter ydeligere kun på andet Colour Fix, og ikke på selve emnet, og påfører derfor ikke ekstra styrke til din lak.\nLad dit emne tørre ved stuetemperatur nogle dage inden du sætter det ud, ca. en dag pr. lag. Så sikrer du at alle din lag med Colour Fix har haft mulighed for at tørre helt.


HW 25 L Junior riffel\n> HW 25 L Junior riffel\nJunior riffel, - der gør præcis det den skal, - når de yngste skal lære at omgåes skydevåben.\nGlem kinabøsser, tyrkerjern og soft-air, - for når knægten skal lære at skyde så, - skal det være med et værktøj der gør ham bedre, - børn gider ikke beskæftige sig ret meget med noget de ikke er gode til, - med dårlige luftvåben taber børnene hurtigt interessen.\nMen HW 25 L er et rigtigt luftgevær, - bare mindre, - der er:\nMicrometer sigte der kan stilles i højde og side.\nkorn-kærv-sigtet kan indstilles på 4 typer.\nFlot skæfte af bøgetræ med rigtig kindpude.\nBillede af det gamle kærv-sigte, - alle nye HW25/L har fået fiberoptisk korn/kærv-sigte.\nPibelængde: 38,5 Cm\nVægt (Cirka): 2,1 Kg\nUdgangshastighed: 170 m/sek\nModellen kan med fordel afkortes, - sådan at selv unge skytter kan lære at skyde ordentligt, - skæftetilpasning er vigtigt for et godt resultat.\nVi kan på vores bøssemageri, - skære et par skiver af riflen, - sådan at man kan bygge en "bid" på skæftet efterhånden som skytten vokser. Dette kan også gøres behændigt af en dreven "gør-det-selv´er", - når dette er gjort pænt giver vi fortsat en pæn pris for en brugt HW 25, - børn er sat i verden for at VOKSE.\nVores ekspedient er behjælpelig med at vise, hvordan geværet låses, - sådan at det ikke kan bruges, når der ikke er en voksen til stede... Der skal bores et hul til låsebøjlen på denne model, - det kan gøres pænt og vi gør det gerne på vores værksted for et mindre beløb.\nDen nye model har et pænt fiberoptisk sigte, - de grønne prikker på kærven og rød prik på kornet, - det fiberoptiske sigte gør det nemmere for junior at lære at skyde, - grøn-rød-grøn prik skal være på stribe over-ét med skydeskiven, - det er enklere end at tegne og fortælle om klassiske korn-kærv-sigter.\nDet fiberoptiske sigte er selvregulerende i lys-styrken, - når der er meget lys fra omgivningerne, - vil prikkerne lyse tydligere, - ved skydning ved lidt dårligere lysforhold, - vil prikkerne være dæmpede.\nMan kan montere en billig kikkert på riflen, - men Junior bør lære at skyde med faste sigtemidler først, - riflen har standardskinne til kikkert ringe.\nVil man fra starten vælge en Junior-riffel med kikkert, - og det stadigvæk skal være en kvalitets-løsning så vil vi foreslå at man ser på model HW57 i stedet for, - HW57 er af spændestangstypen der er mere egnet til brug sammen med et kikkertsigte.\nHW 25L er desværre ike længere i produktion hos Weihrauch, - den er udgået. Vi lader varekortet være her i webkataloget, fordi der fortsat vil være brugte rifler i cirkulation mange år frem.\nAktuelt Solve A Mystery Covid -19 Åbningstider Rentefri Kredit Batterier Beklædning Buegrej Bøger og video Camouflage Forsikring Føringsmidler Kanoner Kataloger Knive Kommunikation Laser Luft- Haglvåben Air Arms Ammunition Browning Chronograph (Hastighedsmåler) Co2 kulsyrepatroner Crosman Custom Daystate Diana Drivmiddel Evanix Field-n-target Finans FX Airguns Gamo Generelt om luftvåben Hatsan HW Weihrauch Højtryks tilbehør Lov og regler Luft Luftpistoler Luftrifler Medier og omtale Ombygning til 4,5 mm Perfecta Pumper Pusterør Ruger Airguns Shinsung Skudt på? Skydemål Smøremidler Støtteben Tilbehør Tivoliskydning Værksted Walther Webley & Scott Weihrauch HW Lys- og Lygter Masker, Briller mm Mil Sim Udstyr Modelvåben Nightvision Overskudsmateriel Paintball Peberspray Primitive våben Sigtemidler Soft-Air-Guns Stokke Survivaludstyr Sværd Taktisk materiel Tasker/kufferter Udlejning Vagtudstyr Værkstedet Våbenpleje Våbensikkerhed Økser Bagsiden


VærelZe 313 og Teaterskolen - PDF\nDownload "VærelZe 313 og Teaterskolen"\n1 syddjurs egnsteater VærelZe 313 og Teaterskolen sæson 2014/15\n2 KÆRE UNGE I SYDDJURS KOMMUNE For femte år i træk byder vi velkommen til Ingen kedelige onsdage, på den sidste onsdag i måneden. Vi har som altid meget forskelligt at byde på, og i år har vi med hjælp fra Statens Kunstråd fået plads til vores smalkunst-projekt, som vi glæder os til at præsentere for jer. Som noget nyt starter Syddjurs Egnsteater, Teaterskolen - BACKSTAGE. Vi er Stolte af at kunne præsentere vores nye afdeling hvor scenekunst, drama og undervisning er i centrum. Vi har store planer og vil allerede i år invitere til to offentlige forestillinger. Vi ser frem til at byde velkommen til både de nye Crew-medlemmer i VærelZe 313 og de nye skuespillere på Teaterskolen - BACKSTAGE. Læs mere om tilmelding bagerst i brochuren og på Som noget nyt har VærelZe 313 et samarbejde med Rampen, så den sidste tirsdag i lige uger holder vi møde og spiser aftensmad på Rampen i Ebeltoft. Glæd dig til god musik, Stand-up aften, der traditionen tro er en sjov aften med Specialklassen og meget mere. Sluttelig vil vi sige et stort tak til sidste sæsons seje unge i TeaterTruppen der spillede den fantastiske forestilling #VIR- KELIGHED. Med venlig hilsen Syddjurs Egnsteater\n3 kalender sæson 2014/15 Dato: Tid: Forestilling: Sted: TIRSDAG D. 26/08 KL VÆRELZE 313 OPSTART HOTELLET I RØNDE FREDAG D. 19/09 KL B-FESTIVAL BAGGÅRDSTEATRET I SVENDBorg FOR CREWMEDLEMMER LØRDAG D. 20/9 B-FESTIVAL BAGGÅRDSTEATRET I SVENDBorg FOR CREWMEDLEMMER TORSDAG D. 11/9 KL BACKSTAGE - OPSTART STUDIET, HOTELLET I RØNDE ONSDAG D. 24/9 KL go GO BERLIn rønde HØJSKOLE TEATERSALEN ONSDAG D. 29/10 KL LIKEs rønde HØJSKOLE TEATERSALEN ONSDAG D. 26/11 KL stand-up AFTEN RØNDE GYMNASIUM ONSDAG D. 28/01 KL IMPRO-COMEDY KOMBI-BIO I HORNSLET MED SPECIALKLASSEN ONSDAG D. 25/02 KL sluk DET LORT RØNDE HØJSKOLE og START PÅ LIVET! FOREDRAGSSALEN ONSDAG D. 25/03 KL stand-up AFTEN RØNDE GYMNASIUM TORSDAG D. 16/4 KL aprilfestival FREDERIKSSUND for CREWMEDLEMMER og TEATERTRUPPEN FREDAG D. 17/4 A aprilfestival FREDERIKSSUND FOR CREWMEDLEMMER og TEATERTRUPPEN LØRDAG D. 18/4 KL aprilfestival FREDERIKsSUND FOR CREWMEDLEMMER og TEATERTRUPPEN TIRSDAG D. 28/4 KL VÆRELSE 313 MALTFABRIKKEN I EBELTOFT INDTAGER RAMPEN FREDAG D. 22/5 - KL. 16 overraskelsestur VI SIGER IKKE HVOR SØNDAG D. 24/5 FOR CREWMEDLEMMER billetter Billetter til VærelZe 313s arrangementer skal bestilles online via Billetpriser Børn og unge under 25 år: 40 kr. Voksne i følge med børn og unge under 25 år: 70 kr. Voksne: 130 kr. For mere information se eller kontakt os på telefon\n5 KL Koncert med GO GO BERLIN Den står på vaskeægte rock n roll, når GO GO BERLIN indtager scenen med en ny lyd, en attitude og et fantastisk sceneshow, der gang på gang viser, at GO GO BERLIN er garanter for et hæsblæsende, ærligt og forbandet energisk show. Du kender måske GO GO BERLIN fra P3 hvor singlerne Raise Your Head, Castles Made Of Sand og Darkness er blevet flittigt spillet - og hvis ikke, er det på tide. Vi glæder os til at præsentere GO GO BERLIN en fantastisk aften, hvor du bliver mindet om, hvorfor du elsker rock. Opvarmning med CAPTAIN CASANOVA fra kl sted Rønde Gymnasium, Kr Herskindsvej 6, 8410 Rønde Billetbestilling Billetter bestilles via\n6 kl LIKES Vi kender det alle: vi skal lige tjekke, hvem der har like et, delt eller skrevet en kommentar til vores sidste opslag på de sociale medier. Her er en enestående mulighed for at se en danseforestilling om bekræftelse og den evige stræben efter at blive set. Forestillingen præsenteres af Black Box Dance Company, Holstebro. sted Rønde Gymnasium, Kr Herskindsvej 6, 8410 Rønde Fredag d. 12. december, kl Marie Mølle, Ebeltoft Billetbestilling Dette arrangement er gratis der skal dog stadig bestilles billetter via Find os på Facebook, VærelZe 313 og følg os på Instagram (VZ313)\n7 kl Stand-up aften Vi slutter efterårssæsonen af med et fantastisk stand-up show. Hvilke komikere, der kommer, vil vi ikke afsløre, men vi kan garantere dig, at det som altid er store navne på spil. Kom og få et godt grin. Gæt en stand-up komiker. Inden showet vil det være muligt at deltage i konkurrencen om at gætte, hvilke stand-upper, der kommer og optræder. Vi trækker lod om 4 gratis billetter til Specialklassen. En sjov aften, du ikke vil gå glip af. sted Rønde Gymnasium, Kr Herskindsvej 6, 8410 Rønde Billetbestilling Billetter bestilles via\n8 kl Impro-Comedy med Specialklassen At Specialklassen kommer forbi og laver et suverænt improcomedy show er blevet en tradition i VærelZe 313. Derfor er vi stolte af endnu engang at kunne åbne dørene til et aktivt, publikumsinddragende, komisk og ikke mindst unikt show. sted KomBi-Bio i Hornslet Billetbestilling Billetter bestilles