XII. En eskimoleir | Bokselskap\n303Kommen i nærheden af det nordenfor Puisortok liggende forbjerg Kap Bille fik vi inde fra land høre en merkelig lyd lig en blanding af menneskestemmer og hundehyl. Vi stirrede i den retning og fik øie paa nogle mørke masser, hvori der syntes at være nogen bevægelse, og da vi skulde se nærmere til, viste det sig at være mennesker, spredte op efter klippeafsatserne, pludrende i munden paa hverandre, fegtende med armene og pegende udover mod os, som rolig arbeidede frem gjennem isen. Vi opdagede nu ogsaa flere skindtelte, som stod opefter berget, og kjendte samtidig en egen lugt af tran eller lignende, der bares mod os med luftningen fra land. Balto beskriver det saaledes: «Da vi havde roet en stund nordover (efter at have sovet), lugtede vi en harsk lugt af sælhundespæk, og det varede ikke længe, førend vi saa folk og skindtelte».\nUagtet det endnu var tidlig paa kvelden, kunde vi ikke modstaa fristelsen til at hilse paa disse underlige, for os 304ukjendte mennesker. I det øieblik vi vendte baadene mod land, steg larmen derinde pludselig, de skreg og pegte, nogle fløi mod stranden, andre endnu høiere op paa berget for at se bedre. Stansede vi saa ved nogle isflag, som spærrede os veien, og greb vore lange baadshager af bambusrør for at støde flagene tilside, blev larmen rent ustyrlig derinde, de raabte, og de lo. Nærmere stranden kom nogle mænd mod os i sine kajaker, deriblandt gjenkjendtes ogsaa en af dem, vi havde mødt om formiddagen; de smilte over hele fjæset og var særdeles venlige, idet de for rundt os i sine smaa vævre farkoster, forsøgte paa at vise os vei, som vi vel saa godt fandt selv, og saa undrende paa vore sterke træbaade, der gled fremad uden at ænse saadanne isstykker, som vilde have skaaret deres skindbaade istykker.\nEndelig gled vi forbi de sidste isflag mod land og mødte en scene, der i halvmørket tog sig yderst fantastisk ud. Paa alle kanter opefter berget stod lange rækker af vildt og lurvet udseende mennesker, mænd, kvinder og børn, alle i omtrent samme lette dragt, og som gloede paa os, pegte og udstødte den samme rautende ko-lyd, som vi havde hørt om formiddagen; nu var det skuffendeskuffende] rettet fra: skufende ligt en stor bøling kjør, som rauter omkap, naar man om morgenen aabner fjøsdøren for at bære ind foder; nede ved stranden saaes en hel del mænd, ivrig fegtende 305med armene for at vise os god landingspladsForfatterkommentar: Det at anvise de kommende landingsplads, samt at bære sagerne op og trække baaden paa land, saaledes som de gjorde med os, er den maade, hvorpaa eskimoerne viser fremmede, at de er velkomne. Er de tilreisende uvelkomne, da staar man stille og ser paa dem uden at røre sig. «Sml. Meddelelser om Grønland», hefte 10, p. 171.; – flere gulbrune skindtelte saaes oppe paa berget, mens kajaker, konebaade og forskjelligt løsøre laa spredt udover nær sjøen, rundt om os paa vandet sværmede kajakmænd; – naar saa hertil lægges isbræen, drivisen og himmelen glødende bagenom og saa endelig vore to baade med os seks, som heller ikke udmerkede os ved noget tamt 306udseende, faar man et billede af en ganske eiendommelig art.\nHer var et liv og en røre, som var en velgjørende modsætning til den øde taushed, hvoraf vi hidtil havde været omgivne.\nDet varede selvfølgelig ikke længe, inden vi var paa land, baadene fortøiede, og vi tæt omringede af hedninger, som saa undrende paa os og paa baadene, idet der overalt lyste os smil og venlighed imøde. Et smilende ansigt er den velkomsthilsen, eskimoen giver den fremmede, noget ord for goddag eller velkommen har han ikke.\nDet er ikke mer end ventendes, at man pludrede i ørene paa os, det lød omtrent som foskog i en gryde, uden at vi forstod en stavelse. Saa saa vi os lidt om, de lod til at have det hyggeligt disse mennesker her midt i isen og sneen, der kom uvilkaarlig en følelse over en, som man kunde ønske at bli længe hos dem.\nDa vi stansede foran det største telt ved at se det skinne koselig ud af teltaabningen, blev vi straks ved tegn anmodede om at gaa ind, og vi fulgte indbyderne. Efter at være komne gjennem den ydre teltaabning, sloges et forhæng af tyndt, gjennemskinneligt tarmskind tilside paa det ene hjørne, og idet hovederne maatte bøies lidt for høidens skyld, traadte vi ind i et koseligt teltrum, oplyst af flere tranlamper.\nDet syn og den atmosfære, som her mødte en, maatte i det mindste for europæiske øine og næser virke mildest talt fremmedartet. Vistnok havde vi allerede hørt, at eskimoerne paa Grønlands østkyst gik med et minimum af klæder inde, samt at der i deres boliger skulde være en mindre behagelig luft, men at det saa saaledes ud og lugtede i den grad merkværdig, det havde ingen 307af os kunnet tænke sig. For det første havde man nok med lugten; det var en ganske eiendommelig blanding af de forskjelligste «ingredienser», den mest gjennemtrængende var tranlugt fra tranlamperne, men dertil kom de forskjelligste slags menneskeuddunstninger og dampe fra stinkende vædsker, opbevarede i kar – nei, jeg tror, at der af hensyn til læseren ikke bør gaaes mer i detalj. Man vænte sig dog snart dertil og fandt det muligens endog ganske behageligt; men alle gik det ikke lige godt, og et par af os forsvandt allerede meget snart.\nJeg fandt mig imidlertid tilrette, saa jeg i ethvert fald kunde bruge mine øine og se mig om i leiligheden. Det første, som da tiltrak sig opmerksomhed, var den mængde nøgne legemer, som befandt sig rundt 308om, siddende, liggende og staaende. Alle var iført sin natit eller husdragt, men denne var saa liden, at et uøvet øie ikke hæftede sig synderlig derved; den bestod i et smalt baand rundt lænderne, hvilket især for kvindernes vedkommende var indskrænket til det smalest mulige. Dernæst bar kvinderne et baand rundt haartoppen, og mændene tildels nogle snorer om haaret og paa brystet. Her var neppe meget af falsk blufærdighed, og at den naturlige ligefremhed, hvormed man omgikkes hverandre, forekom os europæere, som var vante til europæiske seder, lidt fremmed, kan neppe synes underligt; at endog enkelte af os rødmede ved at se et par unge piger og mænd, som kom ind i teltet, aldeles ugenert iføre sig denne husdragt – hvilket altsaa vil sige tage af sig alle klæderne – og stilfærdig indtage sin plads paa briksen, kan vel heller ikke nogen forarges over, naar man betænker, hvor længe vi nu havde været vænnet til blot at leve mellem mænd paa hav og is. Lapperne syntes især at føle sig meget besværede ved dette syn. Underligst var det, da en ung moder kom ind, afførte sig sine klæder og uden omstændigheder krøb ind paa sin brikseplads til sit barn, som laa der helt nøgent, lagde sig paa alle 4 hen over det for at give det die. Der var noget saa naturligt og moderlig ømt i denne scene, at det maatte gjøre indtryk paa den, som ikke var altfor hildet i sin europæiske anstændighedsfølelse. Hun laa en lang stund helt nøgen, saa syntes det at bli lidt koldt, og hun bredte et sælskindsteppe, smukt kantet med hvidt skind af ufødte sælunger, beskyttende over sig og barnet.\nEfterhaanden kom der flere ind i teltet, og det var snart ganske fuldt af mennesker.\nVi var bleven anviste plads paa nogle kister, som 309stod langs tarmskindsforhænget paa teltets forside. Dette er den plads, som anvises besøgende, mens teltets egne beboere sidder eller ligger paa den lange briks eller bænk, som gaar langs hele teltets bagside; den er gjort af træbord og er saa dyb, at man kan ligge udstrakt efter dybden, mens bredden retter sig efter teltets størrelse og følgelig beboernes antal. Den er dækket med flere lag skind (sælskind), og paa den tilbringer eskimoerne sit liv inden døre, der sidder de, kvinderne gjerne med benene overkors, der arbeider de, der spiser, ligger og sover de.\nEskimoernes telte har en ganske eiendommelig form. Reisverket bestaar af en træbuk, hvorover lægges lange stænger i en halvkreds, saaledes at de kommer til at støde sammen eller pege mod hinanden med spidserne foran bukken, som danner teltets forside. Over disse stænger lægges der saa skind i to lag. Det inderste bestaar af haarskind, som lægges med haarene indad, det yderste er vandskind, og dertil bruges for en stor del gamle skind, som er tagne af konebaaden eller kajakerne. Teltaabningen er under træbukken, hvorfra der hænger et forhæng af tarmskind, der som tidligere nævnt stænger for indgangen. I det telt, vi her var inde i, boede 4 eller 5 familier, hver familie havde ved en liden støtte afdelt sin baas paa briksen, og i denne baas sad hustru, mand og børn paa et minimum af plads En 4 fod bred brikseplads kan saaledes være stor nok for «en mand med 2 koner og 6 børn». Ved hver families plads brændte en tranlampe med en bred flamme; disse lamper er gjorte af vægsten, de har en halvrund form, er flade og udhulede som en skaal og er temmelig store (op til en fod lange); vægen bestaar af tør mos, som lægges flad langs lampens ene side, og som stadig næres med friskt spæk, der snart 310smelter til tran. Det er kvindernes sag at holde disse lamper vedlige og med en særskilt pinde passe vægerne, saa de ikke oser, men heller ikke brænder for lidet. Over dem koger de den mad, som de ikke spiser raa, i store vægstens gryder, der hænger ned fra taget. Merkelig nok bruger de ikke torv eller ved til at koge med, skjønt der ikke er vanskeligt om saadant brænde. I dette telt var der mange lamper, over et par hang ogsaa nogle store gryder og kogte. De brænder baade nat og dag, det er dem, som besørger opvarmningen og om kvelden og natten belysningen (eskimoen sover nemlig ikke i mørkt rum som vi), ligesom de ogsaa sørger for at vedligeholde en stadig aroma af tran, der som sagt paa os europæere til en begyndelse ikke virker absolut tiltalende, men som vi dog snart kan komme til at trives meget vel ved. Som vi sad efter rad paa disse kister og saa paa de fremmede omgivelser, begyndte man at underholde os; hver gjenstand, vi saa paa, forklarede man os brugen af dels ved ord, som vi ikke forstod, dels ved fagter, som vi kom lettere ud af det med; paa denne maade fik vi vide, at nogle trægrinder, som hang under taget, var til at tørke tøi paa, at i gryderne kogtes sælkjød o.s.v.; saa viste de os forskjellige gjenstande, som de nok var meget stolte af; blandt andet aabnede nogle gamle fruentimmer en pose og tog frem et lidet stykke hollandsk rultobak, en mand viste os en kniv med et langt benskaft, disse to ting var nok det merkeligste i hele teltet; thi de blev betragtede med stor ærbødighed. Dernæst begyndte man at gjøre os familieskabet mellem teltets forskjellige beboere begribeligt; en mand omfavnede et fedt fruentimmer, hvorpaa begge lo yderst tilfredse og 313pegte paa nogle yngre individer, hvilket nok skulde betyde saa meget som, at de to var mand og hustru, og at disse andre var deres børn; manden strøg endvidere konen ned ad ryggen og kløb hende i fedtet, forat vi skulde lægge merke til, hvor hun var deilig, og hvor han var glad i hende, som hun ogsaa syntes at sætte pris paa.\nMerkelig nok syntes ingen af mændene i dette telt at have mer end en kone hver; ellers er det en almindelig ting paa Grønlands østkyst, at hver mand, som er saa god fanger, at han har raad dertil, holder 2, men aldrig mer. Mændene er som regel snille mod sine koner, og man kan endog se dem kysses, hvilket sker derved, at næserne trykkes mod hverandre. Forøvrigt forekommer ogsaa egteskabelige stridigheder, og da kan det gaa temmelig voldsomt til; uenigheden afgjøres, efter Holm, som regel ved, at konen faar sig en dragt prygl eller et knivstik i arm eller ben, og saa blir forholdet ofte lige ømt som tidligere, isærdeleshed hvis konen har børn. Undertiden er det der som andre steder manden, der ved saadanne leiligheder faar prygl; saaledes fortæller Holm, at en mand, som havde to koner, kom i slagsmaal med den ene og blev banket ganske eftertrykkelig af hende.\nMellem vort telts beboere syntes der at herske den bedste forstaaelse. Mod os var de meget venlige, smilte, lo og snakkede stadig, trods de for længe siden var paa det rene med, at vi aldeles ingenting forstod. En af de ældre, som tydeligvis var en fremragende størrelse mellem dem, sandsynligvis en angekokForfatterkommentar: Saa kaldes de hedenske eskimoers vismænd og aandebesvergere., med et forslagent, slu udtryk og en værdig mine, fik efter meget stræv ved tegn gjort os forklarligt, at nogle af dem kom nordenfra 314og skulde sydefter, mens nogle kom søndenfra og skulde nordefter, og de havde nu tilfældigvis mødt hinanden her, og saa kom vi, og dette var da saa rent urimelig fornøieligt. Men saa vilde han vide, hvor vi kom fra, det var værre; vi pegte udover mod havet og drivisen og antydede, saa godt vi formaaede, at vi havde brudt os gjennem denne og var komne til land længere sydpaa og havde saa reist nordefter; ved denne beretning sattes meget betænkelige ansigter op, og der blev et nyt kor af rautende kjør; vi var vist neppe naturlige mennesker. Saadan fortsattes konversationen, og vi underholdt os efter omstændighederne ganske godt med dem; men for en udenforstaaende maatte det have virket komisk at se den pantomime, som her opførtes.\nJeg skal ikke paastaa, at de var absolut renlige, alle de spækglinsende ansigter, som her omgav os. Af naturen havde jo rigtignok de fleste af dem en temmelig gulagtig eller brunlig farve, men hvor meget af farven var egte i disse mange paafaldende mørke ansigter, var ikke ganske let at afgjøre; i enkelte, især børneansigter var vistnok smudsen groet saa tyk, at den gik over til at danne aldeles sorte skorper, som paa enkelte steder var begyndt at falde af, og her saa man da den egte hudfarve skinne igjennem. Hos kvinderne, især de unge, der selvfølgelig her som andre steder er meget forfengelige, skal vask ikke høre til sjeldenhederne, ja Holm beskylder dem endog for at være «meget renslige»; men uden at gaa nærmere ind derpaa tror jeg, det er nok at sige, at til vaskevand anvendes urin; det samme lader ogsaa til at være en særdeles yndet parfume og benyttes til haarvand; dette er de skjønhedsmidler, hvorved damerne paa de kanter især gjør sig yndige for de unge mænd.\n315Hvorfor urinen har naaet en saa høi anseelse blandt eskimoerne, at den opbevares i kar til forskjelligt brug, er antagelig, fordi den har en evne til at opløse fedt, især naar den blir gammel, og det er kun ved hjælp deraf, at det er dem muligt at faa sine fedtete ansigter og hænder saavelsom klæder rene; sæbe har de, som rimeligt kan være, ikke. Paa grund af dens fedtopløsende evne anvendes ogsaa gammel urin til at berede skind i.\nEn meget yndet beskjæftigelse, naar man intet andet har at tage sig for, er at fare rundt med haanden oppe i hovedet for at klø sig, snart her, snart der i den sande urskog af stridt, ravnsort haar, som især hos mændene er yppigt og faar lov til at vokse vildt, som regel aldeles uden at klippes, for ikke at tale om kjæmmes. Undertiden foranstaltes der formelige store jagter oppe i disse sorte urskoge; jagtudbyttet fortæres som regel paa stedet; hyppig skal det dog, efter kaptein Holms sigende, hænde, at hvert fanget dyr sendes rundt, til beskuelse og beundring af hver enkelt i det tilstedeværende selskab, hvorpaa det blir leveret tilbage til eiermanden og af ham fortæret med synlig tilfredshed. Et saadant interessant skuespil fik vi desværre ikke anledning til at overvære. Forøvrigt lader det til, at de fleste mennesker paa de kanter bærer rundt med sig sin egen koloni beboere af forskjellig natur; en merkelighed er dog den, at lopper synes aldeles ikke at forekomme hos de oprindelige eskimoer; det er noget, vi europæere endnu kan berige dem med, hvilket vi da ogsaa har gjort paa Grønlands vestkyst; de kaldes derfor ogsaa «europæiske lus».\nDet synes næsten, som eskimoerne trives helt vel ved disse sine beboere; for det første byder det dem som sagt adspredelse i ledige timer, dernæst smager de 316vist udmerket, ja de ansees sandsynligvis som en delikatesse. Undertiden skal de ogsaa have konstrueret særskilte fangstapparater til disse dyr; de bestaar i træpinder, paa enden af hvilke er fæstet en dot hareuld. Denne stikkes oppe fra halsen ned mellem klæderne og skindet til fangestedet; at dyrene søger ind i den bløde ulddot, synes ikke urimeligt, og man skal paa denne vis kunne gjøre særdeles heldig fangst.\nEfter hvad ovenfor er meddelt, vil det vistnok forekomme mange sandsynligt, at disse mennesker maa virke frastødende. Men dette er langtfra tilfældet; kommer man først over usedvanlighederne i deres ydre fremtræden, glemmer at bemerke hændernes tilbøielighed til snart at fare op i næsen, snart i ørene og snart i hovedet, glemmer smudset i ansigtet, hvilket i forbigaaende sagt vi, som var deltagere i ekspeditionen, skulde tale lavt om, ikke lægger merke til atmosfæren og til en begyndelse ikke ser altfor meget af deres madstel, saa virker de tiltrækkende, man befinder sig vel i deres selskab, og der er noget velgjørende naturligt og egte i al deres gjøren og laden.\nOm de er vakre? Ja, se det er, som man ved, et meget vanskeligt spørgsmaal at afgjøre; thi opfatningen er i saa henseende yderst forskjellig. Skal vi tage et bestemt skjønhedsideal, som f. eks. det græske, da er sagen let nok afgjort; former, der gaar i den retning, er Grønlands østkyst temmelig blottet for; men hvis vi kan frigjøre os lidt fra den skjønhedstype, vi dyrker og har arvet fra vore forfædre, og bli enige om, at vakkert er det, som tiltaler os, og som vi synes om at se paa, da blir spørgsmaalet betydelig mer indviklet. Jeg tror, at har man været lidt sammen med dem og vænnet 317sig til dem, da blir mange tiltalende. Forøvrigt findes der ansigter, som ogsaa efter europæisk smag vilde kaldes vakre; jeg saa saaledes en kvinde, som mindede mig levende om en feiret skjønhed i mit hjem, og ikke alene jeg blev slagen af denne lighed, men ogsaa en anden af os, som kjendte den samme dame, saa den. Jeg føler mig overbevist om, at blev denne eskimo-dame indført i en europæisk salon, tilstrækkelig elegant klædt, vilde herrerne flokkes om hende og finde hende i høieste grad pikant.\nSom regel er ansigterne runde med brede, fremstaaende kindben, og de er især hos kvinderne meget fede, 318kinderne er ofte fuldstændig fremstaaende og struttende, øinene er mørke og ligger lidt skjævt, næsen er flad, smal mellem øinene og bred nedentil; hele ansigtet ser ofte ud, ligesom det var trykket fladt og havde givet sig ud i bredden. Det er hos kvinder og især børn ofte saa fladt, at man meget nær kan lægge en lineal fra kind til kind uden i nogen paafaldende grad at komme i kollision med næsen; ja hos enkelte børn kan denne formelig danne en fordybning midt i ansigtet. Det er jo ikke netop skjønhed efter europæisk maalestok; men det er heller ikke paa den vis, at eskimoerne virker tiltrækkende; der er i deres buttede, afstumpede og fedtglinsende træk netop noget venligt, veltilfreds og gemytligt, som virker tiltalende. Lemmerne, hænder saavel som fødder, er paafaldende smaa og velskabte. Deres former er i det hele runde ligesom deres bevægelser, man støder sig ikke paa nogen kant, og saa er det ogsaa med deres liv. For eskimoen selv er sikkert hans egne. kvinder de vakreste, og jo federe, desto bedre; jeg tror saaledes neppe de europæiske skjønheder vilde kunne smigre sig med at eventuelt komme i pris paa Grønlands østkyst; der er forøvrigt heller ingen mangel paa damer.