Poul Dahl - soldaterhjælp - samfundstryghed - foredrag\n>Poul Dahl - soldaterhjælp - samfundstryghed - foredrag<\nPoul Dahl er oberstløjtnant og tidligere chef for jægerkorpset - kan bookes til foredrag med nedenstående emner:\n* De væbnede styrkers rolle\n* Risikosamfundet og sikkerhed\nPå baggrund af en beskrivelse af det moderne risikosamfund og det deraf følgende behov for samfundsskabt sikkerhed forklares, hvorfor mange mennesker har problemer med at leve med livets risiko.\nGennem praktiske eksempler (egne oplevelser) giver foredraget sine anbefalinger på, hvordan dette problem løses.\n* Humanitær hjælpearbejde i krise- og konfliktområder\nPå baggrund af situationen i Irak i perioden 1993-1997 beskrives, hvorledes det humanitære hjælpearbejde var organiseret.\nDe aktuelle sikkerhedsproblemer beskrives gennem konkrete hændelser.\nPOUL DAHLs sikkerhedskoncept forklares.\n* Brændpunkt Irak\n* Offentlig debat og ytringsfrihed\n* Verden ifølge Poul Dahl\nFødt d. 05 August 1944 i Vejen. Opvokset i Herning hvor han blev student i 1964.\nPoul Dahl blevIndkaldt til aftjening af værnepligt ved Prinsens Livregiment i sommeren 1964, og han valgte herefter en karriere i Forsvaret. Han blev Løjtnant af reserven i 1966 og blev herefter optaget på Hærens Officersskole i 1968, som han afsluttede i 1971 med udnævnelsen til Premierløjtnant af Linien.\nPoul Dahl er medlem af partiet Venstre, hvor han er formand for Det Sikkerheds- og Udenrigspolitiske udvalg i Viborg Amt. Han er en populær og efterspurgt foredragsholder, ikke blot med emner tilknyttet det danske forsvar.\nDen store interesse for specielt sikkerhed har medfødt et samarbejde med B.S Christiansen, den tidligere Jægersoldat kendt under navnet ”BS” og forskeren Preben Bonnen. Et samarbejde der er resulteret i virksomheden ”ISAC”.\nSammen med samme Preben Bonnen er Poul Dahl medforfatter af en ny bog om det Danske Forsvar.\nBogen udkom i efteråret 2003 med titlen” KRIGENS NYE KLÆDER- Dansk Forsvar i det 21. Århundrede”. En bog der ikke nøjes med en fantasiløs fremskrivning af det Forsvar vi har i dag!!!\nNår Poul Dahl således ikke er på ”farten” i sine mange gøremål, tilbringer han tiden sammen med sin hustru Zeina og deres fælles børn, Jonathan på 7 år, Sarah på 6 år og Marc på 4½.\nOm Poul Dahl:\n1. Knight of Denmark


6. oktober 2021 - Brønderslev Kommune\nGenberegning af timepriser for personlig pleje og praktisk hjælp\nRegnskab for Kornumgaard 2020\nUddybning af muligheden for udlevering af midlertidige hjælpemidler i Brønderslev Kommune\nDagsordenpunkt fra udvalgsmedlem\n3. Godkendelse af kvalitetsstandarder\nFolketinget har gjort det lovpligtigt for kommunerne at udforme kvalitetsstandarder på nogle af de store velfærdsområder, som skal godkendes en gang årligt. På Ældreomsorgsudvalgets område gælder det Servicelovens §§ 79a, 83 og 83a. Mange kommuner – herunder Brønderslev Kommune – udarbejder også kvalitetsstandarder på områder, som ikke er lovpligtige. Disse forelægges udvalget på de næstkommende møder, hhv. 3. november og 1. december 2021 til godkendelse.\nKvalitetsstandarderne fungerer som et styringsredskab og har en række anvendelsesmuligheder, herunder:\nFagforvaltningen for Sundhed og Velfærd foreslår, at Ældreomsorgsudvalget godkender de fremsendte lovpligtige kvalitetsstandarder.\nBeslutning fra Ældrerådet, 29. september 2021, pkt. 4:\nÆldrerådet tager orienteringen til efterretning med følgende bemærkning til klippekort:\nDer bør være frit valg for borgere visiteret til klippekort på, hvorledes tiden ønskes brugt.