via Find os på Facebook, VærelZe 313 og følg os på Instagram (VZ313)\n9 kl Sluk det lort og start på livet! Jeppe Søe er førende foredragsholder om unge, medier og påvirkning. Medierne styrer, opdrager og påvirker holdninger. Sandheden er, at medierne slet ikke er kompetente til at give de værdier fra sig. Mange svælger i Big Brother og Robinson og forkaster nyheder og grundlæggende viden. Det er vigtigere at kunne chatte på nettet end at chatte i virkeligheden. Kom til foredrag og bliv klogere på medierne og din hverdag. tid og sted Sted: Rønde Højskole Foredragssalen Billetbestilling Billetter bestilles via\n10 kl Stand-up Vi gentager succesen og har en stand-up aften som vores sidste solo arrangement. Kom og se Danmarks sjoveste komikere og få et godt grin. Endnu en gang afslører vi ikke aftenens navne, men kan garantere, at du ikke går herfra uden at lattermusklerne er blevet gennemarbejdet. En sjov aften du ikke vil gå glip af. Gæt en stand-up komiker Inden showet vil det være muligt at deltage i konkurrencen om at gætte, hvilke stand-uppere, der kommer og optræder. Vi trækker lod om 4 gratis billetter til næste års første Stand-up aften. sted Rønde Gymnasium, Kr Herskindsvej 6, 8410 Rønde Billetbestilling Billetter bestilles via Find os på Facebook, VærelZe 313 og følg os på Instagram (VZ313)\n11 kl VærelZe 313 indtager Rampen Som noget nyt slutter vi sæsonen af med et samarbejde med de seje unge på Rampen. Da både Rampen og vi arbejder for et aktivt, inspirerende og underholdene ungdomsliv på Djursland, inviterer vi til et fantastisk arrangement i Ebeltoft. Glæd jer og følg med på vores hjemmeside, når vi afslører aftenens herligheder. sted Maltfabrikken i Ebeltoft. Billetbestilling Billetter bestilles via\n12 SKAL DU MED BACKSTAGE? Teaterskolen - BACKSTAGE er det nyeste tiltag ved Syddjurs Egnsteater. Teaterskolen består af ungdomshold, SkoleTeater Samarbejde samt Workshops for lærer og underviser. BACKSTAGES Stagehold er for unge mellem år, der har en skuespiller i maven. Vil du lære at stå på en scene? Vil du være med på et ungt, sjovt og udfordrende performance hold, er det Stageholdet du skal tilmelde dig. Du vil blive del af et sejt ungdomshold der fast hver uge får undervisning i skuespilteknikker, drama, skuespils udvikling og meget mere. I den kommende sæson opfører Stageholdet to offentlige forestillinger og derudover skal holdet på inspirationstur til årets Aprilfestival. Opstart Torsdag d. 11. september kl Tilmelding og mere info\n13 VærelZe 313 ingen kedelige onsdage VærelZe 313 er Syddjurs Egnsteaters Ungdomsscene. Her er det de unge, der bestemmer, hvad programmet skal være. I VærelZe 313 er det de unge, der står for planlægning, booking, PR, strategi og afvikling af arrangementet. Det er de unge, der sætter grænserne for, hvad der kan ske på Ungdomsscenen. Bliv en del af VærelZe 313 Crewet Hos os er der plads til alle mellem 14 og 20 år og du kan hele året blive en del af VærelZe 313. Du behøver ikke have nogen erfaring, men du skal være engageret og have lyst til at gøre en forskel for ungdomsunderholdningen i Syddjurs Kommune og til at være en del af et ungt, frivilligt fællesskab. Tid og Sted: Tirsdage kl på Hotellet i Rønde Sidste onsdage i måneden kl , hvor vi har arrangementer. Sæsonstart: Tirsdag d. 26. august kl Tilmelding og mere info via VærelZe 313 er støttet af: Børnekulturens Netværk, LAG-Djursland, Syddjurs Kommune og Statens Kunstråd,


Torsdag d. 25. februar 2016, kl. 06.14\nOpdateret torsdag d. 25. februar 2016, kl. 08.00\nOrdet »kloaknettet« får fremover en helt ny betydning. Hundredtusindvis af københavnere og virksomheder i København vil nemlig fremover få deres lynhurtige internetforbindelse gennem et grønt plastikrør, som trækkes gennem kloakken.\nKøbenhavns Kommune og de danske tele- og internetudbydere vil med et banebrydende samarbejde skaffe hurtigt og billigt internet til flest muligt, samtidig med at færrest muligt generes af at få gravet veje og fortove op.\nKommunen stiller gennem sit ejerskab af HOFOR (Hovedstadsområdets Forsyningsselskab) mange tusinde kilometer kloaknet til rådighed, som når ud til samtlige husstande i hovedstaden. Samtidig vil 620 buslæskærme og alle lygtepæle kunne bruges til intelligente trafiksystemer, trådløse net eller andre smarte byløsninger. Endelig vil Københavns Kommune bistå med at gøre det lettere og billigere at stille mobilmaster og -antenner op, så også mobildækningen bliver bedre i hovedstaden.\n»HOFOR skulle alligevel lægge fiber ud for at kunne overvåge kloakkerne. Så lad os da lave den motorvej, som alle fiberselskaberne kan benytte til at etablere den infrastruktur, som så mange vil bruge: Virksomhederne ønsker adgang til højhastighedsforbindelser, masser af borgere vil streame film og TV. Vi betaler for den grønne ledning, som lægges ned, og så lejer vi pladsen ud til fiberselskaber. Det vil intet koste kommunen,« fastslår Mikkel Hemmingsen, administrerende direktør for Københavns Kommune, over for Berlingske.\nTiltagene vil også hjælpe kommunen selv og de mange turister i byen. Og torsdag mødes kommunen og brancheorganisationen Teleindustrien for at få den formelle aftale på plads. I dag er TDC den næststørste graver i København, men kommunen håber med sit initiativ at få også de mindre fibervirksomheder med, så konkurrencen på bredbåndsmarkedet gavnes.\n»Vi skal bare i gang – både Borgerrepræsentationen og HOFOR har vedtaget det. Hver gang vi slipper for at tage en fortovsflise op, sparer vi måske 500 kroner. Hvis det er et brostensområde, koster det over 1.000 kroner, så det er rigtigt store beløb. På denne måde når vi ud til alle og kan rulle fibernet ud, uden at én eneste skal hænge længere i morgentrafikken i København, fordi hele byen skal graves op,« siger Mikkel Hemmingsen.\nTestet ved Vesterport\nDet seneste års tid har det skullet afklares, om kablerne kunne holde til det hårde miljø i kloakkerne. Derefter har man testet det i kloakkerne omkring Vesterport Station.\nKommunen ser også videre perspektiver i at være i front.\n»Hvert år ryger Danmark ned ad den rangliste, som World Economic Forum laver over de mest IT-parate samfund. Engang var vi nummer 1, nu er vi nede omkring 16.-17.-pladsen. Det, der vil afgøre, hvor rige vi alle sammen bliver, er blandt andet digitalisering. Derfor skal København højere op og blive et sted, hvor virksomheder, der arbejder i den digitale verden, har lyst til at bosætte sig, ligesom vi selv har fastlagt ambitionen om at blive en smart by. Det kræver tilgængelig infrastruktur, og det får vi her,« siger Mikkel Hemmingsen og tilføjer:\n»Med garanti er der nogle ting, som vi ikke har tænkt på, men vi er næsten forpligtet til at undersøge mulighederne og komme i gang. Derfor denne partnerskabsaftale, hvor alle får noget ud af det,«


Kristne kvinder inviteres til strip-fitness - Kristeligt Dagblad\n23. marts 2011, kl. 13:33\nMedbring et program fra din lokale kirke og få gratis undervisning i strip-fitness.\nMed det tilbud forsøger et træningscenter i den lille by Old Town Spring i den amerikanske stat Texas nu at få flere kristne kvinder på medlemslisten.\nFænomenet pole-fitness har de seneste år bredt sig til træningscentre over hele verden, også i Danmark, og tager afsæt i en koreografi, hentet fra stripper-miljøet.\nLÆS OGSÅ:Pornoficeringen er blevet normal\nNu forsøger træningscentret Best Shape of Your Life - Dit livs bedste form - så at rekruttere nye medlemmer blandt kristne. Og for centrets leder, Crystal Dean, er der ingen modsætning mellem strip-fitness og kristendom.\n"Gud gav os disse kroppe, og de skal være vores templer og vi forventes at passe på dem. Det er præcis, hvad vi gør", siger Dean Crystal ifølge avisen Los Angeles Times.\nDe særlige kristne strip-lektioner afholdes om søndagen, umiddelbart efter kirketid, hvilket Crystal Dean betragter som oplagt.\n"Om søndagen, når vi dyrker pole fitness for Jesus, hører vi moderne kristen musik. Vi beder folk om at tage deres kirkeprogrammer med, så i realiteten fortsætter vi bare tilbedelsen af Gud", siger Crystal Dean, der afviser at ville promovere striptease.\n"Det er fitness. Jeg lærer ikke kvinder at blive strippere", lyder det fra Crystal Dean.\nDet er dog ikke alle, der er lige begejstrede for det kreative påfund med at kombinere kristendom og stripkultur.\nRon Krueger, præst i kirken United Church of Christ, ser det som uheldigt, at træningen netop tager afsæt i strip-kulturen.\n"Den har en historie af at blive brugt til mindre sunde handlinger og til at fremstille kvinder på en måde, der ikke er god for dem. Jeg ville ikke gå ned af den vej i min søgen åndelig udvikling", siger Ron Krueger ifølge Big News Network.