\nHaaret er ravnsort. Hos mændene bindes det hyppig fra panden ved en perlesnor og falder frit ned over skuldrene. Det ansees endog for farligt at miste noget af haaret. Hos enkelte, som ikke bærer nogen saadan snor, skjæres det dog over øinene eller rundt hele hovedet med kjæven af en haakjærring; thi ifølge deres overtro maa jern ikke under nogensomhelst betingelse komme i berørelse med haaret. Eiendommeligt er, at hvis en mand har begyndt at faa sit haar skaaret som ung, maa han holde ved dermed hele sit liv og maa desuden altid 319iagttage en hel del besynderlige formaliteter; saaledes blir bl. a. ører og hale skaarne af hans hunde, mens de er hvalpe. Kvinderne binder haaret sammen over den bagre del af issen i en top, som ombindes med et stykke skind, og som bør staa saa ende tilveirs som muligt. Dette er selvfølgelig særlig magtpaaliggende for de unge, ugifte damer, og for at opnaa det strammer de haaret tilbage fra tindinger og pande, saa at det efterhaanden rykkes ud, og de blir skaldede i en meget tidlig alder; et sligt hoved er intet skjønt syn; men da er de som regel for længe siden gifte og forsørgede, det har jo ikke længer slig nød; for en eskimo-dame af verden er det ligesaa nødvendigt at stramme haaret op, som det er nødvendigt for en dame af verden i Europa at snøre sig; de er forsaavidt lige, kun er den eskimoiske tilbøielighed betydelig mindre skadelig end den europæiske.\nI det telt, hvor vi var inde, havde kvinderne gjennemgaaende smukkere eller maaske rettere mindre stygge ansigter end mændene, som dog saa snille og venlige ud. De var som sedvanlig skjægløse, undtagen en, som havde lidt tyndt, sort skjæg paa hage og overlæbe.\nDa vi havde siddet en stund, reiste en af teltets fædre sig (han med det lidet tiltalende ansigt) og gik ud. Efter en stund kom han atter ind med en lang fangrem af sælskind, som han siddende paa briksen gav sig til at rulle ud. Jeg saa lidt forbauset paa disse manøvrer, da jeg ikke forstod, hvor det bar hen, men saa tog han frem en kniv og skar af et stort stykke, som han derpaa reiste sig og gav til en af os, saa skares et nyt lige stort stykke, som gaves til en anden af os, og saaledes fortsattes, indtil vi alle seks havde faaet hvert vort stykke; da dette arbeide var færdigt, saa han sig smilende rundt, yderst veltilfreds 320med sig selv og den hele verden. Saa gik en anden ud og kom ind med et lignende stykke sælskindrem, som uddeltes til os paa samme vis; saa en tredje, og paa denne maade fortsattes, indtil vi havde faaet 4 eller 5 stykker sælskindsrem hver. Stakkars mennesker, de gav os det bedste de havde, og som de mente, vi kunde have brug for; det var de forbausende sterke remme, som bruges til at fæste fangeblæren til harpunspidsen med.\nEfterat denne gavmildhed var udfoldet, sad vi en stund og saa paa hverandre, jeg ventede, de skulde gjøre tegn til, at de ønskede gjengjæld fra os. Efter en stund reiste ogsaa ganske rigtig den første sig og kom frem med noget, der tydeligvis gjemtes som et sjeldent klenodium; det var intet mindre end en gammel, forrusten og klumpet rifle med den underligste fremtoning af en hane, som endnu var kommen mig for øie; den bestod af et stort stykke jern, hvori der var et hul til at stikke fingeren ind i for at spænde den. Som jeg senere erfarede, var dette en rifle af den form, som sedvanlig anvendes paa Grønlands vestkyst, og som er gjort specielt for brug i kajaken. Efter at have vist os dette kuriosum med stor stolthed, og efterat vi pligtskyldigst havde lagt vor beundring for dagen, betydedes vi med nogle betegnende fagter, at han intet havde at putte i den. Jeg lod en stund, som jeg ikke forstod hans mening; men da det ikke længere gik, maatte jeg lade ham forstaa, at vi intet havde at give ham dertil. Han satte en skuffet og bedrøvelig mine op og gjemte atter riflen bort. Merkelig nok gjorde ingen af de andre tegn til, at de ventede noget vederlag, de var gjestfriheden og venligheden selv; men en bagtanke havde de dog vel om at faa sine gaver betalt, hvilket de selvfølgelig ogsaa fik den næste dag.\n321Gjestfriheden hos menneskene langs denne øde kyst kjender forøvrigt ingen grænser, selv sin værste fiende kan de behandle vel og underholde i flere maaneder, hvis omstændighederne tvinger ham til at tage ind hos dem; naturen og deres omflakkende liv har tvunget dem baade til at tage og yde gjestfrihed, og den er bleven til lov hos dem.\nDa vi havde nydt opholdet i teltet, saa længe vi ønskede, hvilket for et pars vedkommende var, som omtalt, særdeles kort, gik vi atter ud i det frie.\nEfterat vi nu havde udseet os en leirplads paa en klippeflade lige ved landingsstedet, begyndte vi at bringe vore sager iland, men straks styrtede en skare eskimoer til baadene, og masser af hænder blev nu ivrig sysselsatte med at bringe vore kasser og sækker opefter bergskraaningen; hver eneste gjenstand blev ledsaget af undrende udraab, idet man lo og havde det ganske utrolig fornøieligt; især var de store blanke blikbokser, hvori vi havde meget af vor proviant, kilde til en ustyrlig glæde og beundring, idet de gik fra haand til haand og blev undersøgte og befølte paa alle ender og kanter.\nSnart var baadene tomme, og vi skulde faa dem paa land; straks tog alle fat, dels i baaden og dels i fanglinen, som man stod og drog i i en lang linje opefter berget, der var vel mindst 20 eller 30 mennesker om at trække en tom baad op; det var moro, og da en af os begyndte at synge ud paa almindelig sjømandsmaner: «alle mand, paa en gang, hal i o-haai!» da steg glæden til sit høidepunkt, man stemte i med og lo, baade børn og voksne, saa man næsten ikke kunde trække; vi var nok efter deres mening nogle yderst fornøielige skabninger.\nSnart var baadene oppe, og vi skulde slaa vort 322telt. Dette var en operation, som man maatte se; thi intet interesserer eskimoen som det, der grænser ind paa deres eget levevis, saaledes som netop telte, baade og lignende; dette er dem nemlig ikke saa fuldstændig fremmed, som de mange andre ting, vi har, og hvad vi maatte have forud for dem eller staa tilbage for dem i saa henseende, har de derfor et skarpt øie for. Saaledes kunde de tilfulde beundre den hurtige maade, hvorpaa vi reiste vort lille telt, som var saa langt enklere end deres store, tungvindte skindtelte, men til gjengjæld heller ikke saa varmt.\nVore klædedragter var selvfølgelig ogsaa gjenstand for deres opmærksomhed, særlig syntes lappernes dragt at optage dem; de høie, firkantede luer med de 4 horn og deres vide, skjørtelignende kufter med røde og gule kanter var noget yderst merkeligt, men endnu merkeligere blev det, da de om kvelden viste sig i sine renskindspesker, da maatte alle bort og føle paa dem og nappe i haarene paa dette underlige skind, som de aldrig havde seet magen til; thi det var jo ikke sælskind, ikke bjørneskind, ikke ræveskind, skulde det være hundeskind? og de pegte paa de hylende hunde. Men nei, heller ikke det, og dermed var deres fantasi udtømt; Balto snakkede og gjorde nogle betegnende fagter med hænderne op over hovedet for at forestille 323renens horn, men der stod deres forstand stille; ren havde de tydeligvis aldrig seet, de forekommer ikke paa den del af Grønlands østkyst, hvor de færdes.\nSaa deltes rationerne ud, og vi nød vor kveldsmad siddende foran teltdøren, omringet af et talrigt publikum. Der stod mænd, kvinder og børn i flerdobbelt kreds iagttagende, hvordan hver bid beskøit førtes til munden og fortæredes. At tænderne løb i vand paa dem efter disse lækrerier, kunde vi ikke ænse; thi vi havde ikke mere brød, end vi trængte, og skulde vi dele ud til alle disse munde, da vilde vi komme til at gribe dybt i brødkassen; men at spise med saa mange blikke rettede paa hver bid tør beskøit er ikke behageligt. Da vi var færdige, gik vi lidt rundt og saa os om i leiren.\nNede ved stranden laa en hel del kajaker, samt et par konebaade, som for mig havde stor interesse. En af mændene var meget ivrig i at vise mig alt; hver ting, mit øie faldt paa, blev straks forklaret med fagter. Fremforalt var det ham magtpaaliggende at faa vist mig sin kajak, som var smukt prydet med ben, og sine vaaben, som alle var i god stand og rigt udstyrede med benudskjæringer. Hans stolthed var harpunen, hvis lange spids af narhvaltand han triumferende viste mig. Han forklarede mig ogsaa meget anskuelig, hvordan kastetræet benyttedes, og hvordan harpunen ved dets hjælp slynges ud med større kraft. Af sine vaaben og sin kajak er enhver eskimo stolt, og paa deres udsmykning lægger han meget arbeide.\nImidlertid var solen gaaet ned og natten brudt frem, det eventyragtige ved hele denne scene og disse mennesker, omgivne af is og sne paa alle kanter, blev i endnu høiere grad fremtrædende. Mørke skikkelser bevægede sig frem og tilbage paa berget; mest eiendommelig 324tog skyggeomridsene sig ud af de kvinder, som gik med børn bag i amauten,Forfatterkommentar: Amaut er et trøielignende plag, som bruges af de kvinder, som har spædbørn. Paa rygsiden har den en poselignende udvidning, som stænges forneden med remme, der bindes rundt livet udenpaa amauten. I denne pose sidder barnet baade godt og lunt, idet det varmes af moderens legeme, og heri tages det med til alslags arbeide uden døre, saavel vandringer paa land som roning i baad; en eskimo-mor gaar sjelden fra sit barn. de saa ud, som de havde store pukler paa ryggen. Ud af hvert telt faldt gjennem de tynde tarmskindsforhæng et rødligt lysskjær, som gav et eget indtryk af hygge og varme og kaldte tankerne langt væk; det lignede skjæret fra farvede transparent-lygter og mindede om illuminerede haver og sommerfester derhjemme; men bag disse forhæng levede en sorgløs og lykkelig slegt, maaske vel saa lykkelig som mangen hinsides havet.\nDet var snart paatide at krybe tilkøis, vi kunde godt trænge det. de sidste døgn havde vi havt liden søvn. Vi bredte vore soveposer ud paa teltgulvet og lagede os til at sove. Dette var atter noget af allerstørste interesse for eskimoerne, og der samlede sig straks en tæt ring af tilskuere rundt teltdøren; jeg er nødt til at tilstaa det, der var ikke blot mænd iblandt dem, det andet kjøn var ogsaa i sterk grad repræsenteret, og det lod ikke til i ringeste grad at genere dem, at det ene plag forlod vore legemer efter det andet, indtil de tilsidst var temmelig afdækkede. Men hvad skulde vi gjøre? At bede damerne forsvinde vilde neppe været meget høfligt, at oplyse dem om det upassende efter vore begreber i, at damer saa paa herrer klæde sig af, vilde, om vi havde kunnet gjøre os forstaaelige, vakt megen forbauselse og sikkert uvilje og at lade være at lægge sig hele natten vilde dog være for 325meget forlangt; følgelig tilverks med dødsforagt. Megen munterhed vakte det, da vi krøb i vore poser, og krop efter krop forsvandt, indtil 6 hoveder var det eneste synlige af den hele ekspedition – saa blev teltdøren trukket for og godnat.\nDen nat kunde vi da altsaa sove trygt uden vagt, og det var en god søvn, vi fik trods hundehyl og andet spektakel. Det var først sent paa morgenen vi vaagnede og hørte da eskimoerne i travl beskjæftigelse udenfor. Gjennem sprækken i teltdøren kunde vi se dem vandre utaalmodig frem og tilbage, ventende paa at se døren slaaes op, saa at de atter kunde faa fryde sine øine ved alt det forunderlige derinde. Vi kunde se, hvorledes de idag antagelig i anledning af os havde smykket sig i sine bedste 326klæder, deres hvide tarmskindsskjorter eller overtræks-trøier lyste lang vei af bare hvidhed ligesom rent linned, og de gik op og ned nydende sin egen pragt. Ved vore baade var der en hel forsamling; nogle sad oppe i dem, andre stod rundt, og alle gjenstande og hvert eneste jernbeslag blev befølt og undersøgt; men intet blev ødelagt. Saa sloges teltdøren op, og atter var der samlet rundt den flere kredse af tilskuere, den ene udenom den anden, man strakte sig paa taa, hoved over hoved, for at komme til at se, hvorledes vi laa i vore poser, hvorledes vi krøb ud, og hvorledes hvert plag kom paa kroppene. Det, som af alle vore klædningsplag vakte mest beundring og forbauselse, var et kulørt belte, som Kristiansen havde paa, og som var broderet med straalende perler og havde en stor messingspænde midt foran paa maven. Dette maatte de tage i og beføle paa alle kanter og saa «raute» i kor som kjør igjen. Efterat han havde faaet trøien paa og stod udenfor teltet, kom endog en mand farende og løftede paa trøien for at se beltet. Saa blev vore beskøiter med vand, der blev hentet lige udenfor, fortæret i al taushed i deres paasyn ligesom om kvelden.\n327Da vi havde spist, gik vi ud i det frie, vi havde besluttet at tage det lidt magelig denne morgen og se lidt paa disse mennesker, før vi drog fra dem.\nJeg forsøgte ubemerket at tage et fotografi af den mangedobbelte kreds af tilskuere, som omringede vor egen teltdør, men idet jeg rettede apparatet ind paa dem, blev nogle opmerksomme derpaa, og de for fra hverandre, som om de frygtede, at en geværsalve eller anden troldom skulde fare ud af apparatet; straks efter vilde jeg forsøge paa at tage en gruppe, som sad paa berget, men med samme udfald. Det var kun ved at bortlede deres opmerksomhed, at jeg fik taget nogle billeder af dem.\nDerpaa tog jeg mig en tur rundt i leiren med mit fotografiapparat. Udenfor et lidet telt, der laa afsides for sig 328selv, traf jeg en sjelden venlig dame, som syntes at være husfruen; hun var forholdsvis ung, havde et tiltrækkende ydre, et smilende, skjelmskt ansigt med to skraatliggende, kjælne øine, som hun brugte paa et meget koket og indtagende sæt; vistnok lod hun ikke til at have lagt megen omhu paa sin klædedragt, det var vel en følge af, at hun hørte til den saakaldte forsørgede eller gifte klasse; men klædedragt er jo dog en biting. Paa ryggen havde hun i amauten en liden svart unge, som hun lod til at være meget glad i, og hun havde det ligesom mange af de andre mødre meget travlt med at faa ungen til at spærre op sine to mørke glugger af øine og se paa min ubetydelighed. Dette var vel ogsaa en maade at gjøre sig indtagende paa. Vi havde det i det hele meget gemytligt og underholdt hverandre, som vi bedst kunde, mens jeg ubemerket fik taget flere øiebliksbilleder.\nSaa kom husherren ud af teltet og blev, som det lød, aldeles ikke overrasket ved at se sin frue i en tête à tête med en fremmed herre. Han havde nok sovet; thi han kunde næsten ikke holde øinene oppe mod dagen og satte derfor en skjerm eller rettere nogle store snebriller af træ over øinene. Han var en sterkbygget og 329trohjertig udseende mand, var meget venlig og viste mig mange af sine sager; især lod han til at være stolt over sin kajaklue, som han absolut vilde have mig til at tage paa, mens han uden videre tog min lue og satte paa sit hoved; begge dele havde jeg liden lyst paa, dette svære sorte haar saa mig mistænkeligt ud, og jeg sørgede for, at jeg ubemerket fik tørket af min lue paa indsiden, før jeg atter satte den paa. Saa viste han mig sin konebaad o.s.v., tilslut maatte jeg afbryde for at komme videre.\nVi saa ogsaa ind ad døren til enkelte telte; i et stod to unge jenter, som just drog en stor maage op af en gryde og begyndte at spise af den, idet de bed i hver sin ende og smilte over hele fjæset af bare velbehag; det meste af fjæren sad vistnok paa fuglen, men det gjorde nok ikke meget til sagen, den spyttede de antagelig ud igjen.\nNogle kvinder havde lagt merke til, at lapperne brugte sennegræs i sine komager, og de kom nu med store forsyninger af saadant til hver af os, idet de smilte koket; vi takkede selvfølgelig ved at smile ikke mindre huldt igjen. Da begyndte de at gjøre tegn, om vi ikke til gjengjæld vilde give dem nogle synaale. Dette kunde jeg vistnok have gjort, da jeg havde medtaget adskilligt af den slags byttemidler, som staar i høi pris paa Grønlands østkyst. Min hensigt dermed var dog at gjemme det for en mulig overvintring, da det nok vilde kunne komme til nytte. Jeg gav dem derfor isteden en blikdaase, hvori der havde været hermetiske sager; herover blev de aldeles vilde af glæde, det lyste af øinene, og de for rundt for at vise den til de andre. Sennegræsset kom forøvrigt vel med for lapperne, da det begyndte at skorte paa 330saadant for dem, og uden sennegræs i sine sko liker ikke lappen sig; forøvrigt havde de meget at sige paa dette eskimoernes sennegræs; de havde ikke samlet det paa den rette aarstid, det var vinterfrossent græs og var ikke skaaret friskt om høsten og saa tørket; det nyttede jo lidet at fortælle dem, at ekimoen som regel ikke har for vane at gjøre større indsamlinger end netop nødvendigt.\nMen nu blev det snart paatide for os at bryde op – og vi begyndte saa smaat at stelle os istand dertil. Da kom en mand og spurgte ved tegn, om vi skulde nordefter, og da vi dertil svarede bejaende, lyste det op i hans ansigt, det skulde nemlig ogsaa han og hans følge, og straks løb han tilbage og forkyndte dette. Nu blev der liv og opbrud over hele leiren, og mens europæere og eskimoer kappedes om at faa sine telte ned, baadene paa vandet og faa dem lastede, kappedes hundene, som ogsaa merkede, hvad der skulde gaa for sig, om hvem der kunde hyle høiest.\n331Det teltlag, vi havde besøgt den forrige kveld, skulde sydover; før vi skiltes, var det en selvfølge, at vi gjengjældte de gaver, vi havde faaet. Med nogle blikdaaser gik jeg derfor ind i teltet og fandt enkelte af mændene siddende halvnøgne og spise; da de fik hver sin blikdaase, blev de meget glade, og nogle viste, hvorledes de skulde benytte dem til drikkekar. Udenfor traf jeg manden med riflen, han gjorde atter tegn til, at han manglede krudt, men da jeg hentede en stor blikdaase og gav ham, slog han sig tiltaals og blev fornøiet.\nSnart var alle de store skindtelte nedtagne og pakkede i baadene, det var helt forbausende at se, hvor hurtig eskimoerne kunde gjøre sig færdige til afreise med al sin jordiske eiendom og sin hele husstand; men der var jo rigtignok ogsaa mange hænder om det. Vi selv var meget nær færdige, da en daase salt, som var i en af vore sække, mistede laaget, og indholdet tømtes udover en del proviant; dette maatte straks rettes, og vi blev derved opholdte, saa eskimoerne maatte reise noget før; to konebaade drog sydover, hvor der nu var aabent farvand, mens to andre konebaade snart efter forsvandt bag nærmeste odde nordenfor. Kajakmændene nølte dog endnu, de skulde tage et intimere farvel, inden de skiltes, antagelig for flere aar, og vi blev nu vidne til en meget komisk scene. Der var vel omkring en 12 kajaker, og disse lagde sig op ved siden af hverandre paa en snorret linje, aldeles som man opmarscherer et geled soldater. Jeg studsede paa, hvad denne besynderlige manøvre skulde betyde; men jeg skulde ikke længe bli i uvished; thi saa blev snushornene tagne frem og gik fra mand til mand, – det kan hænde, de snusede; hornet aabnedes og for med kraft gjentagne gange op i næsen, hvert 332næsebor maatte bli fuldstændig fyldt. Der var flere horn i virksomhed, og da hvert horn kom to gange til hver mand, vil det forstaaes, hvilke kvantiteter der gik med; enkelte af dem nyste, saa det var en stor merkværdighed, at de ikke kantrede rundt i sine kajaker. Jeg vilde fotografere dem, men blev opholdt, indtil linjen delvis var brudt, og flere kajaker pilede den ene efter den anden sydefter gjennem isen. At traktere hverandre gjensidig med snus, er den maade, hvorpaa østkyst-eskimoerne tager farvel; det er omtrent, som naar norske bønder skjænker hverandre en dram til afsked. I dette tilfælde var det blot de, der kom søndenfra, som havde noget at traktere med; de havde tydeligvis været ved de danske kolonier 333paa vestkysten nær Kap Farvel, mens de sydoverdragende sandsynligvis var paa reise did. Disse sine handelsreiser foretager eskimoerne paa denne kyst desværre ofte. De har et godt stykke til sin butik, for at naa did bruger de, som har længst vei, gjerne et par aar. En slig handelsreise, frem og tilbage, kan altsaa vare 4 aar eller mer, og det vil forstaaes, at der neppe blir mange af dem i en mands liv; dog blir der snart nok til, at de kan virke skadelig. Det kunde synes sandsynligt, at det var trangen til enkelte nyttige ting, som drev dem til disse reiser; men dette er dog neppe tilfældet; den egentlige drivfjær er sikkerlig længsel efter tobak. Røgning og tygning af tobak bruges ikke af befolkningen paa Grønlands østkyst; men saa snuser de til gjengjæld værre, end jeg har seet nogen mennesker gjøre. Tobakken kjøbes gjerne i ruller, saakaldt hollandsk rultobak. Snusen lages paa den vis, at denne tobak skjæres op, tørres godt (over lampen) og rives fin paa flade stene; den blandes gjerne med knust kalkspat, kvarts eller lignende for at gjøres drøiere, nogle paastaar ogsaa, forat den skal rive mer(?).