\nKlippekort bør også kunne bruges til ekstra praktisk hjælp. Eksempelvis rengøring af køleskab, ekstra rengøring af fx badeværelse, køkken, soveværelse. Uden at dette går ud over den allerede visiterede ydelse.\nUdvalget roser den sproglige tilretning af kvalitetsstandarderne.\nUdvalget ønsker udleveret en folder om anvendelse af klippekort på plejecentre.\nUdkast - Forebyggende hjemmebesøg\nUdkast - Rehabiliteringsforløb\nUdkast - Klippekort\nUdkast - Nødkald\nUdkast - Personlig hjælp og pleje\nUdkast - Praktisk hjælp\nUdkast - Støtte og vejledning\n4. Genberegning af timepriser for personlig pleje og praktisk hjælp\nTimepriserne for personlig pleje og praktisk hjælp for 2020 er genberegnet i lyset af regnskab 2020.\nÆldreomsorgsudvalget anmodes om at godkende de reviderede timepriser, samt at ændringen træder i kraft med virkning fra 1. januar 2022.\nSundheds- og ældrechef Uffe Viegh Jørgensen, visitationschef Ellen Lykke og økonomichef Jan Clemmensen deltager under dette punkt.\nDet følger af lovgivningen, at kommunerne skal afregne sine private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp med et beløb, der svarer til, hvad det ville koste kommunerne selv at levere en tilsvarende ydelse. Taksterne skal fastsættes på baggrund af kommunens samtlige budgetterede, direkte og indirekte langsigtede omkostninger ved levering af ydelsen.\nTimepriserne for praktisk hjælp og personlig pleje er blevet genberegnet på baggrund af det konkrete forbrug i 2020, og på den baggrund foreslås taksterne tilrettet med virkning fra 1. januar 2022.\nDen endelige beregning af timetaksterne for 2020 viser følgende\nTimeprisen for praktisk hjælp ændres fra 351 kr. til 352 kr.\nTimeprisen for personlig pleje leveret på hverdage mellem kl. 7:00 og 17:00 ændres fra 351 kr. til 352 kr.\nTimeprisen for personlig pleje leveret i øvrige tidsrum ændres fra 487 kr. til 482 kr.\nFagforvaltningen for Sundhed og Velfærd foreslår, at de korrigerede takster lægges til grund ved beregning af taksterne for 2022.\nSagen er lavet i samarbejde med Økonomiafdelingen, som derfor ikke har yderligere kommentarer.\n5. Regnskab for Kornumgaard 2020\nPlejecenter Kornumgaards regnskab for 2020 fremsendes til Ældreomsorgsudvalget til orientering.\nBrønderslev Kommune har driftsoverenskomst med plejecenter Kornumgaard, og det medfører, at regnskabet skal konteres ind i det kommunale regnskab.\nKornumgaard afregnes på lige fod med de store kommunale plejecentre, dvs. efter taksten for plejecentre med mere end 30 pladser. Derudover afregnes Kornumgaard for udgifter til lån m.v., idet plejecentret selv er boligforening. Denne praksis sikrer, at Kornumgaard ligestilles med de kommunale plejecentre.\nRegnskabet fremsendes til udvalgets behandling i forlængelse af henvendelser tidligere på året fra Danske Diakonhjem om Kornumgaards økonomiske udfordringer.\nAf bilaget fremgår såvel budget som regnskab for 2019 og 2020. Som det fremgår, er forbrugsmønstret meget ens i de to år, og regnskabsresultatet giver ikke anledning til bemærkninger.\nKornumgaard kan på linje med kommunale institutioner overføre over- og underskud mellem årene. Det fremgår, at Kornumgaard har et underskud på regnskab 2019 på 737.000 kr. Regnskabet for 2020 viser, at underskuddet i løbet af året er nedbragt til 536.000 kr.\nStaben foreslår, at Ældreomsorgsudvalget tager orienteringen til efterretning.\nKornumgaard Plejehjem - Regnskab 2020\n6. Uddybning af muligheden for udlevering af midlertidige hjælpemidler i Brønderslev Kommune\nÆldreomsorgsudvalget har ønsket en uddybning af muligheden for at udlevere midlertidige hjælpemidler enten fra bibliotekerne eller fra plejecentrene.