Vindmøller, Borgerdialog og manipulation – BORNHOLMS INTERNATIONALE GADETEATER FESTIVAL\nVindmøller, Borgerdialog og manipulation\n20. februar 2019 Ikke-kategoriseret\t1\nLæserbrev sendt til Bornholms Tidende onsdag den 20.februar 2019.\nFor nogle år siden, da jeg var medlem af Teknik og Miljøudvalget, var vi til seminar i det jyske. Der var forskellige oplæg/foredrag man kunne deltage i, ét af dem jeg deltog i handlede om Borgerinddragelse og et eksempel der blev anvendt, var planlægning for vindmøller. Konklusionen var klar, når borgerne organiserede sig og brugte de sociale medier effektivt, var kommunens chance for at gennemføre et vindmølleprojekt, meget små. Det var med den erfaring jeg læste nedenstående som jeg har klippet fra http://vind-alarm-danmark.eu,\nBorgerprotester har i løbet af de sidste år stoppet flere vindmølleprojekter. Vindindustrien og det politiske system spekulerer intenst over modforanstaltninger for at sætte en stopper for naboprotesterne.\nEn af vindindustriens og deres venners metoder er sprogakrobatik. “Framing” hedder den systematisk anvendte taktik, som er en gammel metode til manipulationen af sproget for at opnå sine politiske mål. En åben og ærlig dialog er altid uønsket, fordi et alvorligt kontrolsvigt er højst sandsynligt. Derfor bliver en såkaldt “borgerdialog” planlagt med et strategisk bestemt overordnet emne, der fungerer som em slags fluepapir. Borgerne bliver gjort handlingslammet. En stram tidsplan hører med til metoden. Der er “ikke tid” til diskussioner. “HVOR skal ‘møllerne’ nu stå, lille mand, her eller der?” Det forudsætter naturligvis, at borgerne er enige i hovedkonklusionen, at der sandelig skal etableres et vist antal industrielle vindkraftanlæg i naboskabets natur.\nMen hvis borgerne svarer: INGEN STEDER, så har mødelederen et problem, især når hele den lokale forsamling er enig og koger af vrede og oser af alvorlig mistillid. Når borgerne efterhånden har forstået, at processen kører efter en overordnet plan i alle kommuner, nemlig også der hvor syge moster Maren og hendes gamle husbond Orla bor, så er skældsordet “not in my back yard” pludselig blevet til en hul floskel. “Ikke i min baghave” findes ikke længere. Vindkraftnaboer fra hele verden kommunikerer med hinanden og beretter om deres erfaringer, sejre og nederlag fra deres egen region.\nHvilken mand eller kvinde med en ansvarlig opdragelse og dannelse ville ønske noget dårligt for andre? Et moralsk princip der går igen i mange religioner og kulturer er: “Behandl andre mennesker, som du selv ønsker at blive behandlet.”\n20. februar 2019 Svar\nDer ligger en masse sommerhuse i området så lad os holde mødet i Januar, så kommer der sikkert ikke så mange, og så skal det være midt i spisetiden kl 17.30. Hvis vi kræver at folk tilmelder sig på forhånd, mon der så overhovedet kommer nogen?


- Regionerne på jobmesse i Tyskland\nAktuelt / Nyheder / Nyheder 2008 / Juni / Regionerne på jobmesse i Tyskland\nRegionerne på jobmesse i TysklandDen danske ambassade i Berlin har i det sidste halve år oplevet en stigende interesse blandt tyske sygeplejersker og læger for at komme til at arbejde i Danmark. Tirsdag den 3. juni deltog alle regioner derfor i en stor job- og informationsmesse for tyske sygeplejersker og speciallæger i Berlin\nMere end 200 tyske sygeplejersker og speciallæger havde den 3. juni fundet vej til den danske ambassade i Berlin. Her havde den danske ambassade arrangeret en stor job- og informationsmesse for tyske sygeplejersker og speciallæger med interesse for at arbejde i Danmark. På messen deltog – ud over samtlige regioner – Sundhedsstyrelsen, Danske Regioner, EURES, Dansk Sygeplejeråd og den tyske arbejdsformidling. Alle regioner gav fra hver deres stand informationer om muligheder for job i netop deres region. Interessen for at komme til Danmark for at arbejde var stor. Flere af deltagerne på messen havde medbragt CV og ansøgninger til bestemte stillinger i regionerne. Så ud over at informere, så oplevede regionerne også at få konkret kontakt med tyske sygeplejersker og speciallæger på messen. Således slog over 100 til på stedet og har nu aflevet ansøgninger til sygehuse i Danmark.\nDeltagerne på messen sagde, at det, som tiltaler dem ved det danske arbejdemarked er, at der er en høj grad af fleksibilitet. Det er muligt at forene arbejds- og famileliv. Der er fokus på kompetenceudvikling. Og så er lønnen også god. Baggrunden for messen var, at den danske ambassade har oplevet, at tyske sygeplejersker og læger er interesserede i et arbejde i Danmark. Regionerne mangler i dag og de kommende år sygeplejesker og speciallæger i det danske sundhedsvæsen. Messen var derfor en kærkommen lejlighed til at få flere velkvalificerede tyske sygeplejersker og læger til at tage til Danmark for at arbejde.\nSenest opdateret 28-05-2008Oprettet 08-03-2010


Hotel Sauerland Stern - Wintersport Arena Sauerland Tyskland\nHotel Sauerland Stern er et lækkert hotel beliggende direkte på pisten. Du kan derfor hurtigt og nemt starte din dag på ski. Med denne beliggenhed, har du en smuk udsigt til bjergene og Willingen centrum. Efter en dag på ski, kan du fortsætte aktiviteterne på hotellet. Her tilbydes mange faciliteter for hele familien, herunder fitnessrum, swimmingpool, sauna, bowling (mod betaling), vandland (mod betaling) og massage (mod betaling). På Hotel Sauerland Stern indkvarteres du i enkelt- og dobbeltværelser med plads til op til 5 personer. Værelserne er rummelige og moderne indrettet og har alle balkon. Dit ophold er inklusiv halvpension, hvorfor morgen- og aftensmad, er med i prisen hjemmefra. Efter et lækkert aftensmåltid, kan du nyde en drink i baren, eller gå på opdagelse i Willingen, som byder på et udvalg af butikker, restauranter og barer. Vi anbefaler Hotel Sauerland Stern til især børnefamilier og gæster, som gerne vil bo på pisten under deres skiferie i Willingen.\nI perioden 23/2-19 – 02/03-19 er der Stern Junior Eldorado som indeholder:\nGratis eftermiddagsmad (såsom pizza, spaghetti, pommes frites m.m.) samt én drink (op til 11 år)\nSærlig børnebuffet om aftenen\n1 x 90 minutter fri adgang til Lagunen Bad pr. ophold (op til 14 år)\nSkiferie i Willingen – En ferie for familien\nWillingen er en charmerende by i skiområdet ”Wintersport Arena Sauerland” i Tyskland, som ligger cirka 500 kilometer fra den dansk-tyske grænse. Her får du cirka 70 kilometer pister med udfordringer for både begyndere og øvede. Med et af de højeste bjerge i Sauerland, ligger skiområdet i 500-800 meters højde, og Willingen byder på 18 kilometer pister, hvoraf den længste er 2 kilometer lang. Skiområdet er udstyret med moderne skikanoner til at sikre snebeklædte pister. Udover skiløb, byder byen på to store kælkeområder. For dem der ikke kan få nok, så findes der to belyste pisteområder, hvor det de fleste af dagene er muligt at stå på ski om aftenen.\nI Willingen tilbydes skiskole for de helst mindst og nybegynderne i familien, hvor der er rigtige gode faciliteter for at tage sine første sving i sneen med dens mange flade og brede pister.\nSkiferie i Willingen - Sauerlands mange muligheder\nNaturområdet i Willingen er smukt og betagende, og du har her muligheden for nyde dette til fods ved at tage ud at vandre på en af de mange vandrestier, som der findes i området. Turistforeningen i Willingen har udviklet ’Mein Card’, som giver gæster mulighed for, at besøge 70 seværdigheder og attraktioner. Du kan på den enkelte indkvartering, se om ’Mein Card’ er inkluderet i opholdet. Af aktiviteter kan bl.a. nævnes Gokart, klatrevægge, stort vandland samt attraktioner som World Cup skihop bakken.\nEr du til en skiferie, hvor du kan kombinere skiløb med alverdens andre aktiviteter, er en skiferie til Willingen klart at anbefale. Området byder nemlig på en masse sjove aktiviteter, for hele familien!\nSkiferie til Willingen med Sunweb – Bolig og liftkort\nTager du en tur på 3+ dage gælder dit liftkort til Wintersport Arena Sauerland, som dækker alle skiområder i Sauerland. I forhold til indkvartering, tilbyder vi både større familiehoteller samt mindre hoteller. Vil du slippe for at tænke på madlavning under din skiferie, kan du vælge at holde din skiferie på et af vores hoteller med halvpension.\nBemærk: Sunweb tilbyder ikke guideservice i Willingen.\nSe alle Sunwebs skiferier i Tyskland\nI Willingen finder du:\nHøjeste bjerge i Sauerland\nKrydser mellem smukke naturreservater\nHovedstaden er Berlin.\nDet officielle sprog er tysk.\nTyskland har ingen tidsforskel ift. Danmark.\nPå tyske restauranter og barer er det normalt at give 10% i drikkepenge.\nTyskland er kendt for sine pølser, bl.a. bratwurst, kartoffelsalater samt sauerkraut. Hertil følger også gerne en stor øl.\nGenerelt er butikker åbne fra mandag – fredag kl. 09.00 – 19.00. Lørdag lukker mange butikker kl. 12.00. De fleste butikker har lukket om søndagen.\nStrømforsyningen er 230 volt.\nDe nationale veje er gode. Det påkræves at din bil er tilpasset til vejrforholdene, eksempelvis vinterdæk i vintersæsonen.\nLiftkort for Willingen indgår i rejsens pris. Bestiller du 3+ dage gælder dit liftkort til Wintersport Arena.\nDet er ikke muligt at bestille skileje på forhånd. Dette kan gøres på destinationen.\n6 dage ski, støvler og stave ca. € 87,-*\nSkileje børn (op til 130 cm.):\n6 dage ski, støvler og stave ca. € 67,-*\n6 dage ski, støvler og stave ca. € 112,-*\nSnowboardleje børn (op til 135 cm.):\n6 dage ski, støvler og stave ca. € 97,-*\nDet er ikke muligt at booke undervisning på forhånd. Dette kan gøres på destinationen.\n3 dage à 3 timers undervisning om dagen ca. € 100,-*\n3 dage à 3 timers undervisning om dagen ca. € 85,-*\n* Priserne er vejledende og kan ændre sig.Bemærk! Ønskes skikursus til børn under 5 år, skal skipas bookes.\nVi har kun kør-selv ferier til Willingen