PC Speed Clean – Hvordan fjernes det? – MalwareRid\nPC Speed Clean - Hvordan fjernes det?\n19. juni 2016 Af Giedrius Majauskas\nPC Speed Clean er et PC optimeringsværktøj, der umiddelbart skulle kunne hjælpe computerbrugere med at løse alle problemer i registreringsdatabasen, slippe af med unødvendige filer osv. Men programmet besidder nogle tvivlsomme funktioner, og da det er bundtet med andet software, som ikke oplyser ordentlig om det, kategoriseres det som et potentielt uønsket program. For det meste trænger PC Speed Clean ind i systemet bundtet med freeware- og sharewareprogrammer, på trods af at det har en officiel hjemmeside, hvorfra du kan downloade det. Problemet ved at det bliver installeret sammen med freeware er, at brugerne ofte ikke bemærker disse bundter og installerer dem, uden at de helt er klar over, hvad de får ind i systemet.\nNår PC Speed Clean trænger ind i systemet, vil det starte sin scanner, hver gang du genstarter dit computersystem. Scanneren vil foregive at lede efter problemer i et par minutter, hvorefter den vil rapportere om snesevis af problemer i din computer. Men den vil ikke give dig mulighed for at løse dem, førend du køber en licens til PC Speed Clean. Og den slags distribution af softwareprogrammet er ikke rimelig. Desuden angiver programmet ofte problemer, som slet ikke påvirker dit system, såsom nogle gamle poster i registreringsdatabasen. Uanset hvilke problemer programmet finder, så vil du, så snart du klikker på ”Fix Now”, blive omdirigeret til det sted, hvor du kan købe en fuld version af PC Speed Clean.\nDerudover kan din computer blive væsentlig langsommere, og du kan også modtage forskellige popup annoncer, der advarer dig om potentiel skade i din computer og dermed endnu en gang presse dig til at købe den fulde version af PC Speed Clean. Du skal af sikkerhedsmæssige årsager aldrig købe dette optimeringsværktøj eller opgive dine kreditkortoplysninger til udviklerne af programmet.\nHvis din computer allerede lider under dette generende værktøj og du gerne vil fjerne PC Speed Clean, skal du afinstallere det fra programlisten, som du finder i Kontrolpanelet. Derefter skal du scanne dit system med et anerkendt anti-spyware program, såsom, Spyhunter, malwarebytes eller et andet originalt anti-spyware. Den slags værktøjer vil finde alle eksisterende problemer og løse dem. Du skal blot huske at opgradere det til den nyeste version, så programmet kan yde sit bedste.\nFakta om PC Speed Clean