\nÆldreomsorgsudvalget skal tage stilling til, om udlevering af midlertidige hjælpemidler enten fra bibliotekerne eller fra plejecentrene kan godkendes.\nSundheds- og ældrechef Uffe Viegh Jørgensen, visitationschef Ellen Lykke og konsulent Anne-Cathrine Visborg deltager under dette punkt.\nPå Ældreomsorgsudvalgsmødet den 9. juni 2021 blev udvalget præsenteret for 3 muligheder for at udlevere midlertidige hjælpemidler i Brønderslev Kommune. Udvalget ønskede, der blev arbejdet videre med én af mulighederne – nemlig udlevering fra bibliotekerne – samt en ny mulighed: udlevering fra plejecentrene.\nUdlevering fra bibliotekerne\nAlle hjælpemidlerne vil være fysisk placeret på Brønderslev Biblioteks lager. Hjælpemidlerne kan reserveres online eller via de fysiske biblioteker på samme vis som bibliotekernes øvrige materialer. Hjælpemidlerne kan afhentes dagligt på Brønderslev bibliotek i den bemandede åbningstid eller leveres til de øvrige biblioteker i kommunen indenfor 1-3 dage afhængig af, hvornår der er planlagt kørsel til det pågældende bibliotek. På de øvrige bibliotekerne skal hjælpemidler også afhentes i den bemandede åbningstid. Der er ligeledes mulighed for at afhente hjælpemidlerne via Det Mobile Bibliotek.\nBibliotekerne sørger for, at hjælpemidlerne chippes og registreres i systemet, således at de kan reserveres/udlånes. På den måde vil det altid være registreret, hvem der har lånt hvilke hjælpemidler, ligesom en hjemkaldelse af hjælpemidlet vil ske automatisk. Bibliotekerne vil ligeledes sørge for transport til/fra de øvrige biblioteker, da de i forvejen har kørsler dertil.\nBibliotekerne har ikke en pedel til rådighed, som vil kunne varetage rengøringen og vedligehold af hjælpemidlerne. Driftsafdelingen, der har både rengørings- og serviceassistenter ansat, vil gerne påtage sig denne opgave. Rengøringsassistenterne har daglig gang på Brønderslev Bibliotek, og kan derfor hurtigt rengøre hjælpemidlerne og tilkalde en serviceassistent til vedligehold/reparation efter behov. Ansvaret for reparation og vedligehold af hjælpemidlerne – på daglig basis – ligger hos Driftsafdelingen. Men det overordnede ansvar for hjælpemidlerne ligger hos Hjælpemiddeldepotet, og der skal derfor udarbejdes en praksis for, at hjælpemidlerne sendes til hjælpemiddeldepotet til gennemsyn med jævne mellemrum.\nDet første år vil de årlige udgifter være 83.000 kr.\nDe følgende år vil de årlige udgifter være 52.000 kr.\nUdlevering fra plejecentrene\nBrønderslev Kommunes hjælpemiddeldepot i Aalborg udvides med hjælpemidler og 6 stk. af hver hjælpemiddel fordeles over to plejecentre (i henholdsvis den østlige og vestlige del) i Brønderslev Kommune. Ved behov for et hjælpemiddel ringer borgeren til det pågældende plejecenter og aftaler tid til afhentning. Når borger afhenter hjælpemidlet, skal det registreres i KMD sundhedslogistik. Her visiterer medarbejderen hjælpemidlet til borgeren samt sender besked til Hjælpemiddeldepotet i Aalborg om, at der er taget et hjælpemiddel fra plejecentrets depot. Når depotet er tømt, sørger Hjælpemiddeldepotet for, at det fyldes op med 3 nye af hvert hjælpemiddel. Der er dagligt kørsler, og derfor kan depotet være fyldt op dagen efter. Der vil ikke være en overgrænse på, hvor mange hjælpemidler der kan opfyldes med, og derfor er lageret – i princippet – utømmeligt.