Musikkens mange formål | Publimus\nMusikudøvelse styrker hukommelsen!\nMusikudøvelse styrker læse og regneevnerne!\nMusikudøvelse styrker de sociale relationer!\nOverskrifter som disse bliver hyppigere og hyppigere. Ofte er det en ultrakort opsummering af konklusionen på en videnskabelig undersøgelse: Musik kan noget andet og mere end at være musik.\nSå langt, så godt. Det har musikundervisere ’vidst’ i mange år. Det er et gavnligt biprodukt ved musikken og ikke noget, man egentlig talte så meget om. Det var ikke som sådan undersøgt, det var bare noget man vidste eller i al fald havde en stærk fornemmelse af. Det var heller ikke vigtigt – for det var ikke det, det handlede om. Det egentlige var: musikudøvelsen for musikkens skyld.\nDet var i en verden, hvor det at spille musik var godt, fordi det var godt. Det var en del af almindelig dannelse. Der var en fælles forståelse af, at det at kunne spille og synge sammen gav os noget, som vi ikke skulle sætte på formel. Et fællesskab, som var vigtigt: musikken gjorde noget ved os.\nMusiklivet fik i en tid lov at leve i en boble, hvor man ikke behøvede at forholde sig til det omkringliggende samfunds dogmer og nyttetænkning.\nMen noget ændrede sig. Musiklivet og finansieringen heraf blev mere og mere statsliggjort og derved i en ny grad en del af samfundet. I dag betaler staten en stor del af regningen og sætter derfor også mere og mere dagsordenen. Deraf følger en ny legitimeringsproces. Musik er ikke længere godt og vigtigt, fordi det er musik. Musikken skal tjene samfundet, den skal have et formål.\nVi møder i større og større grad opfattelsen af, at musikudøvelse er godt, fordi det kan lede til noget andet. Det kan være redskab for indlæring, styrkelse af hukommelse, helbred osv. I bevillingsansøgninger er det efterhånden blevet standard at skulle angive, hvad der kommer ud af projektet (udover musikken), og hvordan man vil dokumentere det. Musikkens selvlegitimering, at musik er godt, fordi det er musik, får i dag sjældent lov at stå alene, der er i højere og højere grad tale om det, man kunne kalde en formålsgørelse.\nSpørgsmålet er så, om det er skidt eller godt? Eller måske er det slet ikke spørgsmålet, for det nytter ikke at længes tilbage og tænke, at alting var bedre i gamle dage. Faktum er: Noget er sket i den måde, vi betragter musik på i vores samfund.\nDenne artikels ærinde er at undersøge dette ’noget’. Hvor kommer det fra og er det overhovedet nyt? Giver denne insisteren på formål mening eller er det være en forfladigelse af hvad musik er? Er paradokset ikke, at kun ved at være musik på sine egne præmisser, kan musikken gavne noget andet? Og hvis vi insisterer på formålsgørelsen, hvordan kan det så konkret udfolde sig i projekter? Hvad er musikkens rolle i dag eller rettere hvilke mulige roller er der? Hvordan agerer en musikunderviser hensigtsmæssigt i denne nyttetænkning af musikken? Kan vi finde et meningsfuldt ’fælles tredje’, hvor der er plads til både selvlegitimeringen og formålsgørelsen?\nArtiklen ser nærmere på tre organisationer, som på hver deres vis kombinerer det nye og det gamle paradigme og fastholder, at musikken kan noget i sig selv og samtidig spiller ind i det omliggende samfunds behov og forståelser.\nDiskussionen om, hvorvidt musikken har et formål udover sig selv og hvad der er vigtigst, er på ingen måde ny. Det nye er vel, at musiklivet lader sig anfægte af den.\nI løbet af de sidste 50 år er det danske musikliv blevet mere statsdrevet end det nogensinde har været før. Tendensen startede forventeligt med Kulturministeriets oprettelse i 1961. Indtil da fandtes nok statslige støtteordninger for kunsten og kulturen men i langt mere sporadisk form. Men med Kulturministeriets oprettelse blev kunst og kultur – og herunder musik – et statsligt anliggende.\nFor musikkens vedkommende kom Musikloven i 1976 og derigennem mulighed for statstilskud til bl.a. musikundervisning. Derefter så man naturligt nok en opblomstring af lokale musikskoler, og med musiklovsrevisionen i 2013 blev vi sikret en kommunal musikskole i hver eneste kommune i Danmark. Resten af det danske musikliv bliver også tilgodeset bl.a. med tilskud til spillesteder og til både amatør- og professionelle kor og orkestre. Området rammes ofte af besparelser, men der er dog indtil videre politisk flertal for, at det er en statslig opgave at have en musiklov, som giver rammer for økonomiske tilskud til musiklivet.\nDet har man naturligvis vænnet sig til i musiklivet, man vil have ordnede forhold ligesom resten af samfundet. Men konsekvensen bliver jo, at vil man have samme rettigheder og ordnede arbejdsforhold, så får man også samme pligter, herunder at bidrage til de til enhver tid gældende samfundsbehov. Og for tiden er det nyttetænkningen, der hersker. Vi skal hver især bidrage til at få det store samfundspuslespil til at gå op.\nFølger man den logik, er det naturligt, at spørgsmålet om musikkens formål igen er blevet aktuelt. Ingen områder i samfundet slipper i nyttetænkningens tid fri for at retfærdiggøre sine egne formål, således heller ikke musikken. Det er prisen for at modtage den statslige støtte. En kort historisk gennemgang af kulturpolitikken i Kulturministeriets levetid 1 viser da også, at kulturpolitikken og de tilgængelige tilskudspuljer i høj grad er præget af den herskende samfundsdiskurs i den pågældende periode.\nDa Kulturministeriet blev sat i verden i 1961 af statsminister Viggo Kampmann, var det med den erklærede intention at skabe modvægt til popkultur og amerikanisering. I det spirende velfærdssamfund var det nye ministeriums hovedopgave en demokratisering af adgangen til kulturen, den skulle nu være tilgængelig for alle, uanset pengepung og socialklasse. Danskerne skulle ikke bruge det nyvundne økonomiske overskud til rent forbrug, der skulle en åndelig forædling til. ”Vi skal bane vejen for en friere menneskelighed,” hed det.2 Det var underforstået, at god kultur var lig med den borgerlige kulturtradition, også selvom den første kulturminister var socialdemokraten Julius Bomholt. Den politiske konsensus om dette var stærk.\nI ministeriets første tiår blev også Statens Kunstfond og arbejdslegaterne til kunstnere skabt. Man byggede strukturen til det vi i dag forstår ved et kulturministerium med faste tilskud til de store institutioner, mere mobile tilskudspuljer til forskellige dele af kulturlivet samt legater til skabende kunstnere.\nAlt dette skete ikke uden sværdslag. Allerede i 1965 i forbindelse med uddelingen af Statens Kunstfonds første arbejdslegater kom den første offentlige protest. I alt 54.000 underskrifter blev indsamlet på landsplan fra borgere fra hele landet, som protestede ”mod dette misbrug af statens penge.”3 I spidsen for protesten stod lagerforvalter Peter Rindal, som kom til at give navn til betegnelsen ’rindalisme’. Den statslige kunststøtte er stadig anledning til store diskussioner i den brede offentlighed, ligesom flere medier gerne lægger spalteplads til. For kritikerne havde og har jo en pointe: Statsstøtte af kunsten medfører en statslig kuratering af, hvad der er god kunst. Hermed bestemmer staten, hvilken kunst vi alle skal støtte.\nI 60’erne var der dog endnu politisk enighed om, hvad der var værd at støtte, og selv ikke rindalismen kunne for alvor rykke ved kulturforståelsen. Men det kunne 70’erne og tidens ”klassekampe”. Måske meget symptomatisk fik vi som nævnt i 1976 musikloven, hvor, udover de professionelle orkestre, også musikskoler og amatørmusikken fik faste bevillinger. Stadig var det dog den klassiske musik, som fik den største del af kagen.