Cafe Flottenheimer - åbningstider - Skindergade 20 - København K\nTel. 35 38 32 12\nInfo om Cafe Flottenheimer\nFlottenheimer er Københavns hyggeligste café, beliggende i Skindergade - et stenkast fra Gråbrødre Torv. På Flottenheimer fokuserer vi 100% på at give dig en god oplevelse, uanset om du kommer for at spise en lækker intim middag, eller for at nyde en god kaffe.\nHos Café Flottenheimer kan du benytte det gratis trådløse internet - fordybe dig i et godt dameblad, eller stedets store samling af euroman. Hvis den søde tand plager, kan du vælge et stykke hjemmebagt kage eller måske en slikskål....mmm!.\n- Cafe Flottenheimer Skindergade 20 , 1159 København K.


Woud er et nyt opkommende dansk brand, der blev grundlagt i maj 2014 af Mia Koed og Torben Koed. Efter 30 års erfaring indenfor salg og produktion af designmøbler, havde de begge to behov for forandring. Med høje ambitioner og fokus på den gode kvalitet, kastede de sig ud i udfordringen, om at starte deres eget brand - helt fra bunden.\nSiden 2014 er det gået stærkt – danskerne forelskede sig straks i de mange unikke design og brandet har oplevet en enorm succes. Deres mission var og er stadig, at finde de største designtalenter og gøre deres innovative og enestående designs tilgængelige for alle. I 2019 arbejder Woud sammen med mere end 30 forskellige dygtige designere, der alle deler der passion for simpelt og nordisk design. Uden at gå på kompromis med funktionalitet og kvalitet, skaber de stilrent design, der passer ind i den nordiske indretning.\nHoldet af designere inkluderer både opkommende designere og etablerede designnavne. Blandt andet Philip Bro, der står bag den smukke Stone Pendel, som er inspireret af strandens bløde runde sten. Rikke Frost, som har designet den skønne serie af Dot Pendler. Man skal især lægge mærke til Gap Pendlen, som er en simpel og feminin serie af pendler i enten sort elle hvid, kombineret med det gyldne metal, messing. Serien er designet af Studio Nur, som har kombineret det rå ydre med en feminin inderside, der giver et varmt og hyggeligt lys.\nSe vores udvalg af Boligtilbehør fra Woud her


Translations:UserProfile/61/da - The Document Foundation Wiki\npsprint: indeholder måske en undermappe "driver" (som kan være tom), en undermappe "fontmetric" (som kan være tom), og en fil "pspfontcache" (hvor printerskrifttyper caches). Mappen "psprint" mangler måske helt. Hvis den findes, kan den fjernes uden skadelig virkning. Hvis den slettes, bliver den ikke nødvendigvis genoprettet.\nregistry: indeholder størstedelen af konfigurationsfilerne.\nRetrieved from "https://wiki.documentfoundation.org/index.php?title=Translations:UserProfile/61/da&oldid=216195"\nThis page was last edited 09:40:12, 2019-11-06 by Ilmari Lauhakangas.


Skyl fountainpen med vand. Brug rent, koldt vand til at vaske nib sektionen af pennen. Varmt vand kan beskadige eller smelte foderet, så brug kun koldt vand. Tilsæt en teskefuld ammoniak eller flydende rengøringsmiddel til en kop koldt vand og blød nibsektionen af pennen i tolv timer. Undgå at blødgøre plastdelen af pennen, fordi nogle ældre Montblanc-fountainpen ikke er vandtætte.\nSkyl nib-sektionen med vand, indtil den løber tør. Når niben har gennemblødt i ammoniak eller flydende vaskemiddel, skal du bruge vandkraften fra vaskevandskranen til at rengøre niben. Brug en øre sprøjte fyldt med koldt vand for at trænge ind på stramme steder, der er vanskelige at rengøre med vandhanen.\nRengør sprøjtepennen med en opløselig blæk. Vælg en opløselig blæk, der renser pennen, mens du skriver. Typisk er rødt blæk kendt for at rense en springpen, da den bliver brugt. Kør en blækpatron med opløseligt rødt blæk gennem Montblanc-pennen en gang hvert halve år. Brug det røde blæk, indtil det helt løber ud. Afhængigt af brugen kan det tage flere uger at bruge hele det røde blæk.\nIndsæt et knivblad i spidsen for at fjerne hårde træsko. Hvis generel rengøring ikke løser en tilstoppet springpen, skal du bruge et barberblad til at udvide nibens to tænder. Indsæt et barberblad i Montblanc-pennen fra spidsen og træk det langsomt og forsigtigt ud. Den lette indtrængning bør kvæle penen, udvide niben og lade blækket strømme glat.\nTør Montblanc-pennen. Dæk nulpunktet på springpenet med en ren bomuldsklud. Ryst pennen forsigtigt for at fjerne eventuelle vanddråber, der stadig er i spidsen. Placer penen i en skriveposition med spidsen nedad for at lade vandet strømme helt ud. Anbring et blødt håndklæde under pennens spids for at beskytte det og fange drænet vand. Lad penna tørre natten over.\nUndgå at bruge alkohol eller andre kemikalier til at rengøre springpen. Disse kemikalier kan corrodere pennemekanismerne.\nBrug ikke et hårtørrer eller opvarmningsapparat til at tørre pennen. Varmen kan forårsage skade.\nOver tid med fortsat brug kan en Montblanc springpen blive tilstoppet og svækket. Rengøring af en springpen er ikke en vanskelig opgave, men det kræver præcision og omhyggelig rengøringsteknik. Montblanc-fountain penne er mindre tilbøjelige til at udføre dårligt, hvis de opretholdes og rengøres regelmæssigt. Følgende trin hjælper dig med at skylle en tilstoppet pen, og de hjælper også med at forhindre tilstopning i fremtiden.