\nNår hjælpemidlet returneres til det pågældende plejecenter, registreres dette igen i KMD sundhedslogistik og Hjælpemiddeldepotet sørger for, at hjælpemidlet afhentes på plejecentret. Herefter rengøres det samt evt. vedligeholdes. Der er en rammeaftale i Brønderslev Kommune vedrørende kørsel af hjælpemidler, og derfor vil der ikke være nogle ekstra udgifter forbundet hermed. Ansvaret for vedligehold og reparation af hjælpemidlerne ligger derfor hos Hjælpemiddeldepotet.\nRegistreringen i KMD sundhedslogistik er nødvendigt, da det er den eneste måde, hvorpå der kan bestilles nye hjælpemidler på. Tidligere erfaringer viser, at en manuel registrering ikke er fuldstændig, og at der er øget risiko for, at udlånte hjælpemidler bliver væk/ikke leveres tilbage.\nUdregningerne for udlevering via plejecentrene tager udgangspunkt i hjemkøb af 6 stk. af hvert hjælpemiddel (dvs. 24 stk. i alt). I så fald er udgiften til rengøring, vedligehold og reparation af de 24 hjælpemidler inkluderet i den nuværende administrationsaftale med Hjælpemiddeldepotet. Er efterspørgslen på hjælpemidler større end 24 stk. i alt, er situationen anderledes, og i så fald skal der forhandles et tillæg til Hjælpemiddeldepotet, der afspejler det merarbejde, Hjælpemiddeldepotet har med hjælpemidlerne. Da det er svært at estimere, hvor stor efterspørgslen er, kan der ikke sættes beløb på dette tillæg på nuværende tidspunkt.\nDet første år vil de årlige udgifter være 38.000 kr. (udregnet ud fra et estimat om, at der hjemkøbes 6 stk. af hvert hjælpemiddel. Er efterspørgslen større, vil denne udgift stige).\nDe efterfølgende år vil den årlige udgift være hjemkøb af yderligere hjælpemidler.\nGenerelt kan være svært at sikre, at det er den korrekte målgruppe, der låner hjælpemidlerne. Denne situation er gældende uanset hvilken udlånsmulighed, der anvendes.\nFagforvaltningen gør opmærksom på, at området om udlån af midlertidige hjælpemidler ikke er beskrevet i lovgivningen og at kommunen som udgangspunkt bærer det fulde ansvar. Den manglende omtale i lovgivningen betyder dog ikke, at kommunen ikke må udlevere hjælpemidlerne. Derfor er det vigtigt, at både rengøringsassistenter og serviceteknikere læres grundigt op i vedligeholdelse af hjælpemidlerne, da kommunen ikke kan ansvarsfraskrive sig i tilfælde af skader pådraget pga. manglende vedligehold.\nDerudover kan kommunen bede borgerne om at underskrive et dokument, hvori der står, at hjælpemidlet er deres ansvar i udlånsperioden. Hvis udlånet sker via bibliotekerne, er dette allerede en del af det reglement, der gælder for udlån af materialer lånt på bibliotekerne, mens der skal udarbejdes et juridisk dokument, som skal underskrives, såfremt udleveringen sker via plejecentrene (og heraf følger en drøftelse af hvordan disse juridiske dokumenter opbevares i forhold til GDPR-reglerne).\nDe øvrige kommuner\nTil sammenligning er der undersøgt, hvordan de øvrige nordjyske kommuner gør. Ingen af de nordjyske kommuner udlåner hjælpemidler som dem, Brønderslev Kommune har påtænkt, men flere kommuner har udlånt småhjælpemidler eller velfærdsteknologi – se bilag.\nFagforvaltningen for Sundhed og Velfærd foreslår, at Ældreomsorgsudvalget drøfter de to opstillede muligheder og træffer beslutning om, om Brønderslev Kommune skal tilbyde udlån af midlertidige hjælpemidler. Såfremt dette besluttes, anbefaler Fagforvaltningen for Sundhed og Velfærd, at udlån fra bibliotekerne vælges og at udleveringen afprøves i en periode på 12 måneder, hvorefter effekten evalueres, hvorfor Fagforvaltningen beder om 83.000 kr. til dette.\nVed udlevering fra bibliotekerne: Medarbejdernes arbejdsopgaver påvirkes ikke i større grad, da udleveringen af materialer – i dette tilfælde hjælpemidlerne – er en stor del af hverdagen. Meropgaven består i at oprette hjælpemidler, chippe dem, udlevere dem personligt, oprette nye brugere samt rekvirere en rengøringsassistent, når hjælpemidlerne kommer retur.