\nMen stille og roligt vandt et bredere kulturbegreb indpas; og begreber som ungekultur, børnekultur og rytmisk musikkultur opstod. Der blev sat spørgsmål ved den borgerlige kulturtradition som den eneste støtteberettigede og i løbet af firserne slog det igennem i bevillingspolitikken, som nu blev bredere. Stadig handlede det om fællesskaber, men tiderne var igen ved at skifte. Individualismen og den enkeltes præstation kom i fokus. Først og i høj grad igennem eliteidrætten (som jo også er et kulturministerielt område), men senere så man en vis afsmitning på de mere traditionelle kulturområder, bl.a. gennem de første MGK- kursers opståen4 . Talentpleje og fødekæde var nye højaktuelle begreber, og langsomt voksede puljer med talentmidler frem (med svingende fokus).\nPræstationen var også vigtig i 90’erne, eventkulturens tiår. En meget stor del af kulturmidlerne blev brugt på og i relation til Kulturby ’96, som i høj grad handlede om at profilere København gennem kulturen. Argumentet var, at kulturevents kunne løfte en hel by, også en på det tidspunkt lidt træt og slidt hovedstad. Kulturen kunne også være med til at løfte turistbranchen og derigennem skabe vækst. Her opstod for første gang koblingen mellem kultur og vækst i økonomisk forstand. I 90’erne skulle kulturen derfor samarbejde med andre ministerier om at brande Danmark i udlandet og skabe interesse for landet som (handels-)samarbejdspartner. Midler blev prioriteret, puljer til kultureksport opstod, og det blev kutyme med jævne mellemrum at sende kulturdelegationer (musikere, balletdansere, kunsthåndværkere, kunstnere) på repræsentationsbesøg i relevante handelssamarbejdspartneres storbyer.\nEfter det, der blev kendt som Muhammed-krisen blev det i 00’erne endnu vigtigere at gen-brande Danmark. Samtidig blev kulturen også indadtil sat på arbejde. Nu handlede det om at modstå globaliseringens udfordringer og en national kulturkanon blev sat i verden. Tendensen med kultur som modvægt til globalisering er stadig i gang.\nI 10’erne ser det ud til, at musikkens formål er at medvirke til helbredet og styrkelsen af den enkelte, så de bliver stærkere, klogere og sundere samfundsborgere.\nSom det ses, er der altså intet nyt i at formålsgøre kulturen og musikken, at give den et formål uden for sig selv. Alligevel synes Kulturministeriet at have en grundholdning om, at musik har værdi i sig selv og forsøger at balancere dette med ønsket om at formålsgøre musikken, måske for at retfærdiggøre, at skatteborgernes penge bruges på kultur.\nPå Kulturministeriets hjemmeside lyder det om musikkens og om ministeriets rolle:\nMusik indtager i alle samfund en helt central funktion som bærer af kulturelle værdier og normer… Herhjemme ydes der tilskud til musikområdet for at sikre alsidigheden og den lige adgang til musikalske oplevelser for alle. Der ydes tilskud til både skabende og udøvende aktiviteter, og disse omfatter blandt andet almene formål, musikundervisning, tilskud til orkestre, spillesteder mv.5\nHer foretager man altså på diplomatisk vis ingen vurderinger om, hvad der er rigtigt og forkert formål for musikken. Det fremgår samtidig, at musik er en nødvendig del af et samfund. Og det er vel sådan musikkens aktører, udøvere, undervisere og formidlere har det med musikken: den er helt nødvendig for os som mennesker og som samfund. Hvorfor? Fordi den er musik. Den gør noget ved os. Samtidig har store dele af musiklivet indgået en handel med samfundet: Man vil gerne have samme arbejdsforhold som alle andre og derved har man (i samfundets øjne) sagt ja til at virke i dets strukturer. Så hvordan kan aktørerne i musiklivet arbejde i og med omverdenens åbenlyse behov for at give musikken et formål, når man ikke selv har det behov og måske ligefrem ser det som en forfladigelse af musikken? Og hvordan agerer man klogt, når dette formål åbenbart skifter, når der blæser nye politiske vinde?\nKan man forestille sig en idealist handle pragmatisk for netop at passe på sit ideal?\n2. Selvlegitimering og formålsgørelse i praksis:\nTre projekter i feltet Musik, børn og samfund\nJeg vil i det følgende se nærmere på tre kulturorganisationer, som agerer i netop dette krydsfelt mellem selvlegitimering og formålsgørelse. Alle tre organisationer arbejder inden for feltet musik og musikundervisning for og med børn. Denne vinkel er valgt for at kunne fordybe sig i de strukturer, der gør sig gældende netop her. De beskrevne organisationer hviler alle i deres selvforståelse i selvlegitimeringen men har med succes indledt samarbejde med andre institutioner og aktører, som har en anden indgang til musikken.\nDe tre organisationer jeg vil se nærmere på, er (1) Aarhus Musikskole og projektet MusikUnik, som handler at bruge musikken som løftestang i socialt belastede områder, (2) Levende Musik i Skolen (LMS), som samarbejder med musikere og folkeskolen om at præsentere skolebørn for levende musik, og endelig (3) Sangens Hus og projektet Sangglad, som arbejder på at skabe særlige sangbørnehaver.\n2.1. Aarhus Musikskole og MusikUnik6\nAarhus Musikskole er en kommunal musikskole af den type, der ifølge musiklovsrevideringen i 2013 skal være en af i hver kommune. Den ligger i landets næststørste by og er derfor naturligt nok en af landets største musikskoler. Dens personale udgøres i høj grad af konservatorieuddannede musikpædagoger, og kerneopgaven har i mange år været instrumentalundervisning, enten som soloundervisning eller på små hold og større sammenspilsgrupper. Musikken og det at beherske et instrument har altså været i fokus hos både lærere, elever, forældre og ledelse. Denne type undervisning har været et fritidsanliggende og er også til dels finansieret af forældrene. Ser man ca. 10 år tilbage, var dette stort set musikskolens eneste opgave. Et andet spor var at bidrage til musiklivets fødekæde ved at udvikle de unge talenter i talentforløb og på MGK-kursus.\nAarhus Musikskoles opgave er dog ved at ændre sig (ligesom resten af landets musikskoler). En musikskole finansieres i op mod 50 % af sine midler kommunalt. Indtil nu har kommunalpolitikerne ikke blandet sig i, hvad midlerne blev brugt til, altså hvordan man konkret udfoldede musikundervisningen, men efterhånden er også kommunerne presset på økonomien og har svært ved at prioritere musik for musikkens skyld. Kommunens sociale opgaver bliver større og større, og indsatsen på dette område er i fokus. Dette har musikskolen set og taget på sig. I Aarhus’ tilfælde har lederen selv vejret de nye vinde og sat først et og siden flere projekter i gang og har derfor også haft en stor del autonomi.\nProjektet MusikUnik startede i august 2011 som et samarbejde mellem Aarhus Musikskole og Tovshøjskolen i Gellerup, en skole, som er placeret midt i et socialt belastet område. Det er et projekt, hvor børn og unge i alderen 0-18 år skal have mulighed for at indgå i et musikalsk fællesskab, primært omkring den klassiske symfoniske musik. MusikUnik er inspireret af ”El Sistema”7 , et venezuelansk musikalsk system, som efterhånden har 30 år på bagen. El Sistema tog sin begyndelse i de fattigste områder i Venezuelas hovedstad, Caracas, og havde til formål at skabe et musikalsk fællesskab, som kunne give børn og unge fra socialt og økonomiske dårligt stillede familier bedre muligheder for at skabe andre løbebaner i deres voksne liv.\nEl Sistema var meget omtalt i danske musikskolekredse i 00’erne og musikskoleleder Lars Ole Vestergaard blev personlig fascineret af projektet. Han undersøgte det nærmere og så mulighederne for at sætte et tilsvarende projekt i gang i Aarhus på de præmisser, der gælder i Danmark. Tidsmæssigt ramte dette sammen med kommunens ønske om større fokus på det sociale område, hvorved der skabtes gunstige vilkår for at udvikle MusikUnik.\nDen gode timing har haft stor betydning for projektets udfoldelse. At musikskolelederen har udvist rettidig omhu og er kommet med et klart defineret projekt til kommunen, allerede inden man begyndte at overveje, hvorvidt musikskolen også skulle tage et socialt ansvar har gjort, at man i høj grad har fået lov at udfolde projektet, som man vil. Succeskriteriet er, at børnene lærer at være sammen om noget positivt og et af fokusområderne er ’at skabe skønhed sammen’. Det er ingen krav om følgeforskning eller forskningsmæssig projektstyring.