Registreringer i My Visma Appen - Visma Community\nEfter at have talt med hotline kan jeg forstå at man ikke længere kan registrerer fravær der ikke er tilknyttet en lønart i My Visma Appen efter opdateringen. Dvs. man kan ikke længere bruge blandt andet fraværskode "999 Intet fravær i perioden" og "903 hjemmearbejdsdag". Jeg håber det er en fejl og i arbejder på at få det rettet hurtigt. Det er en forringelses af appen da man nu skal bruge PC versionen og ikke kun bruge appen.\naf Elif Friisberg Cömlekci (Opdateret 11-09-2020 12:53 af Elif Friisberg Cömlekci )\nKære Majken og Lene.\nVi er opmærksomme på fejlen, og arbejder på at få den rettet hurtigst muligt.\nSom svar på Elif Friisberg Cömlekci\nHar i status på hvornår det er løst? Jeg vil meget gerne give en melding til vores medarbejdere.\nSamt problemet med når man i Visma HR registreret fravær kan man ikke se fraværet uden at opdatere siden.\nVi er ved at indsende rettelsen af denne udfordring til godkendelse hos app store / Google Play store lige nu, så i løbet af weekenden, skulle det være tilgængeligt - alt efter hvor hurtigt de godkender 🙂\nDette kræver dog en opdatering af App'en, når det er godkendt 🙂\nVi kan stadig kun se at vi kan registrere ferie/feriefri samt sygdom i app'en\nOg den ligger ingen uinstallerede opdateringer.\nSkal vi sætte noget op i My Visma for at kunne registrere f.eks. barn syg, barsel mm?\nBirgitte Bank Johannsen\nSom svar på BBankJ\nDet er desværre ikke muligt at registrere barsel i My Visma app'en. Men du kan finde 'Barn syg', når du registrerer Sygdom --> Type 'Barn syg'.\nJeg er helt enig i, at det er en meget stor forringelse som gør at app'en praktisk taget er ubrugelig.\nMine kollegaer har været vant til at bruge app'en og jeg håber ikke, at jeg skal fortælle dem, at de ikke længere kan bruge den på samme måde.\nSå jeg håber virkelig, at det bliver rettet til hurtigt.


Kronprins Frederik skal løbe 90 km. på ski - igen! | BT Royale - www.bt.dk\n28. feb. 2013 - 16:00\nKronprins Frederik skal løbe 90 km. på ski - igen!\nKronprins Frederik fra Vasaløbet Foto: Privatfoto\nFor anden gang deltager kronprinsen i det berømte, svenske skiløb, Vasa-løbet.\nPå søndag den 3. marts kommer Frederik ikke til at bruge lang tid på at spise morgenkryddere sammen med Mary og børnene.\nI stedet er kronprinsen draget til broderlandet for igen at trykke langrendsskiene fast på støvlerne og gennemføre Vasa-løbet.\nSidste år deltog Frederik også i løbet, hvilket var en stor overraskelse. Især da bt.dk kunne afsløre, at Frederik blandt andet havde trænet til det hårde skiløb ved at stå på rulleski rundt omkring på cykelstierne i og omkring Købehavn for at kunne gennemføre det 90 km lange løb og det endda i en bemærkelsesværdig god tid. 06.35.32 timer tog det helt nøjagtigt Frederik at løbe fra Sälen til Mora i Sverige. Det giver et gennemsnit på 14,4 km/t, hvilket er meget fint.\nSe billederne: Så veltrænet er Kronprinsen\nDet var Ulrich Ghisler, der er uddannet og læge og tidligere har været træner for det danske skilandshold, som trænede Frederik op til og coachede ham under selve løbet.\nForrige år anbefalede Ulrich Ghisler Frederik at løbe tidligt om morgenen, hvor fedtforbrændingen kunne udvikle sig bedst. Dermed stod Frederik op i bælgravende mørke og løb fem-10 kilometer om morgenen, mens Mary, Christian, Isabella, Vincent og Josephine stadig lå og sov sødt i deres senge på Amalienborg.\n- Det passede også godt med Frederiks familieliv. Han skulle også lave 25-30 armbøjninger hver dag. Og det har han guddødemig gjort. Under løbet i søndags sagde Frederik flere gange til mig: Hvor er jeg glad for, jeg har lavet de armbøjninger, fortalte Ulrich Ghisler sidste år til bt.dk om træningen op til løbet og om selve løbet.\nPå søndag er det så tid for Frederik til igen at sætte sig selv og de fysiske kræfter på prøve, når han dyster i den svenske for at gennemføre løbet.


Bødlens Lille Helvede af Palle Petersen - Hæftet Bog - Gucca.dk\nBødlens Lille Helvede - Palle Petersen - Bog\nMestermanden i Helsingør. FANDEN ER LØS De vil så gerne tro på den gode Gud, men da der juleaften kommer en djævel til byen, går borgerne Fanden i vold. Herren er også lunefuld, selv de... Læs mere.\nMestermanden i Helsingør.\nDe vil så gerne tro på den gode Gud, men da der juleaften kommer en djævel til byen, går borgerne Fanden i vold.\nHerren er også lunefuld, selv de fromme straffer Han. Frelserens kærlighed kan folk heller ikke regne med … Det var sgu ikke let at være menneske omkring 1600. Det kunne være pinligt – og dødsens farligt.\nDen gyselige historie om Anders Bøddel og Maren Paradis i Helsingør på Christian den 4. s tid. Grov, grotesk, rå, grusom, brutal, barok, kærlig, tragisk – og fuld af galgenhumor.\nPalle Petersen har skrevet mange bøger.\nhttp://pallepetersen. mono. net\nNår man handler online er sikkerhed uhyre vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk vægter højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den største garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i orden. Køb og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nGucca giver altid 30 dages returret, helt uafhængig af hvilket produkt du har købt hos os. Det betyder ganske enkelt, at hvis du af den ene eller anden årsag alligevel ikke ønsker din vare, kan du sende varen retur til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Du kan med fordel tage kontakt til os, inden du returnerer din vare til os.\nAt du som kunde får tilsendt din vare både sikkert og hurtigt, betyder rigtig meget for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste som kan udskyde leveringen, er, hvis den ikke er på lager. På vores webshop fremgår lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid få svar på, om vi er lagerførende. Er du stadigvæk i tvivl om enten et produkts lagerstatus eller leveringstid, så kontakt os.\nHos Gucca.dk har du adskillige muligheder for betaling at vælge iblandt. Du skal selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer lige til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. Klik på det efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder du kan benytte. Desuden skal du huske på, at hvis du benytter kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi afsender dit produkt.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at hjælpe dig. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne alle hverdage imellem 10-15, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at tracke din forsendelse hele vejen til den er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du få adgang til din egen ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi afsender din vare. Du får leveringsinformation via mail, når din forsendelse sendes fra vores lager og er på vej til dig.\nBøddel, Mestermand, Helsingør, Christian 4, Tottur, De Fordømte, Bødlens Lille Helvede, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Bødlens Lille Helvede\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__pallepetersen path__bødlenslillehelvede\n289,95 krPoq Den Første Grønlænder I Danmark Som Kom Hjem - Bog\n239,95 krFandens Heks - Bog\n339,95 krDansk Koloni I Indieland - Bog


Er delte e-scootere gode til planeten? - Nyheder om klimapåvirkning\nEr delte e-scootere gode til planeten?\nE-scootere klar til handling i Santiago, Chile. Jeremiah Johnson, CC BY-ND\nDelte dockløse elektriske scootere eller e-scootere transporterer ryttere over korte afstande i byer. Ride share-virksomheder promoverer dem som en miljøvenligt valg at mindsker afhængigheden af biler.\nFor korrekt at kunne vurdere disse påstande er det vigtigt at overveje alle relevante miljømæssige faktorer, herunder materialer og energi, der kræves til fremstilling af scootere, virkningerne af at indsamle dem dagligt til opladning og omfordeling og den elektricitet, der oplader deres batterier.\njeg læser metoder til vurdering af miljøpåvirkninger af produkter og materialer. I en nyligt offentliggjort undersøgelse viser jeg, at e-scooter-programmer kan have større samlede miljøpåvirkninger end de transporttilstande, de fortrænger. Men hvis byer opdaterer deres politikker og mobilitetsfirmaer justerer nogle af deres praksis, er der muligheder for at gøre e-scootere til en grønnere mulighed.\nDen elektriske scooter-bom\nEnhver, der bor i en by eller i nærheden af et universitetscampus, har sandsynligvis set e-scootere. Disse enheder er designet til kort afstand og har en lille elektrisk motor og dæk, som en enkelt person står på. Ride-aktieselskaber som Bird og lime leje scootere med det samme, og ryttere forlader dem på deres endelige destination for at blive krævet af den næste bruger eller hentet senere til opladning.\nI 2017 var disse programmer sjældne, men i 2018 tog ryttere en anslået 38.5 millioner ture på e-scootere. Disse enheder udfylder en enestående niche for nogle mennesker og løser “sidste mil problem”- den sidste del af en tur, som undertiden kan være den sværeste, da det kan betyde at gå hjem fra et busstoppested eller togstation. Scootere er et alternativ til at køre og parkere en personlig bil, og er ofte billigere end en taxa eller Uber.\n“Din tur var kulfri” - virkelig?\nTransportsektoren genererer næsten en tredjedel af amerikanske drivhusgasemissioner og en stor andel af smog og astmainducerende forurenende stoffer. Uden halerør til at sprøjte emissioner ville det være let at antage, at delte e-scootere er en miljøvenlig mulighed. E-scooterselskaber udråber ofte miljømæssige fordele ved deres ”kulstoffrie” og ”jordvenlige” kørsel.\nSkærmbillede fra en e-scooterbrugers smart telefon i slutningen af en tur. CC BY-ND\nFor at støtte disse påstande, Kalk har lovet at købe vedvarende energi kreditter til at dække den elektricitet, den bruger til opladning og kulstofforskyvninger til deres operationer. Fugl køber vedvarende energikreditter og CO2-modregninger til at dække elektricitet og afhentning og scooter.\nMiljøpåstand fra Bird's websted. CC BY-ND\nPåstander om et fuldt kulfrit ture holder ikke ved, når alle de handlinger, der kræves for at have en e-scooter klar, på det rigtige sted og opkrævet for brug, overvejes. Med North Carolina State University ingeniørstuderende Joseph Hollingsworth og Brenna Copeland, Vendte jeg mig til en livscyklustilgang for at udfylde hullerne.\nKinesisk elektronikvirksomhed Xiaomi fremstiller mange af de e-scootere, der bruges i USA. For at forstå, hvilke materialer der går ind i hver scooter, tog vi en fra hinanden og opfandt 13 pund aluminium, 2.5-pund lithium-ion-batteri, elmotor og forskellige plast- og ståldele.\nProduktion af disse scootere og andre elektroniske produkter har virkning på minen, smelteindretningen og fabrikken. For e-scootere beregnet vi, at disse produktionsvirkninger overstiger ofte halvdelen af de samlede påvirkninger forårsaget af hver kilometer rejse på en scooter.\nAfsendelse af e-scootere fra Kina til USA har imidlertid en triviel effekt takket være effektiviteten i det globale transportnet.\nNorth Carolina State University-studerende Joseph Hollingsworth og Brenna Copeland adskiller en e-scooter for at skabe en materiel opgørelse. Jeremiah Johnson, CC BY-ND\nVirksomheder inden for e-scooter ansætte uafhængige entreprenører at indsamle, oplade og omfordele scooterne til ønskelige placeringer. Kalk kalder disse folk Juicers. Deres kolleger hos Bird er opladere, og de fordeler de fulladede scootere i reden.\nDisse samlere kører typisk deres personlige biler til at afrunde så mange scootere, som de kan, og derefter oplade dem derhjemme og returnere dem næste dag. Logistikken er ikke optimeret, hvilket fører til unødvendig kørsel på jagt efter scootere. Vi fandt, at denne kilometertal kan generere over 40% af de samlede miljøpåvirkninger af e-scooterbrug.\nI modsætning hertil kræver e-scootere at køre relativt lidt energi. Opladning af et fuldt udladet e-scooterbatteri bruger omtrent lige så meget strøm som at køre en gennemsnitlig tørretumbler i fem minutter. Og de fleste e-scooterbatterier er næsten ikke helt udtømmede, når de afhentes, især i byer, der kræver, at virksomheder fjerner scootere fra gaderne hver nat. I Raleigh fandt vi, at omkring en ud af seks scootere var over 95% opladt i slutningen af dagen, men stadig blev afhentet til natlig opladning.\nVancouver's plan om at opnå kulstoffri transport med 2050 inkluderer bydesign og mobilitetspriser samt køretøjsvalg.\nAndre måder at komme dertil\nDet er vigtigt at overveje, hvad e-scootere fortrænger, når de kvantificerer deres relative effekter på miljøet. Undersøgelser viser, at cirka en tredjedel af e-scooter-kørsler udskift bilbrug, mens næsten halvdelen af scooterbrugere i stedet var gået eller cyklet. Omkring 10% ville have taget offentlig transit, og de resterende 7% eller 8% ville slet ikke have taget turen.\nVores undersøgelse fandt, at det at køre en bil næsten altid er mindre miljøvenligt end at bruge en e-scooter. Når kun en tredjedel af e-scooter-kørsler fortrænger bilerne, øger sandsynligvis brugen af e-scootere den samlede transportemission ved at trække folk væk fra at gå, cykle eller tage offentlig transport. Hvis e-scootere imidlertid skulle fortrænge bilture halvdelen af tiden, ville vi forvente, at de i gennemsnit ville være en nettogevinst for miljøet.\nLightning scooters 'fodaftryk\nVores forskning fremhæver flere måder at gøre disse scootere mere bæredygtige. Brug af e-scootere, der er designet til at være mere holdbar kan reducere miljøpåvirkningerne fra materialerne, der bruges til at bygge dem på en rejset kilometer. Forbedring af indsamlings- og distributionsprocesser kunne reducere kørselsafstande, og virksomheder kunne bruge mere brændstofeffektive køretøjer til at indsamle scootere. For deres del kunne byer tillade, at scootere blev udeladt natten over og kun afhentes, når deres batterier er udtømt.\nFor nuværende tidspunkt er det dog usandsynligt, at en scootertur, der ikke erstatter en biltur, vil være en nettogevinst for planeten.\nJeremiah Johnson, lektor i miljøteknik, North Carolina State University