\nVed udlevering fra plejecentrene: Medarbejdernes arbejdsopgaver udvides til også at orientere sig om udlån af hjælpemidler og servicering af borgere, der skal afhente/aflevere hjælpemidler samt dokumentationen heraf. Det betyder, medarbejderne må forlade plejecentrenes beboere og dermed deres kerneopgave for at varetage udleveringen.\nBeslutning fra Ældrerådet, 29. september 2021, pkt. 6:\nÆldrerådet tager orienteringen til efterretning og støtter op omkring udlevering fra bibliotekerne.\nUdvalget godkender udlån af hjælpemidler via 2 plejecentre, og at der foretages en opfølgning efter 6 måneder.\nFinansiering af udgifterne indgår i den kommende drøftelse om udmøntning af budget 2022.\nNotat til sag om udlevering af midlertidige hjælpemidler\n7. Status vedr. forhold på Plejecentret Margrethelund\n2. status vedr. forhold på Margrethelund\nReferat fra bestyrelsesmøde i Nordjysk Mad I/S den 21. juni 2021.\nReferat fra bestyrelsesmøde den 21. juni 2021. De væsentligste punkter var følgende:\nÅrsrapport/regnskab 2020 til godkendelse\nBæredygtighedsprojekt (madspild og økologi mv.)\nDesuden var der en orientering ved daglig leder og bestyrelsens medlemmer.\nReferat fra 43. bestyrelsesmøde Nordjysk Mad\nDer foreligger venteliste pr. 15. september 2021 til plejehjem, plejecentre og ældreboliger.\nSundheds- og ældrechef Uffe Viegh Jørgensen og Ellen Lykke deltager under dette punkt.\nBeslutning fra Ældrerådet, 29. september 2021, pkt. 3:\nÆldrerådet tager orienteringen til efterretning med følgende bemærkning:\nÆldrerådet er opmærksomme på den store venteliste, og at det sandsynligvis skyldes Coronatiden, og er samtidig oplyste om, at garanti-ventelisten overholdes.\nÆldrerådet foreslår samtidig, at der sættes øget fokus på tomgangshusleje, og stiller sig uforstående overfor, at der ikke kommer en løsning på den store og vedvarende udgift.\nVenteliste til plejecentre og ældreboliger pr. 15. september 2021\n10. Dagsordenpunkt fra udvalgsmedlem\nDagsordenpunkt fra Klaus Riis Klæstrup.\nKlaus Klæstrup har anmodet om optagelse af følgende punkt på Ældreomsorgsudvalgets dagsorden:\n(Gerne med deltagelse af repræsentant fra boligforeningen PM og repræsentant fra Økonomiafdelingen Henrik Lykke)\nA. På ældreomsorgsmødet den 15. september 2021 blev det oplyst, at der var et antal lejeboliger i Støberiet, som i sommermånederne var ramt af ekstrem varme. Området har været rejst tilbage i 2016.\nHvad er der sket siden? På ovennævnte møde blev der givet udtryk for, at der fortsat var problemer med varmen.\n*På et møde november 2020 med kommunaldirektør Søren Steensen blev området drøftet, og der blev efterfølgende udarbejdet et notat, hvor plejehjemmet Støberiet er nævnt.\nAf vedhæftede notat fremgår det, at der bliver årlige møder mellem repræsentanter fra kommune og boligselskabet PM, og at der bliver taget referater fra disse møder, her må udfordringer omkring varme være anført.\nB. Hvem sidder i afdelingsbestyrelsen for afdeling 41?\nPå PM's hjemmeside fremgår ingen afdelingsbestyrelse for afdeling 41.\nHvor og hvem er kommunens eller beboernes repræsentant i denne afdeling?\nHvem godkender budgettet for denne afdeling?\nHvor er budgettet for 2022?\nHvem godkender regnskabet?\nHvor er regnskabet for 2020?\nHvem deltager i beslutningen om, hvad hensættelser skal anvendes til?\nFra budget 2019 og frem er der ikke udgiftsført beløb for almindelig eller planlagt vedligeholdelse, ligeledes er istandsættelse ved fraflytning heller ikke udgiftsført\nDer er fra 2020 anført en særlig aktivitet på 555.000 kr. - til hvad?