\nSamarbejdet mellem musikskolelærerne og de involverede folkeskolelærere er også præget af en fælles forståelse af, at musik kan noget særligt, at det kan løfte den enkelte – også socialt – og at det kan skabe positive fællesskaber. Balancen mellem formålstænkningen og tanken om, at musik kan noget, som vi ikke behøver sætte ord på, har fungeret uden at gøre noget særligt ud af det.\nMusikforståelserne har således været på linje fra start af. Der har mere været tale om udfordringer med at arbejde i andre rammer end normalt og om hvordan man som musikskolelærer skulle bruge og udvikle sin faglighed.\nHelt indlysende skal musikskolelæreren arbejde med større grupper end man er vant til. Der kan være en indledende berøringsangst, fordi man ikke i sin uddannelse har lært at arbejde med større grupper og heller ikke har praktisk erfaring med det. Folkeskolereformen har betydet, at der nu er rammer for tættere relationer mellem skole og musikskole. Musikskolen er blevet skrevet ind i folkeskolereformen og intentionerne om Åben Skole og den kan og skal nu være del af projekter i selve skoletiden og ikke blot i fritiden. Kerneopgaven er derfor i høj grad under omlægning. Det stiller nye krav til både musikskolelærere og folkeskolelærere om en forståelse for, hvad både ens egen og den andens faglighed egentlig går ud på, og hvordan de kan anvendes i disse nye sammenhænge. Musikskoleledelsen er klar over de udfordringer, dette kan give og arbejder derfor målrettet med opkvalificeringen af sine lærere.8 Der er fokus på at arbejde konsekvent og at tage det lange stræk, som kulturændringer kræver.\nEksemplet Aarhus Musikskole og MusikUnik beskriver et projekt, hvor god timing og forudseenhed har sikret de bedst mulige rammer for indholdet. Man har således ikke skulle overtage andres dagsordener men har kunnet udvikle sin egen, herunder sin egen personaleudvikling, fordi man har set sig som medspiller i kommunens projekt og ikke som en ø i samfundet.\n2.2. Levende Musik i Skolen9\nEn anden aktør på folkeskoleområdet er koncertarrangørorganisationen Levende Musik i Skolen (LMS), som hvert år sender 2000 skolekoncerter med professionelle musikere ud på de danske skoler. Organisationen drives på basis af statslige tilskud fra Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg og Legatudvalg for Musik samt ved en medfinansiering fra de kommuner, der modtager skolekoncerter.\nAf LMS’ statslige rammeaftale fremgår det, at det er organisationens opgave at sikre, at børn og unge i hele landet oplever en mangfoldighed af levende musik af høj kunstnerisk kvalitet. Dette sker gennem skolekoncertformidling, udvikling og produktion, netværksvirksomhed samt rådgivning og information. Der er mange aktører med forskellige fagligheder og forudforståelser involveret og LMS’ rolle er i høj grad at balancere mellem disse for at skabe den bedst mulige musikalske oplevelse for børnene.\nOrganisationens egen holdning til musik er, at man helt enkelt gerne vil, at musik får en større og mere fremtrædende rolle i skolen, fordi det er vigtigt at have musik i skolen. Musik er vigtigt for os som mennesker - det er en måde at forholde sig til verden på.\nSelvom mange skolelærere privat kan have sympati for den forståelse, så er deres professionelle hverdag en anden og den selvlegitimerende indstilling er sværere og sværere at komme igennem med overfor skolen. Folkeskolens målsætningssystem ’Fælles Mål’10 er blevet endnu mere vigtigt efter folkeskolereformen11 , og for at holde sig relevant, må man hjælpe med at opfylde delmålene. Som udefrakommende skal man ganske enkelt kunne hjælpe lærerne med at sætte krydser ud for deres ansvarsområder i elevernes læring. Dette er LMS helt klar over og har den pragmatiske tilgang med i sin strategi.\nHvert år modtager LMS et stort antal ansøgninger fra landets musikere om at lave skolekoncerter. De vurderes af et fagudvalg, og de musikere, som kommer gennem nåleøjet, indgår efterfølgende i en proces med en af LMS’ musikproducenter, sådan at man sikrer, at koncerten rammer målgruppen optimalt. Til hvert koncertkoncept udformes et undervisningsmateriale – dette gøres uafhængigt af musikerne, som udelukkende har til opgave at spille og formidle musikken i selve koncertsituationen.\nMan har altså valgt at adskille det kunstneriske og det formidlings/undervisningsmæssige for at få 100 % fokus på kunst og 100 % fokus på formidling/undervisning. Eksempelvis arbejder en klasse med folkevise-begrebet i klasselokalet og hører dem på koncert før eller efter, ikke en blanding. Musikerne skal ikke stå på scenen og fortælle at der er xx linjer i en typisk folkevise og den er sådan og sådan opbygget. LMS vægter at holde fast i det særlige, der er musikken, at musikerne har fokus på at være gode musikere og ikke halvdårlige lærere.\nGroft opridset kan man sige, at musikerne kommer med de kunstneriske oplæg, fagudvalget kuraterer de indsendte koncertforslag, musikproducenterne forbereder musikerne til målgruppen, musikerne spiller musikken, folk med skolefaglighed laver undervisningsmaterialerne, og folkeskolelærerne selv underviser i materialet.\nNaturligvis kræver denne opdeling en del brobygning og internt i LMS arbejder man i teams, hvor fagpersoner med forskellige fagligheder arbejder sammen om det bedste resultat. Man har længst erfaring med dette indenfor produktionen af undervisningsmaterialer, hvor musikproducenter og folk med skolefaglighed som nævnt arbejder tæt sammen. På musikproducent-området deltager LMS i internationale samarbejder for at sikre en refleksionsproces og deraf kommende udvikling på området.\nI eksemplet LMS balancerer organisationen hele tiden mellem at være oplagt relevant for skolerne og samtidig være musikkens advokat. Koncertoplevelsen skal ikke være et pædagogisk projekt, men netop en koncertoplevelse. Man er meget opmærksom på selv små ændringer i folkeskoleverdenen og sikrer dermed sin egen fremtid. Organisationen har eksisteret fra tiden før Fælles Mål og folkeskolereformen og har formået at følge med ind i en ny skolevirkelighed. Et bærende princip i LMS’ formidlingstanker er at lade det kreative potentiale hos kunstnerne komme mest muligt frem og kun justere det nænsomt ud fra erfaringer omkring målgruppen og den øvrige sammenhæng i skolen.\nMålsætningsarbejdet indenfor folkeskolen har været debatteret i offentligheden og alle der samarbejder med den, er nu klar over, at det er nødvendigt at forholde sig til principperne i Fælles Mål.\nMindre tydeligt har det måske været, at den samme proces er foregået på daginstitutionsområdet. Siden 2004 udformer man for de 0-6 årige pædagogiske læringsplaner på områderne Alsidig personlig udvikling, Sociale kompetencer, Sproglig udvikling, Krop og bevægelse, Naturen og naturfænomener og Kulturelle udtryksformer og værdier.12 Her er ikke tale om fælles ministerielle mål, men den enkelte institution skal formulere sine mål og følge op på, hvordan man når dem.\nSkal man som kulturorganisation samarbejde med daginstitutioner, er man således nødt til at forholde sig til dette. En erfaren musikunderviser vil kunne se, at musik kan spille ind i alle læringsområderne, og det giver da også god grobund for samarbejder. Et større projekt er netop i sin opstart, og dette er fokus for det næste eksempel.\n2.3. Sangens Hus og projekt Sangglad – certificerede sangbørnehaver13\nSangens Hus er en interesseforum for sang, som fungerer som initiativtager til meget forskelligartede projekter med fokus på at fremme sangen i Danmark. Det er ikke et fysisk hus, men har et sekretariat fysisk beliggende i Herning i tilknytning til Den Jyske Sangskole. For at dække behov for videnskabelig evidens i de enkelte projekter har man tilknyttet Videncenter for Sang14 , som har til opgave at indsamle forsknings¬baseret viden om sang. Desuden er der tilknyttet 10 såkaldte sangkraftcentre fordelt over hele landet.15\nSangens Hus er initiativtager til Sangglad, et projekt målrettet børnehaver. Man ønsker med projektet at certificere 100 børnehaver over hele landet som særlige sangbørnehaver, på samme måde som der findes profilbørnehaver indenfor eksempelvis idræt og udeliv. I projekt Sangglad er det fælles grundlag først og fremmest en forståelse af, at det at synge sammen kan medvirke til at skabe glade og robuste børn. Det handler i høj grad om sang som fællesskab og som noget samlende modsat sang som præstation og som noget for den enkelte. Projektet løber i 2016-20 og er støttet af Nordea-Fonden med 16,1 millioner. Desuden er der en medfinansiering fra de involverede børnehaver.