Freelance-billeder.dk - Nyheder: 22/07-20 Fregatten Jylland i Ebeltoft\n5,367,960 Unikke besøg\n22/07-20 Fregatten Jylland i Ebeltoft\nVi var på besøg på Fregatten Jylland der høre til i Ebeltoft.\nFregatten er i dag verdens længste, bevarede krigsskib bygget af træ.\nFregatten har 44 kanoner og der er mulighed for at se og idet mindste at hør en af kanonerne blev fyr af\nDer er og mulighed for at hør historie om slaget ved Helgoland:\nFregatten Jylland kom til at stå sin prøve under 2. Slesvigske Krig. Den danske flåde fik her blandt andet til opgave at hindre østrigske skibe i at komme de preussiske og østrigske landtropper til hjælp, og 9. maj 1864 fik Niels Juel, Jylland og korvetten ”Heimdal” fjenden i sigte i farvandet ud for Helgoland. Der var tale om de østrigske fregatter Schwarzenberg og Radetzky, de preussiske kanonbåde Basilisk og Blitz samt hjuldamperen Adler.\nDet første skud affyredes kl. 13.45. Indledningsvis foregik kampen ved, at man lagde sig parallelt med fjenden og affyrede kanonerne mod hinanden. Undervejs gjorde østrigerne tillige forsøg på at entre de danske skibe, men måtte give fortabt grundet heftig beskydning.\nEfter godt to timer var det lykkedes danskerne at sætte ild til Schwarzenbergs sejl, og fjenden måtte derfor flygte til det neutrale Helgoland over hals og hoved. Netop som fregatten Jylland var i færd med at optage forfølgelsen, blev fregattens ratline skudt midt over af splinterne fra en granat, og man måtte opgive at sætte efter østrigerne.\nJylland var det danske skib, der var blevet ramt hårdest af modstanderens skyts. Værst stod det til ved kanon nr. 9, hvor en kanonkugle var gået igennem skroget, og havde efterladt sig flere lemlæstede og døde. Under træfningen mistede Jylland i alt 12 mand. Men adskillige blev også så voldsomt sårede, at de måtte til skibskirurgerne og få sønderskudte arme og ben savet af. De sejrende danskere blev modtaget med jubel ved hjemkomsten til København, og orlogskaptajn Suenson, der havde styret slagets gang fra Niels Juel modtog Dannebrogsordenens storkors. Slaget ved Helgoland fik dog ingen betydning for det endelige udfald af 2. Slesvigske Krig.\nLivet om bord var ikke for tøsedrenge:\nTilværelsen som sømand i 1864 var barsk, og et ophold på Jylland var præget af streng disciplin. På hvert nyt togt påmønstrede der mange værnepligtige, der aldrig havde været ude at sejle før, og meget skulle læres. For at skibet kunne manøvreres gnidningsløst og kanonerne betjenes korrekt i eventuelle militære træfninger til søs, beordredes sømændene til kanon- og geværeksercits flere timer dagligt for at holde evnerne ved lige. Derudover satte officererne en ære i at skibet var i god stand og skinnende rent, hvorfor en del tid gik med at tilse og vedligeholde materiellet samt skrubbe på bronze, sejl og dæk.\nI fritiden var der ikke meget at give sig til. Eftersom man ikke kunne forlade skibet, måtte man stille sig tilfreds med at sy, skrive breve, snige sig til at tage en lur eller drille de værnepligtige, der aldrig tidligere havde været til søs, ved at lokke dem til at kravle højt op i riggen for at prøve at kysse masteknoppen. Privatlivet var begrænset, da Jyllands besætning talte 430 mand. Ro fandt man kun ved at kravle op på mærserne 30 meter over dækket.\nSkønt Jylland var en krigsmaskine, var langt de flest dage altså kendetegnet ved rutine og kedsomhed. Dette opvejedes dog til fulde, når man en sjælden gang fik landlov på en fremmed kyst og kunne tage ud og få stillet sin eventyrlyst. I 1864 var lange rejser noget, der var de færreste danskere forundt, hvorfor en del sømænd fik deres livs største oplevelse under deres ophold på fregatten.\nFregatten Jylland er helt klart et besøg være\nPga. flytning kommer denne nyhed først op nu\nDalby d. July 27 2020 ·\n05/06-2013 Bygningsb... 1931\n23/01-16 Kl 11:00 Åb... 1707\n22/12-14 En tur op p... 1859\nNy Samarbejdspartner 2089\n23/12-15 Kl 12:48 Il... 1742\nLæst antal gange: 1490550


Underet er, at vi er til: GÅTUR, SANDSKULPTURER, DANS OG PICNIC\nDet blev lige nøjagtig den gode oplevelse, jeg havde drømt om. Når Verdensballetten er lige i nærheden, så må man slå til, om man kan lide opera, ballet, klassisk musik eller ej. Sådan var holdningen her og også hos mange andre. Og når nogle af verdens bedste balletdansere danser både klassisk og moderne dans, så må selv ikke balletkyndige overgive sig.\nDet er fjerde år i træk, at Johan Kobborg, dansk balletdanser og koreograf, har samlet kolleger fra Royal Ballet i London for at vise Danmark et lille let sommerarrangement. Føj dertil to dygtige danske operasangere, en pianist samt en ung dygtig violinist (og model), så får du en lækker sommercoctail.\nViolinisten havde mistet sin bagage med koncerttøjet, men det gjorde ikke noget, han spillede stadig som en drøm\nJeg havde valgt at købe Kulturhusets picnickurv og det fortrød jeg ikke. Med Sandskulpturfestivalens flotte skulpturer som baggrund nød vi lækker rosevin, sandwich med skaldyrssalat, skinkesalat og laks, salat med pesto og mozzarellaost, skøn kage med cremefraiche og til sidst frisk frugt. Bagefter havde vi tid til at beundre de mange skulpturer, før end forestillingen startede.\nHjemturen tog vi som på vejen ud gennem Blokhus klitplantage. Og jeg nød synet.\nEtiketter: børn, Danmark, ferie, musik\nInge 18/7/13 1:52 PM\nLyder som en samling af stjernestunder. Selvfølgelig skal vi støtte op når så imponerende kræfter vælger at vise deres kunnen tæt på hvor vi bor.\nForstår godt du nyder det syn.. :-)\nLene 19/7/13 9:02 AM\nInge, man kan nemt komme til at sige nej til en god oplevelse, og ja jeg nyder :-)\nStegemüller 18/7/13 7:41 PM\nDet lyder som alle tiders oplevelse og selvfølgelig skal vi støtte stjernerne, når de endelig er her. Det er ofte ved de lejligheder, man får lov at lære kunsten at kende. Picnickurven lyder også rigtig lækker og sikke nogle flotte sandskulpturer. Aftenen kunne vist ikke have været bedre.\nLene 19/7/13 9:03 AM\nHanne, det var en helt igennem perfekt aften :-)\nEllen 18/7/13 7:45 PM\nEn rigtig plus-dag :-)\nJeg er vildt imponeret over de sandskulpturer, hver eneste gang jeg ser, hvad kunstnerne er i stand til at præstere.\nEllen, det er fantastisk hvad de kunstnere kan få sandet til at vise :-)\nconny 18/7/13 9:42 PM\nDet lyder som en rigtig dejlig oplevelse med familien.\nConny, det var det :-)\nOddStyle.dk 19/7/13 8:48 AM\nDejlige billeder og helt fantastisk håndværk de sandskulpturer :-))\nHåber I nyder sommeren :o)\nLene 19/7/13 9:04 AM\nTak Tina, vi nyder rigtig sommeren, det håber jeg også du gør :-)\nPernille 19/7/13 9:13 PM\nHold da op nogle lækre skulpture, og blandingen af dans og musik lyder helt fabelagtig.\nEmilie og jeg var inde og se den københavnske version af sandskulpturfestivalen, men det var ikke nær så flot som de billeder du viser :)\nLene 20/7/13 4:15 PM\nPernille, jeg må over til dig og se skulpturer :-) Det var en herlig oplevelse\nTro Håb og Kærlighed 20/7/13 11:22 AM\nHvor ser det dejligt ud - både dans, sandskulptur og dine børn! Åh sommer og sol, det er bare skønt!\nLene 20/7/13 4:16 PM\nCharlotte, det er så skønt og godt :-)


Thorning afviser krejler-tilbud fra DF - Avisen.dk\nThorning afviser krejler-tilbud fra DF\n- Dette er ikke et spørgsmål, som man skal krejle om. Det handler om, hvorvidt danske virksomheder skal have mulighed for at søge ét patent, ét sted. Det er godt for danske virksomheder. Det er godt for danske job, siger Helle Thorning-Schmidt. (Foto: Foto: Finn Frandsen POLFOTO)\nDF får ikke indrømmelse om velfærdsturisme for at støtte patentdomstol, siger statsminister efter åbningstale.\n1. oktober 2013 14:24\nRegeringen vil ikke give indrømmelser til Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, i forbindelse med velfærdsturisme for EU-borgere, som får SU eller dagpenge, for at få partiets støtte, så EU's fælles patentdomstol ikke skal til folkeafstemning.\nDet siger statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) efter sin åbningstale i Folketinget. Hun lover danskerne en folkeafstemning 25. maj 2014 i forbindelse med valget til EU-Parlamentet, hvis Folketinget ikke vedtager lovforslaget om patentdomstolen med 5/6 flertal.\n- Dette er ikke et spørgsmål, som man skal krejle om. Det handler om, hvorvidt danske virksomheder skal have mulighed for at søge ét patent, ét sted. Det er godt for danske virksomheder. Det er godt for danske job, siger Helle Thorning-Schmidt.\nHun er uenig med Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, som skoser hende for ikke at hanke nok op i Enhedslisten og DF, som er imod.\n- Vi har gjort alt, hvad vi kunne. Vi har lagt denne sag frem for Dansk Folkeparti. De har været til tekniske briefinger. De har kunnet stille spørgsmål. I sidste uge holdt jeg selv møde med Kristian Thulesen Dahl for at overbevise dem, siger Helle Thorning-Schmidt.\n- Min opfordring til DF er: Hvis den afstemning ikke er så vigtig, hvorfor går de så ikke bare ned i folketingssalen og stemmer for dette forslag. Det ville spare alle danskerne for denne folkeafstemning.\nThorning påpeger, at Folketinget tre gange før har afgivet suverænitet om patenter uden folkeafstemning.\nStatsministeren oplyser, at hun ikke vil sende de danske EU-forhold om forsvar og retslige forhold til folkeafstemning samtidig.\n- Dette handler om patentet og har ikke noget med de forbehold at gøre. Jeg synes, at vi skulle træffe denne beslutning i Folketinget. Det har vi gjort tidligere, siger statsministeren.