\nDer er i budget 2021 anført en særlig aktivitet på 675.000 kr. - til hvad?\nAf regnskabet for 2018 fremgår et underskud på 297.600 kr. Underskuddet medtages inddækket i budget således 147(19) + 110(20) + 110(21) = 367.000 kr.?\n*På et møde november 2020 med Kommunaldirektør Søren Steen Steensen blev området drøftet, her kom der vedhæftede notat efterfølgende hvoraf plejehjemmet Støberiet er nævnt.\nAf vedhæftede notat fremgår der bliver årlige møder mellem repræsentant fra kommune og boligselskabet PM der bliver taget referater af disse møder, her må udfordringer omkring varme være anført.\n2. Tilsyn med plejehjem, og klagemuligheder Brønderslev Kommune\nPå mødet ønskes følgende drøftet og belyst:\nEftersyn på plejehjem:\nHvilke muligheder har kommunen for at iværksætte eftersyn, udover de lovpligtige eftersyn på plejehjem i kommunen?\nÆldretilsynet - Styrelsen for Patientsikkerhed (stps.dk)\nHvad skal der til for at der iværksættes evt. eftersyn.\nAfdækning af mulighederne for at fremsende klager over forhold på plejehjem.\nPunkterne belyses på et kommende udvalgsmøde.\nØkonomisk tilsyn med boligselskaber\nOrientering om politisk møde med den nye direktør for Danske Diakonhjem.\nDer ønskes på næste møde en drøftelse af ”stafetter” fra det afgående udvalg til det nye udvalg.\nDer ønskes en drøftelse af, hvordan styring af plejecentrene, herunder vedligeholdelsesplaner, administrationsaftale m.v. håndteres, jf. notat om økonomisk tilsyn med boligselskaber (se Ældreomsorgsudvalget, 6. oktober 2021, sag 10).\nOrientering om, at beboere på plejecentrene har fået 3. vaccination mod covid.


Diyar Khalid i Medina til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDiyar KhalidLejlighedPrince Abdul Majed after Al Qimma Market, Adh Dhairah, Medina, Saudi-Arabien, 42315 - Se på kortRigtig godt7,6Baseret på1anmeldelseDiyar KhalidSe flere billederLobbySe flere billederSe alle 26 billeder8,0 Rigtig god placeringSe på kort8,0BeliggenhedFaciliteter du vil elskeaircondition\nSammenlign med lignende ejendommeNuværende udvalgDiyar KhalidDiyar Ahmed ApartmentDyar Farouk Hotel ApartmentAl Saleh Hotel ApartmentsGæstebedømmelseRigtig godt 7,6 (1 anmeldelse)Fremragende 10,0 (1 anmeldelse)Anmeldelsespoint 5,9 (47 anmeldelser)Godt 6,9 (16 anmeldelser)NabolagAdh DhairahAl AridhAl KhatimAl AridhWi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-FiMorgenmad Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderetVælg datoerSe denne ejendomSe denne ejendomSe denne ejendom\nAfstande og vigtige stederNærliggende lufthavne17 kmMadinah - Prince Mohammed Lufthavn (MED)159 kmYanbu Lufthavn (YNB)Bus- og togstationer3,5 kmSAPTCO Busstation Medina7 kmPilgrims BusstationHospitaler og klinikker1,3 kmSafa Al Madeena HospitalApoteker750 mCopper PharmacyDagligvarebutikker8 kmKhalid Grocery Storehæveautomat2 kmATM\nMere om Diyar KhalidEn oversigtHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Medina, så er Diyar Khalid et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Diyar Khalid gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som døgnåben reception. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Diyar Khalid et fremragende valg, når du er i Medina.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladtreception [24 timer] Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaske Talte sprogarabisk Vis mindrePolitikkerBørn og ekstra sengeSpædbørn fra 0 til 2 år gamle [inkluderet]Bor gratis hvis der bruges eksisterende senge. Bemærk at hvis du har brug for en spædbarnsseng kan der være ekstra opkrævning.Børn fra 3 til 12 år gamle [inkluderet]Bor gratis hvis eksisterende senge bruges.Gæster på 13 år og ældre anses som voksneEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereBrugbare oplysningerEjendommenAntal værelser: 25\nقريب من المسجد النبوي في منطقة هادئة تماماً ، انصح به من يرغب بزيارة المسجد النبوي وقضاء اغلب وقته خارج الفندق Anmeldt 03 april 2017