\nEn certificeret sangbørnehave bliver defineret som en børnehave, hvor personalet ”kan noget særligt med sang”, og hvor sang er en integreret del af hverdagen. Det er i Sangens Hus’ forståelse en institution, hvor hele personalegruppen har opnået sangpædagogiske færdigheder og refleksionsevne, og hvor kvalificerede sangpædagogiske aktiviteter er centrale i institutionens kultur og i arbejdet med at nå̊ de pædagogiske mål. Endvidere lægger projektet op til, at institutionen afsøger mulighederne for sangpædagogiske samarbejder i lokalområdet, f.eks. sangkraftcentre, musikskoler, skoler, udøvende kunstnere eller institutioner, således at børnene på flere måder møder sang som kunstnerisk og kulturel udtryksform.\nSelve certificeringsprocessen bliver fastlagt efter første års pilotfase, i fælleskab med de involverede daginstitutioner, så målsætningerne giver mening også i praksis. Et centralt punkt er, at sang kan være et pædagogisk redskab til at skabe fællesskab, hvilket det ofte allerede er, men ikke nødvendigvis bevidst. Certificeringen kommer altså efter altså sandsynlighed til at handle om denne bevidstgørelse. Pilotfasen er endnu ikke afsluttet, derfor vides det p.t. ikke præcis, hvordan en certificeringsproces kommer til at se ud.\nI praksis er man som nævnt først ved at tage sine første skridt , men planen er i projektbeskrivelsen ganske klar:\nI praksis indgår en sangkonsulent i et samarbejde med den enkelte børnehave i et praksisforløb. I praksisforløbet er der taget meget hensyn til at opretholde og styrke pædagogernes daglige arbejde med børnene. Det er et mål, at pædagogerne i mindst muligt omfang skal væk fra børnene. Det er samtidig Sangens Hus’ vurdering, at en vis kursusvirksomhed være nødvendig for at udvikle pædagogernes egen stemmebevidsthed og skabe rum for pædagogisk refleksion. [...] Under praksisforløbet er en sangkonsulent til stede i institutionen flere timer hver uge [...] Sideløbende med praksisforløbet deltager det faste personale i tre årlige netværksmøder med sangpædagogisk udvikling og refleksion.16\nCentral er sangkonsulenten, en ny betegnelse, som er valgt for at markere noget særligt, som ikke er en sanglærer. En konsulents rolle er at være opmærksom på hele processen og ikke blot den enkeltes læring. Det fælles mål med projektet er netop ikke, at pædagogen bliver bedre til at synge, men at pædagogen synger med børnene (og det er helt ok, hvis pædagogen bliver bedre til at synge undervejs). Når sangkonsulenten eksempelvis vejleder pædagogen i rigtige tonehøjder i forhold til børns stemmer, skal det altså foregå i en forståelse for pædagogens hverdag. Det må ikke blive en slåen-i-hovedet med de rigtige holdninger, hvis det betyder, at pædagogen så vælger sangen fra.\nSangens Hus beskriver en sangkonsulent således:\nEn sangkonsulent er en person, som har en solid sang- og musikfaglig baggrund, har erfaring omkring holdundervisning, korledelse, klasserumsledelse eller lignende OG har interesse for den konsulentfaglige tilgang til arbejdet. (...)\n(1) En konsulent er en, der kan selv OG kan hjælpe andre til at kunne endnu bedre. (2) En konsulent hjælper andre med at lære og udvikle det, der giver mening for dem. (3) En konsulent skaber forbedringer, som holder efter konsulenten er draget videre.17\nSangens Hus rekrutterer sangkonsulenter eksternt blandt sanglærere med en bred profil og erfaring. Man har ikke eksisterende medarbejdere, som skal opkvalificeres.\nDet er tydeligt, at opbygningen af Sangglad er væsensforskellig fra de tidligere projekter, eksempelvis tænker man fra begyndelsen i meget stor skala, ligesom sprogbrugen er helt anderledes. Det skyldes bl.a., at Sangens Hus er en ganske anden type organisation end Aarhus Musikskole og LMS.\nOrganisationen er ganske ny, oprettet i 2013 på en bevilling fra Kulturministeriet og med bred politisk opbakning fra Folketingets Finansudvalg. Sangens Hus er altså opstået i en tid, hvor projektstyring og formålsgørelse stod højt på dagsordenen. Måske kan man ligefrem sige, at det er opstået af denne tid. Alligevel har man formået at få musikken i sig selv til at være i fokus. Formålet med Sangens Hus er således at være ”… et nationalt samarbejdsforum for sang. Som en katalysator for sangglæden i Danmark skal Sangens Hus styrke og udvikle sangkultur på alle niveauer og indenfor alle genrer.”18\nMan kan i denne formålsbeskrivelse indlæse flere af de senere års kulturpolitiske strømninger – hvis man vil. Der kan både ses kanonpolitik og modvægt til globalisering, elitearbejde og breddearbejde, samt genrebredde. Man kan også finde en ren selvlegitimering: styrkelse af det at synge, fordi det er vigtigt. Dette klogt opsatte kommissorium for Sangens Hus er sandsynligvis en væsentlig faktor i den brede politiske opbakning.\nI eksemplet Sangens Hus og Sangglad ser man en organisation, som formår et godt samarbejde med både børnehaverne og den fond, som finansierer projektet, gennem en forståelse for disses virkelighed og succeskriterier. Det er ikke helt nemt at aflæse, hvad Sangens Hus’ egen musikforståelse er; om man vægter selvlegitimeringen eller formålsgørelsen. Og netop her ligger måske kimen til organisationens store succes: Udgangspunktet for projekterne er ikke overbevisning, men at sætte sin viden om og erfaring med sang i spil. Ikke i opposition, men som fakta og erfaring. Det er en ægte projektorganisation, som er klar over, hvad de selv kommer med, og ved, at de kun eksisterer i kraft af eksterne samarbejder. Sangens Hus kan virke uhåndgribelig - hvad står de egentlig for? - men det er netop essensen: De ønsker ikke at positionere sig i et rigtigt/forkert verdensbillede, men tilbyder deres kompetencer ind i fællesskabet.\nOvenstående er nedslag i projekter i tre vidt forskellige organisationer, hvor man griber behovet for at være relevant i samfundsperspektiv forskelligt an – alle tre steder med held. De har nogle specifikke kendetegn, som både binder dem sammen og adskiller dem: Aarhus Musikskole og LMS er driftsorganisationer, som har udviklet et fokus på projektarbejde. Sangens Hus er født som projektorganisation. Dette får betydning for den måde man arbejder med og rekrutterer sit personale på.\nLMS holder i høj grad på den traditionelle faglige rollefordeling mens Aarhus Musikskole og Sangens Hus satser på at skabe en ny type musikunderviser eller musikkonsulent. Sangens Hus vægter at have en stærk projektleder, som hviler i sin musikfaglighed og stadig kan vende blikket ud af. Det er ikke en koordinator, men netop en projektleder med de tilhørende beføjelser. Som projektorganisation kan Sangens Hus rekruttere medarbejdere med specifikke faglige kompetencer til det enkelte projekt mens Aarhus Musikskole og LMS efteruddanner de medarbejdere, de allerede har ansat. Denne efteruddannelse bliver derfor central for projekternes succes og man kigger naturligt nok udenfor landets grænser for erfaring, ikke mindst til England og i USA, hvor man har længere erfaringer med denne nye hybrid. En af de fremmeste på området er amerikaneren Eric Booth, som har skabt begrebet The Teaching Artist, som han definerer således: “A teaching artist is a practicing professional artist with the complementary skills, curiosities and sensibilities of an educator, who can effectively engage a wide range of people in learning experiences in, through, and about the arts.”19\nEn sådan tværgående fagperson er i Danmark stadig under stadig udvikling. Vi møder betegnelser som brobygger, musikpædagog, musikkonsulent, musikformidler, huskunstner og også teaching artist-begrebet vinder frem. Alle disse vægter balancen mellem pædagogik, formidling, instrumentpædagogik og eget udøvende musikerskab og kunstnerisk virke forskelligt og der kan derfor p.t. ikke siges at være enighed om, hvad denne nye faglighed skal indeholde. Måske vil det altid være åbent, alt efter projektets behov. Og måske derfor vælger LMS for at sikre en kernefaglighed at dele funktionerne op på de velkendte roller.\nKan disse tre organisationers valg så fortælle os noget overordnet om, hvordan man kan balancere selvlegitimering med formålsgørelse? Musikområdet for børn har naturligvis sine særlige kendetegn i forhold til andre af musikkens områder, men visse elementer er det nok klogt at holde sig for øje, hvis man vil fastholde musikkens relevans i et samfund, som ikke af sig selv sætter musik øverst på dagsordenen – eller overhovedet på dagsordenen.\nFørst og fremmest må stå forståelsen af, at hvis musikkens rolle er ”at være bærer af kulturelle værdier og normer”20 så er der i vores samfund i dag uendelig mange roller at udfylde. Musikkens aktørers job må være at finde rette match for sig selv eller sin organisation og så udfylde den musikrolle så kvalificeret som muligt.