Mediekoncept - Digitalt Reklamebureau\nSpecialister i digitalt design\nMediekoncept er et nyskabende reklamebureau med stærke kompetencer indenfor digitalt design og online markedsføring. Vi har base i Aarhus, men arbejder til dagligt med kunder over hele landet. Vi bygger stærke relationer med fokus på tillid, kreativitet og brugervenlighed. Som kunde hos os kan I forvente målbare resultater og kompetente løsninger, som passer til jeres målgruppe.\nKontakt os for en uforpligtende gennemgang af jeres markedsføring, så vi sammen kan se om der er plads til forbedring.\n”Vi har været rigtig glade for samarbejdet med Mediekoncept!\nForløbet har været super godt, og vi er meget tilfredse med vores nye hjemmeside, som hjælper os med at skabe opmærksomhed omkring vores forening og herigennem flere aktive medlemmer.”\nChristian Larsen, Bording MTB & Fourcross\nVi har fået en ny hjemmeside, som vi er meget tilfredse med! Pris, service og kvalitet hænger sammen, og jeg har personligt været tilfreds med hele forløbet. Jeg anbefaler gerne Mediekoncept til andre som har behov for ny hjemmeside!\nKim Nyrup, Tømrermester Kim Nyrup\nBording MTB &


49'er-træner: Vi er blandt verdens bedste – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 8. aug. 2012 - kl. 16:29 0 0\n49'erens træner mener, at de danske sejlere igen har bevist, at de er blandt de allerbedste i klassen\nMed OL-bronzemedaljen til Allan Nørregaard og Peter Lang lykkedes det endnu engang for dansk sejlsport at komme på podiet ved et større mesterskab for 49'er-både.\nDen danske duo vandt også bronze ved forårets VM og er således med til at markere Danmarks styrke i den olympiske bådklasse.\nDet mener deres træner, Peter Hansen.\n- Jeg er stolt over, at vi får sat en tyk streg under, at Danmark er en af verdens bedste 49'er-nationer.\n- Det har vi været igennem de seneste mange år med mange forskellige besætninger, og det her er kulminationen på en fire års periode med mange gode resultater, siger Peter Hansen, der arbejder sammen med den tidligere OL-guldvinder Jesper Bank.\nPeter Hansen sad og fulgte den afgørende medaljesejlads på afstand og kunne se, hvordan danskerne efter en forfærdelig start stille og roligt sejlede sig op på den samlede tredjeplads.\n- Det var en skræmmende oplevelse. I modsætning til drengene i båden kunne jeg jo ikke gøre noget. Det var helt vildt spændende, og jeg er stolt og glad, siger han.\nMange gode beslutninger\nHan mener, at den dårlige start på sejladsen mere var et udslag af et pludseligt vindskift end en forfejlet taktik.\nI det hele tager mener han, at Nørregaard og Lang tog mange rigtige taktiske beslutninger undervejs.\nSe også: Efter dansk bronze: Vi skal på druk Se også: Efter dansk bronze: Vi skal på druk\nDen bedste var naturligvis i modsætning til konkurrenterne at vælge venstre side ved sidste opkryds og udnytte vinden i den side af banen til at sikre sig tredjepladsen i sejladsen.\n- Men det var ikke den eneste. Det var der, man for alvor kunne se dem trykke fra, men de traf rigtigt mange gode beslutninger undervejs med mod og vilje, siger Peter Hansen.\nHan har selv sejlet 49'er og har blandt andet vundet både EM-sølv og EM-bronze for nogle år siden.


Basketballspiller Alberte Rimdal har Girlpower - kvindesport.dk\nHome Basketball Basketballspiller Alberte Rimdal har Girlpower\nAlberte Rimdal forlod familien på Sjælland som 15-årig for at spille basketball hos Aabyhøj og gå på gymnasium i Aarhus.\nDen unge talentfulde basketballspiller har allerede et imponerende CV og drømmer stort om fremtiden. Det, synes vi, er mega fedt, så derfor er vi glade for, at præsentere en af dansk basketballs klareste stjerner i et #girlpower portræt her på kvindesport.dk. Vi giver ordet til Alberte.\nJeg kom til verden i Køge i 2002, hvor min familie stadigvæk bor. Jeg flyttede til Aarhus, da jeg var 15 år gammel for at spille i Aabyhøj og gå på gymnasium herovre. Nu bor jeg i lejlighed sammen med min bonussøster.\nJeg har ikke rigtig et kælenavn, men nogle kalder mig: Birdie\nPå landsholdet bliver jeg kaldt mit efternavn Rimdal (fordi vi er to, der hedder Alberte)\nVi træner i hallen fem gange om ugen plus kamp i weekenden, derudover styrketræner jeg også.\nBegge mine forældre har dyrket sport. Min far har spillet basketball, og jeg var altid med i hallen, når han spillede. Min mor har spillet badminton.\nJeg startede, da jeg gik i 2. klasse. Jeg var cirka 8 år gammel.\nJa, jeg gik til svømning, badminton og gymnastik.\nJeg startede med at spille i min hjemby Køge Bugt Basketball Klub (fra 2-9. klasse). Derefter flyttede jeg til Aarhus og spiller nu for Aabyhøj IF.\nJa, jeg har været på landsholdet siden U14. Jeg fik debut på ungdomslandsholdet, da jeg var 13 år til “Copenhagen Invitational”, der er en turnering i Danmark.\nI år har jeg trænet med senior-damelandsholdet i løbet af sommeren og spillet træningskampe.\nJeg har deltaget til DM, jeg kan ikke huske præcis første gang, men laaang tid siden. Med Aabyhøj er vi forsvarende DM-mestre i U19.\nI Dameligaen (den bedste række i Danmark) vandt vi bronze sidste år. Og så vandt vi Pokalfinalen!\nJeg har været til EM med landsholdet de sidste tre år. Ved mit første EM var jeg 15 år gammel.\nDa vi vandt EM guld i U16. Det var en helt vild oplevelse. Det var mit allerførste EM. Du kan læse om sejren her.\nSe videoen herunder, og læg mærke til trænere og spilleres jubel, da sejren var i hus efter en vanvittig dramatisk afslutning. Spol frem til 1.41.40.\nDet var også stort at spille A-EM og få debut på Damelandsholdet.\nDet var også en kæmpe oplevelse at blive udtaget til NBA-camp, Basketball Without Borders i Letland, da det kun er de bedste spillere i Europa, der bliver udvalgt.\nJeg blev kåret som MVP af All-Star-kampen og blev 3-points-champ til NBA-campen.\nMin allerstørste drøm er at blive professionel basketspiller og spille for nogle af de bedste hold i Europa, eller komme i WNBA (kvindernes svar på NBA i USA)\nKevin Durant fordi han arbejder hårdt og viser ydmyghed i sit spil.\nJeg er også vild med Skylar Diggins, der spiller i WNBA. Vi spiller samme position på banen, og så synes jeg egentlig bare, hun er mega sej!\nGør som næsten 1 million andre fans og følg Skylar Diggins på Instagram, så du kan få et indblik i hendes liv.\nJeg tager altid min venstre sko på først.\nJeg binder altid mine sko to gange.\nJeg hører altid en bestemt sang inden kamp. Du kan høre den i videoen herunder.\nSom kvindelig basketspiller i Danmark er det rigtigt svært at leve af det. Derfor vil jeg gerne spille professionel i udlandet, og mit første skridt er college. Der er selvfølgelig forskel på, hvad mandlige og kvindelige basketspillere tjener.\nJeg går på Marselisborg Gymnasium og træner et drengehold i klubben.\nHårdt arbejde betaler sig altid. Tænk at du VIL være den bedste, og gøre ALT for at blive den bedste. Det betyder utallige ekstra timer i hallen. Kort sagt: målrettethed og dedikation.\nJeg vil gerne sende en stor tak til min familie, især mine forældre, fordi de altid støtter mig i alt, hvad jeg laver!\nJeg har en bred musiksmag, det afhænger lidt af mit humør.\nHvad hedder din favorit bog\n“Papmachereglen” af Hella Joof\nJeg glad for serierne: “The Fresh Prince of Bel-Air” og “Friends”\nJeg har to hunde 🙂 Jeg er mega hunde-menneske – men kan generelt godt lide dyr.\nBøf med bearnaise-sovs\nMin mors pastaret\nMin yndlings drikkevare er mælk 🙂\nJeg er god til at tage en lur, og så slapper jeg også af, når jeg er sammen med familien.\nJeg er tit på sommerferie i Italien med min familie, hvor vi som regel bor på en campingplads, det er så hyggeligt.\nJeg var engang på Sri Lanka, det var en af de bedste oplevelser nogensinde. Det var spændende at se en meget anderledes kultur, og menneskene var så flinke.\nUh det ved jeg ikke endnu. Jeg ser, hvad tiden bringer.\nAlberte og de sociale medier\nKlik på ikonerne for at besøge Alberte på Facebook og Instagram.\nVi siger tak til Alberte for at give et spændende indblik i sit liv og karriere, og vi sender vores bedste ønsker om gode oplevelser og store resultater i karrieren.\nAlberte har svaret på vores spørgsmål i oktober 2019.\nKan du lide, hvad vi laver her på kvindesport.dk, kan du støtte vores arbejde via 10er og lave et professionelt samarbejde med os. Læs her, hvad vi tilbyder.\nTags: Alberte RimdalBasketballBasketball GirlpowerGirlpower


Cole - Krystallandet - Online Rollespil\nMest aktive forum: Landevejene\nMest aktive emne: Ildens passion\nFulde navn: Cole\nFødselsdag: 6/8 - 1998\nErhverv: Arbejder hvor han kan\nCole er egentlig ikke så høj for en fuldvoksen mand at være. Hans hud er mørk, og han har hvidt hår som er meget kort. Han har ikke udseendet af en typisk ildelemental, men det er mest grundet i at hans kræfter har været lukket væk siden han blev skabt. Derfor er hans øjne for det meste heller ikke orange, som ellers er karakteristisk for hans race, men nemmere askegrå. De bliver dog orange, ligeså snart at hans ildmagi slår til, og efter at den har været slået til for første gang, kan mn an begynde at ane et mere orange skær i hans øjne.\nHan har dog nogle ganske interessante ar mange steder på kroppen. Der er det der ligner en magisk cirkel (der bl.a. kan bruges til hidkaldelse og andre ting) på hans ryg. Mærkerne er dog strukket så meget over årerne, at det er umuligt at vide hvilke tegn det reelt er og hvad den potentielt kunen være blevet brugt til. Derudover er der også lange ar, og nærmest pile der løber hen af hans arme. De er alle sammen en anelse lysere end hans hud, men generelt er det ikke noget man opdager, med mindre han bruger sin evne, hvilket får dem til at lyse op i orange.\nMagisk evne (1): Ildmagi - Det er i den mest simple forstand. Nogle af de ting han potentielt kan få ud af evnen:\n- Immun overfor ild\n- Umådelig kropsvarme\n- Kontrol af flammer\n- Fremmaning af ild\n- Koncentrere ild i f.eks. ildkugler som næsten skaber en eksploderende effekt når de rammer.\n- Sætte ild til sig selv\nDette er ting han ville kunne gøre hvis han havde nogen som helst kontrol over evnen. Pt. lægger han kun mærke til at han er immun overfor ild. Evnen blusser op hver gang han bliver vred eller frustreret. Og det er kun sjældent at han kan få flammer til at adlyde ham.\nHans ild har dog lidt af et sind af sig selv, og hvis han bliver tilpas vred, omsluger det ham, og gør ham til en skabning kun af ild. Dette er en form der er decideret destruktiv, og kan egentlig holdes op mod en halv time, hvis han er tilpas sur. Alt efter hvor lang tid at formen holdes, kan det dog tage dage før at han er på toppen igen, da dette tager meget af hans energi.\nDygtighed til at kontrollere evne: 1\n- God arbejdsmorale\n- God til at brodere\n- Kan bruges som varmepude\n- Meget kort lunte\n- Er faktisk ikke specielt god til særlig meget\n- Man kan godt sige at han har to modtridende sider, som gør at han ofte er i konflikt med sig selv.\nPersonlighed: Cole har altid haft svært ved at kontrollere sit temperament. Nogen dage går det bedre end andre, men på de dårlige dage skal folk bare se på ham før at vreden vælder op i ham, og han skal passe på at hans magi ikke overtager og angriber folk. Uanset hvad så er det ikke unormalt at han ser ham med et vredt udtryk i øjnene og flammer der slikker sig op af armene og benene af ham.\nHvis man lærer ham at kende, er han dog en sød person, hvis man altså ikke stiller sig imellem ham og de ting der frustrere ham. Han er en flittig person. Hvis han først bliver sat til noget, eller sætter sig selv for at gøre noget, så fuldender han også opgaven, uanset hvor lang tid det tager. Derudover er han også frygtelig loyal, hvis man endelig kommer så tæt på ham.\nCole er ikke sikker på hvordan han blev skabt, om han i det hele taget har forældre, men noget af det første der blev gjort for den nyskabte ildelemental, var at give ham en halskæde der neutraliserede hans magi. Kroppen blev fast og som magien forsvandt for kroppen, blev han låst fast i det der lignede en menneskekrop.\nHan blev fundet, som en baby, med halskæden om halsen, og blev taget ind til et lille tempel for Leander nord for Medanien. Der voksede han op sammen med andre unge børn, som ligeledes var forældreløse, og var ikke klogere om hvor han kom fra. Han bar altid halskæden, for det var det eneste han havde tilbage fra sine forældre.\nDet var dog ikke nemt, og ofte blev han drillet. Ikke nødvendigvis mere end andre, men fordi at han ikke ligefrem var den bedste til noget som helst, gjorde det der svært. Der var ofte nogen der var stærkere end ham, klogere end ham.... Det eneste de ikke kunne slå ham i var flittighed og hans usædvanlige naturtalent for at brodere.\nDa han var omkring 18 år, gik det dog for vidt med drilleriet, og der var en der flåede hans halskæde af og begyndte at kaste den rundt med de andre. Uheldigvis var de tæt på templet, og som Coles magi slap fri, opslugte den ham, og både drengene der havde drillet ham og alt i templet blev brændt op. Da Cole kom tilbage, var flammerne stadig igang, men der var intet at høre indenfra ilden og alt var blevet opslugt. Dette fik Cole til at flygte. Først vilkårligt, men han formåede at ende i Kzar Mora. Han måtte vide hvad han var, hvad han kunne gøre, og en specifik dæmon i riget kunne gøre dette.\nVidya, bibliotekaren var ikke glad for at han kom ind på biblioteket, men lod ham indgå en aftale med ham. Han skulle arbejde for hende, og hun skulle nok gøre h vad hun kunne for at hjælpe ham med at finde ud af hvem han var. Svaret på hvad han var blev hurtigt forklaret, men de leder stadig efter et svar på hvem han er.\nCole blev dog ikke i Kzar Mora, og da han stadig er under aftale med Vidya adlyder han hende, men som hun sagde kunne hun ikke hjælpe ham med at styre magien, så det var hvad han ville prøve at lære. Det og at styre sit temperament, som i bund og grund nok hang sammen.\nFamilie: Templets præster og børnene der blev opdraget der (alle døde)\nNuværende levested: Strejfer\nFysisk styrke: 5