Mere om Klatreroser - MY-GARDEN\nKøb Klatreroser med mere - klik her\nKlatreroser med mere\nI samtlige grupper af kulturroser, og også blandt de vilde roser, findes en lang række former der markerer sig ved at have kaskader af blomster og en uhyre voksekraft med skud der på én sommer bliver fra et par meter til over otte meter. Mange af de bedste former har arvet disse egenskaber gennem tiltrækning med de asiatiske vildroser som Rosa wichuraiana, Rosa moschata og Rosa multiflora og europæiske vildroser som Rosa arvensis og Rosa sempervirens. Populært omtaler vi haveformerne som slyngroser, klatreroser og espalierroser – mindre udbredt er søjleroser, rankende roser, bunddækkeroser og sørgeroser – men fælles for betegnelserne er at de fortæller mere om rosens vækstform og anvendelse end om herkomsten. For at begrænse en alt for pladskrævende opdeling af slyngroserne i grupper bestemt efter den art de nedstammer fra, har jeg valgt under ét at kalde denne gruppe af roser for Slyngroser som man også gør det i ældre planteskolekataloger. Herkomsten, om den er kendt, nævnes naturligvis under hver sort.\nDe mange sorter har indbyrdes en meget forskellig vækstform, men er normalt meget aggressivt voksende og temmelig temperamentsfulde. Disse roser vokser alle vegne, i træer, op ad nedløbsrør, ind under tagskægget og ud gennem teglene, på rækværker, hen over gamle bilvrag, de kan skjule gamle træstød og bindes til mere eller mindre sindrige konstruktioner i træ og stål som mennesket har bygget til dem. Uden naturlig eller kunstig støtte vokser de fleste slyngroser så langt i vejret de kan indtil grenene nedbøjes af deres egen vægt og knækker hvis de er for stive, eller hvis de har lange, tynde, bøjelige skud, lægger sig som et dække ud over det omliggende terræn. Andre slyngroser har kortere skud, er mere buskagtige og kan bære sig selv oppe hvad gør dem velegnede og effektfulde som store solitærplanter. Næsten alle slyngroserne kan anvendes i blandede rabatter af større og mindre træer, sirbuske og stedsegrønt som de så kan læne sig til, bindes til eller klatre rundt i. Apropros ’klatrerose’ – man ser den for sig bevæge sig som en abe – så dækker denne betegnelse fx over at et langt skud fra rosen kan lægge sig over de nederste grene på et mindre træ, det følgende års skud rækker op over en højeresiddende gren og lægger sig til hvile her indtil den fortsætter året efter og så fremdeles. Får den samtidig hjælp af kraftige torne, kan rosen på denne måde let klatre op gennem et træs grene, brede sig ud og mere eller mindre fylde en middelstor trækrone. Tjørnen eller æbletræet der blomstrer tidligt, får midt på sommeren sin ’anden’ blomstring ved sin nære slægtning rosen. Fremragende til at klatre i træer er, fx ’Albertine’, ’Breeze Hill’, ’Dr van Fleet’, ’Hiawatha’ og ’Venusta Pendula’ (se også under kapitlet Vildroser).\nFritstående vil slyngroser, som fx ’Sanders White’ og ’Albéric Barbier’, næsten straks lægge sig ud over det omliggende terræn, de nærmest flyder ud til alle sider idet disse sorters lange, bøjelige skud ikke kan holde sig selv oppe. Denne evne udnyttes på skrænter eller over støttevægge hvor de vil hænge ned med eventyrlig draperende virkning. I min have har ’Sanders White’ lagt sig til rette i en stor, spredende enebær som i en rede. Det er overvældende og betagende, og i blomstringstiden må jeg hver aften hen for at nyde dette syn.