\nDet, der ikke virker i dag, er at sætte sig som indehavende af den sande forståelse af, hvad musik skal og kan. Det betyder i værste fald blot, at man bliver irrelevant og henvist til ’musik-er-flødeskum-og-dermed-undværlig’-rollen. Måske er det heller ikke rimeligt at ville have fordelene ved at være del af samfundet (eks. faste arbejdsforhold), men ikke at ville bidrage til at løse samme samfunds udfordringer (eks. sociale problematikker). Det er naturligvis fuldt legitimt at indtage den holdning, at kunstens formål netop er at udfordre samfundets normer, men i så fald må man vel gå linen ud?\nMusiklivet kan gavne sig selv (og musikken) ved at huske, at formålsgørelsen af musikken ikke er ny. Det nye er, at man selv har lagt sig ind under samfundets normer og er kommet ’på finansloven’. Vi må nok forvente, at det at spænde musik for et formål fortsætter fremover i skiftende skikkelser. Så meget viser Kulturministeriets forholdsvis korte historie os. I øjeblikket er den fremherskende fokus på, hvordan musikken kan bidrage til at gøre os til mere velfungerende samfundsborgere. Vil man have del i de offentlige midler til musik, må man redegøre sit projekts relevans ud fra de præmisser.\nDet betyder naturligvis ikke, at man ikke kan have en holdning og udfordre andres opfattelser i et ønske om at nuancere musikforståelsen. Måske er det sådan, at musik kun kan støtte op om ydre formål, når den får lov at være netop musik. Derfor vil det for musiklivet være en evig balancegang mellem at være selvlegitimeringens advokat og samtidig lytte til dem, der har behov for formål. Men kan idealisten vække sin indre pragmatiker på strategiske tidspunkter, kan musikken måske vinde i sidste ende.\n1Kulturministeriets Jubilæumsmagasin 2011, s. 8-77\n2Julius Bomholt - citat fra Kulturministeriets Jubilæumsmagasin 2011, s 14\n3Citat fra protestskrivelsen ved Peter Rindal, 1965. Kulturministeriets Jubilæumsmagasin 2011, s. 18\n4MGK (Musikalsk Grund Kursus) er et 3-årigt overbygningskursus knyttet til en musikskole. Det har bl.a. til formål at forberede unge musikere til optagelsesprøve på et musikkonservatorium.\n6Oplysningerne stammer fra www.aarhusmusikskole.dk, www.musikunik.dk samt fra et interview med musikskoleleder Lars Ole Vestergaard i oktober 2016.\n8Eksempelvis studierejser til engelske skoler med konkrete erfaringer, workshops med eksterne specialister i samarbejdet mellem folkeskole og musikskoleundervisere (Dorothy Conaghan, Eric Booth m.fl.) samt kollegiale udviklingsgrupper.\n9Oplysningerne stammer fra www.lms.dk samt fra et interview med LMS’ koncertdirektør Ebbe Høyrup i oktober 2016.\n11Folkeskolereformen vedtaget i 2013, som trådte i kraft i skolerne i august 2014.\n13Oplysningerne stammer fra www.sangglad.dk, www.sangenshus.dk samt fra et interview med projektleder Thomas Späth i oktober 2016.\n15Se www.sangenhus.dk for yderligere oplysninger.\n16Information fra projektbeskrivelse på www.sangenshus.dk/sangglad\n17Oplysninger fra intern beskrivelse i Sangens Hus modtaget pr. mail.\n20Jf. Kulturministeriets beskrivelse af musik som tidligere nævnt.\nChristina Holm Dahl er sanger og sangpædagog uddannet fra SDMK samt cand.mag. i Kultur og Formidling fra SDU. Hun underviser i entreprenørskab og i kunstnerisk udviklingsvirksomhed på SDMK. Hun har tidligere været ansat i musikskoleverdenen som underviser og som souschef, samt i forskellige kulturformidlerstillinger. Som udøvende sanger arbejder hun primært indenfor ny klassisk musik og i tværæstetiske projekter.


Topdanmark falder trods opjustering | Berlingske Business\nTopdanmark falder trods opjustering\nTirsdag d. 13. november 2012, kl. 14.15\nAktionærerne tog ikke venligt imod Topdanmarks regnskab. Finanstilsynet har ikke godkendt beregningsmetode.\nEt fald i kursen på godt to procent var aktionærernes reaktion på kvartalsregnskabet fra Topdanmark, der ellers overgik forventningerne på flere områder. Både resultat efter skat og combined ratio overgik analytikernes forventninger.\nMen enkelte knaster har tilsyneladende spillet en rolle for, om investorerne trykkede på "køb" eller "salg" efterfølgende.\n"Den underliggende drift er en smule lavere end forventet, og combined ratio er lidt dårligere end branchen generelt. Det skyldes blandt andet afløbstab fra ejerskifteforsikring og fra syge- og ulykkesforsikring," påpeger senioranalytiker Ricky Steen Rasmussen fra Nykredit.\nMen han undrer sig over kursfaldet i lyset af, at Topdanmark opjusterer forventningen til hele årets resultat med 250 millioner kroner.\n"Man kommer ikke uden om, at det er et bundsolidt regnskab," siger han.\nDer er desuden en mere teknisk plet på regnskabet, som også kan spille en rolle for kursudviklingen, fordi den udskyder en del af Topdanmarks omfattende program for tilbagekøb af egne aktier.\n"Der er kun den knast i regnskabet, at Finanstilsynet ikke har godkendt, at Topdanmark i livsforsikring har brugt en beregningsmetode til solvens fra Solvens II-reglerne, før de er trådt i kraft. Det betyder blandt andet, at de har udskudt aktietilbagekøb for 500 millioner kroner til næste år. Men jeg ser det ikke som et problem på længere sigt - højest som en tidsforskydning," siger Ricky Steen Rasmussen.\nSamlet set svarer Topdanmarks tilbagekøbsprogram til en udlodningsprocent på 9,4 procent fra 2000 til 2011.\nEt par timer efter regnskabets offentliggørelse fra aktien faldet godt to procent til 1166 kroner.


DIY flydende hylder\nFlydende hylder synes at have nogen parenteser holde dem op . I virkeligheden er de forbundet til væggen med en træ bånd ( klampen ) , der er skruet på væggen , og derefter hylden er forbundet til væggen ved at montere over træ strip . Disse typer af hylder kan købes nyt , men en billigere ( og sjovere ) Alternativet er at lave din egen fra en gammel indvendig hule dør , og en 2- i -4 træ stud\nGamle indvendige døre .\n2- af -4 stud .\n3/4-inch brad negle .\n2- af -2-tommer træ ( fyldstof blokke ) .\nLag skruer ( 1/4-inch diameter , 3 1 /2 inches lang ) .\n1/8-inch diameter boret .\nSet firkantet .\n1-tomme Brad negle .\nBrad sømpistolen .\nMark vandrette linjer på din væg med en blyant ( brug et vaterpas ), hvor du ønsker at installere din flydende hylder . Ved hjælp af en stud Finder , placeringen af hvert stud langs de vandrette linjer mærket . Bestemme, hvor længe du vil hver hylde at være ( det område , hvor du ønsker at hænge på hylderne vil formentlig afgøre størrelsen på hylderne kan du installere ) .\nKlip din inderdør længderetningen til den ønskede bredde , så ved hjælp af en magt ( en hylde bedrift DVD'er kan være 6 inches lang , en hylde til bøger kan være 8 inches lang ) . Hvis hylden skal være kortere end længden af døren , skære den ene ende ud og indsætte en filler blok af træ ( foranstaltning og tilskåret ) ved den åbne ende , brug trælim og 3/4-inch Brad negle på både sider til at holde det på plads .\nMål tykkelsen mellem de to sider ( lakeringer) af døren med et målebånd . klippe en 2- i -4 stud til den samme tykkelse . Også skåret det til den ønskede længde af hylden ( bortset fra de to udgangen fyldstof blokke ) . Skær 2- af -4 stud i halve, længderetningen , så der vil producere to klamper . Klamperne vil blive knyttet til væggen . Markér placeringen af muren nitter på klamper . Bor 1/4-inch-diameter huller i klamper på hvert stud sted . Også bore i hver væg hankat med en 1/8-inch borehoved (1 tomme dyb ) . Ved hjælp af en boremaskine , bolt klamper på væggen med forsinkelse skruer ( 3 1 /2 inches lang , 1/4-inch diameter ) .\nFjern alle bølgepap interiør af døren , på den side , der vil knytte til væggen ( skæres væk 2 inches i dybden ) . Prime og maling hylderne til din smag ved hjælp af en pensel . Når tørret , skubbe malet hylderne på klamper til at sikre, at de passer . Tag dem ud og anvende trælim til toppen af klamper , og inde nederste kant af hylderne . Skub hylderne tilbage på klamper , og placere et sæt firkant på hver hylde og mod væggen ( dette vil sikre , at hylderne er 90 grader i forhold til væggen ) .\nNail hver hylde til klamper ved hjælp af en Brad sømpistolen og 1- tommer Brad søm , der starter i midten af hver skrinlægge og arbejder ud mod hver ende ( mellemrum neglene 6 inches mellemrum) . Vent til limen at tørre før placere ting på hylderne .\nNår hylderne er blevet installeret ( og tørret lim ) , er de svære at fjerne : vil du sandsynligvis nødt til at destruere hver hylde i færd med at fjerne det , så sørg for at placere dem i den rigtige placering , når du installerer dem .\nhvordan man kan gøre terrazzogulve\nmodel hjem udsmykning idéer\nBadeværelset væg fliser design ideer