40 års kriseJeg keder mig i mit parforholdSkilsmisse\n20. januar 2014 at 20:41 Svar\nSå fint et indlæg..\n29. januar 2014 at 16:23 Svar\nGod og inspirerende artikel. Også for en mand som mig…\n29. januar 2014 at 16:40 Svar\nDejligt jeg kan inspirere og gøre dig klogere på dig selv.\n21. februar 2017 at 10:57 Svar\nFin artikel…. men hvordan får man hul på selvindsigten?\n24. februar 2017 at 12:59 Svar\nKære Morten, tak for dit spørgsmål. Nu er jeg jo terapeut, så jeg tror på, du får indsigten gennem terapi. Men du kan såmænd gå i gang allerede nu, ved at være opmærksom. Ret din energi indad: Hvad mærker jeg lige nu? Hvordan har jeg det? Hvad gør det og det ved mig? Kort sagt: udforsk dig selv. Noget af det du opdager vil du forstå og andet ikke. Det er helt som det skal være.\nHvad du vil gøre med den indsigt du får, er helt op til dig.


EU’s øjne på italiensk luftfart | Indblik.net\nEt dekret om etableringen af et nyt italiensk flyselskab blev underskrevet efter 11 år, hvor Alitalia har haft ledelsesmæssige udfordringer, tre mislykkede rekonstruktionsforsøg og formøblet utallige milliarder euro i lovlig og ulovlig statsstøtte.\nUndervejs har der været forsøg på at privatisere selskabet med et konsortium bestående af infrastrukturselskabet Atlantia, Delta Air Lines, easyJet og det italienske jernbaneselskab Ferrovie dello Stato Italiane, mens China Eastern Airlines også på et tidspunkt var inde i billedet.\nI november sidste år trak Atlantia sig ud af projektet. Sidenhen var Lufthansa inde over, men i begyndelsen af januar stod det klart, at der ikke kunne findes en umiddelbar løsning.\nSiden betalingsstandsningen har den italienske regering i et par omgange holdt det statsejede Alitalia flyvende ved blandt andet i 2017 at have bevilget et lån på 900 millioner euro, eller hvad der svarer til 6,75 milliarder kroner. Dette lån fra 2017 er muligvis tilladt efter EU’s statsstøtteregler.\nDen italienske regering hjalp dog til igen med et lån på 400 millioner euro eller tre milliarder kroner til Alitalia i slutningen af 2019.\nDenne støtte er EU-Kommissionen og konkurrencekommissær Margrethe Vestager i gang med at undersøge, og hvis det ender med, at EU-Kommissionen vurderer, at lånet strider mod statsstøttereglerne, skal Alitalia betale lånet tilbage. Hvis det sker, er det ensbetydende med enden på Alitalia.\nKrav om tilbagebetaling har nedlagt andre flyselskaber\nI henhold til det italienske regeringsdekret, der blev underskrevet om aftenen den 9. oktober af de fire ministre for økonomi, transport, økonomisk udvikling og arbejdskraft, skyder det italienske finansministerium tre milliarder euro eller 22,3 milliarder kroner i det nye selskab – Newco, Italia Trasporto Aereo SpA (ITA), med en aktiekapital på 20 millioner euro, der kontrolleres af den italienske stat.\nNu skal der udarbejdes en detaljeret forretningsplan, der skal præsenteres for det italienske parlament inden 30 dage, og herefter er det planen, at det nye selskab kan gå i luften i begyndelsen af 2021, hvis EU-Kommissionen godkender planerne om at støtte det nye og nationalt betydningsfulde selskab med tre milliarder euro, skriver mediet Check-in.dk.\nAlitalia-navnet forbliver hos det ”gamle” selskab under rekonstruktion, hvorfra alle aktiver overføres til det nye selskab, ITA.\nI den kommende tid vil den italienske regering have travlt med at demonstrere over for EU-Kommissionen, at det nye selskab, Newco, ITA, ikke har noget til fælles med det gamle Alitalia. Kodeordet er derfor diskontinuitet.\nTransportminister De Micheli kommenterede på Facebook den 9. oktober 2020: ”Inizia una nuova storia. Det nye nationale flyselskab, som nu er etableret, skal spille en ledende rolle på det europæiske og internationale marked.”\nEU-Kommissionen kan følge den hårde linje\nBruxelles bliver snart nødt til at træffe afgørelse om den statsstøtte på tre milliarder kroner, som den italienske stat i 2017 ydede til Alitalia.\nÉt er at lukke mindre flyselskaber i Estland og på Cypern. Det ville politisk have været en ganske anden sag at lukke et ikonisk nationalt flyselskab som Alitalia.\nMed den nye italienske selskabskonstruktion fritages Kommissionen for et stort dilemma: Kommissionen har mulighed for at fastholde den hårde linje og erklære støtten for stridende mod statsstøttereglerne, og kræve det fulde beløb tilbagebetalt. Det bliver i givet fald det ”gamle” Alitalia under rekonstruktion, der stilles over for tilbagebetalingskravet – og dermed den definitive konkurs.\nHvis processen går glat, vil det nye flyselskab være i drift tidligt i 2021.\nDet operative fokus vil være på Nordamerika og Japan. Det nye selskab ville starte med omkring 90 fly og 6.500 ansatte.\nDet gamle Alitalia var medlem af luftfartsalliancen SkyTeam, men det er ikke oplyst, hvilke selskaber ITA vil samarbejde med.\nI Italien hilses rekonstruktionen velkommen af fagforeningerne, hvis medlemmer i lang tid har levet i usikkerhed og på reduceret løn. Andre er kritiske og finder, at regeringen fortsætter med at bortøde de italienske skatteborgeres penge.


Fototapet Old World MapFototapet On the beachFototapet On the pierFototapet On the terraceFototapet Opalescent ContinentsFototapet Orange savannaFototapet Orbis TerrarumFototapet OrchidFototapet Orchid blossomFototapet Orchid in GoldFototapet Orchid in redFototapet Orchid in Shades of GrayFototapet Orchid on fireFototapet Orchid on fire IIFototapet Orchids & jewelryFototapet Orchids in ecru colorFototapet Orchids in flamesFototapet Orchids in lilac colourFototapet Orchids on silverFototapet Orchids on steelFototapet Orkideer og poesiFototapet OverboardFototapet Owlish cornerFototapet Paint splashes map of the WorldFototapet Painted butterflyFototapet Painted flowersFototapet Painted OrchidsFototapet Pale yellow orchidsFototapet PalmestrandFototapet Panoramaudsigt italienske DolomitterFototapet Paper birdsFototapet Paper Flowers (Beige)Fototapet Paper Flowers (Cream)Fototapet Paper NatureFototapet Paper WorldFototapet Parade of orchidsFototapet Parade of orchids in shades of grayFototapet Parade of orchids in violetFototapet Paradise beachFototapet Paris & EiffeltårnetFototapet Parisian LiliesFototapet Park alleyFototapet Pastel LandFototapet Pastel peoniesFototapet Path of MemoriesFototapet Pearls and MagnoliasFototapet Pegasus (Blue)Fototapet Pegasus (Orange)Fototapet Pegasus (Yellow)Fototapet Pegasus på vej til OlympenFototapet Perfect dayFototapet Periodic Table of the ElementsFototapet PhalaenopsisFototapet PhantasmagoriaFototapet Photo wallpaper – By the seaFototapet Phuket ProvinceFototapet Pillars and ForestFototapet Pink azalea blomsterFototapet Pink excitationFototapet Pink groveFototapet Pink magnoliaFototapet Pink orchids – variation IIFototapet Pink phantasmagoriaFototapet Pistachio dessertFototapet Planet of butterfliesFototapet Plaster FlowersFototapet PortholesFototapet Postcard with butterflyFototapet Precious mapFototapet Princesses of the MorningFototapet Provincial alley in TuscanyFototapet Purple asylumFototapet Purple DelightFototapet Purple EmpressFototapet Purple NebulaFototapet Purple vibrationsFototapet Purple World MapFototapet Queens of SummerFototapet Raw beautyFototapet Red-hot branchesFototapet Refreshing lemonadeFototapet Reggae FallsFototapet Regnbuefarvet byFototapet Relaxation by the seaFototapet Relaxing on the beach\nMasser af online webshops foreslår nu om stunder et bredt udvalg af leveringstyper. En af de mest moderne er i dag at afsende til en pakkeshop, hvor du selv henter din bestilling når det passer ind i din hverdag. Fragttypen er altså særdeles smart, samt i mange tilfælde desuden den prisbilligste leveringsmanér ved køb af .\nDu bør endvidere planlægge at få varerne leveret til din bolig eller ud på dit arbejde. Metoden viser sig ofte en anelse dyrere, men ligeledes super gnidningsløs. Den mest letkøbte fragttype vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, som dog stiller krav om at du opholder dig i kort afstand af netbutikkens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på er jo rigtig afgørende ifald vi skal bruge dine nye produkter med det samme, så herved er det skam fornuftigt at vi ser nærmere på den forventede leveringsdato på den relevante vare.\nAdskillige webshops tilsiger levering på næste hverdag på masser af varenumre, eksempelvis , men vær påpasselig da det antager at bestillingen indsendes tidligere end et fast klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få dit nye produkt klar inden personalet får fri.\nNogle enkelte forretninger på nettet garanterer levering uden gebyr, men for det meste er det så nødvendigt at der indkøbes for en konkret pris. Desuden burde du foretrække den mest letkøbte leveringsudgave, som i mange tilfælde – om man er i Odense, Korsør eller Struer – vil blive at få fragtmanden til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er efterhånden særdeles let for internetbrugere at lave prissammenligning på forskellige internet firmaer i Danmark, og derved har masser af internet handler i Danmark været nødt til at formindske salgsværdien på produkterne – til juniorer, og tillige også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange sikre gratis fragt.\nDog kan det immervæk blive indbringende at analysere nogle enkelte butikker på nettet efter tilbud på før du gennemfører din bestilling, så du er på den sikre side med at opnå den billigste pris.\nDu må imidlertid være så påpasselig, at såfremt en forretning på nettet afhænder bedst i test varer til salg for en pris der kan ses som helt fantastisk attraktiv, er det ofte være et fingerpeg om en uærlig e-handler. Kortkøb er på den anden side inkluderet i en vedtægt, der garanterer folk imod uægte internet forretninger.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du bruge en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du foretrækker at dække pengene over en periode.\nForinden folk bestiller hos en shop på nettet kan de faktisk skimme webshoppens forretningsvilkår, men det er bare ikke videre interessant.\nEt andet alternativ kunne måske være at undersøge hvorvidt e-forhandleren er støttet af e-mærket, som burde være et fingerpeg om at online shoppen anerkender gældende dansk lovgivning, foruden at online virksomheden af og til revurderes af fagfolk der er indført i lovene på området. Det er en rigtig god mulighed for at få assistance, såfremt du skulle få besvær som følge af dit indkøb.\nLigeledes tilrådes det at man er vidende om de mest betydningsfulde reglementer i forbindelse med ordren, til eksempel hvilken ombytningspolitik shoppen benytter. I relation til det er det på samme måde relevant, at man til enhver tid bibeholder sin e-mail kvittering, således man en anden gang vil kunne dokumentere bestillingen af , uanset om man søger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot genererer nogle troværdige løsninger til at gennemsøge adskillige eksisterende konsumenters domme og derfor slår vi et slag for, at du bliver klogere på e-handlens anmeldelser af forud for at du handler.\nFacebook tilbyder dig tilsvarende rigtig hensigtsmæssige genveje til at få en idé om e-forhandlerens troværdighed. Tilmed møder vi faktisk internet webshops som giver folk mulighed for at tilkendegive en omtale af virksomhedens service, hvilket tilmed bør bruges til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nVores side er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med masser af internet shops i Danmark idet vi introducerer forretningernes varer, og indkasserer betaling hvis en bruger fra vores hjemmeside udfører en handel.\nViden angående produkter og butikker på nettet understøttes hyppigt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for rettelser der er blevet udført siden nyligste opdatering af hjemmesidens informationer.