\nOrd som fantastisk, rig, overvættes, umådelig, betagende og åndeløs – og ord som guirlander, ranker, kaskader, draperende, brusende – rækker næppe når man skal gengive oplevelsen af slyngroser på deres højeste og deres bedste. De styrker simpelthen livslysten. Høns bliver endnu smukkere når deres gård ligger halvt i skygge af en ’Dorothy Perkins’. En styg carport eller anden kvadratmeterarkitektur kan næsten blive tilgivet når de draperes af disse kraftige, blomstrende væsener. Det udelukker naturligvis ikke at slyngroserne også kan bruges på smukke bygninger.\nPå en rejse i slutningen af maj måned med bil fra Firenze i Italien til Ardèche i Frankrig kørte jeg uden for de sindsoprivende autostradaer ad smukke biveje og landeveje. Langs hele ruten blomstrede slyngroserne op ad mure, over hegn og stengærder, på pergolaer, frit i vejkanten og mellem stammerne i lyse skovstrækninger. Variationen af sorter var meget begrænset, den samme halve snes typer gik stort set igen fra Toscana til Ardèche. Det var dog ikke hvad som helst, men slyngroser der også i dag hører til de bedste, og jeg kan nævne følgende: ’Albéric Barbier’, ’Albertine’, ’American Pillar’, ’Blairii no. 2’, ’Climbing Mme Caroline Testout’, ’Dorothy Perkins’, ’Dr van Fleet’, ’Excelsa’, ’Gloire de Dijon’, ’Mme Alfred Carrière’, ’New Dawn’ og ikke mindst bourbonrosen ’Zéphirine Drouhin’.\nDet er i øvrigt bemærkelsesværdigt hvor mange amerikanske rosentiltrækkere der bringer slyngroser i handelen i begyndelsen af 1900-tallet. Mange af sorterne hører til de mest udbredte i Europa, fx ’Dorothy Perkins’, ’May Queen’ og ikke mindst ’New Dawn’.\nSlyngroserne udgør en næsten uoverkommelig og mangfoldig skare af roser. Der findes hundredvis af vidunderlige slyngroser, langt flere end der er plads til i denne bog, så jeg har bestræbt mig på at udvælge en række sorter der repræsenterer en god variation af vækst- og blomsterformer og som jeg holder særligt meget af.\nDyrkning De fleste slyngroser er nøjsomme og kraftfulde og generelt nemme at dyrke. Det kan være et temperamentsspørgsmål hvorledes slyngroserne skal beskæres og gødes, men der gives en tommelfingerregel: For de sommerblomstrende slyngroser gælder det at fjerne visne blomster og udtjent træ lige efter blomstringen for at stimulere de nye skud som skal give blomster den følgende sæson. Husk at de slyngroser der bærer smukke hyben, ikke skal beskæres før sent på året eller tidligt næste forår. Gødning tilføres i moderate mængder og kun én gang om foråret og én gang umiddelbart efter blomstringen. For de genblomstrende slyngroser gælder det at visne blomster fjernes, væksten beskæres og udtyndes blomstersæsonen igennem. Gødning tilføres én gang om foråret og siden i moderat mængde efter hver blomstring.\nMange slyngroser kan danne espalier for klematis og med en fantastisk effekt, både når de to planter blomstrer samtidig, eller når klematisen så at sige overtager blomstringen efter de sommerblomstrende slyngroser. De storblomstrende klematis er bedst, dels fordi de ofte blomstrer sent eller to gange, og dels fordi de kan beskæres forholdsvis hårdt når man til tider skal frigøre planterne fra hinanden.\nDet er vigtigt for espalierede roser at man hele tiden binder de nye skud op uden at stramme opbindingstråden for hårdt omkring grenen da den også skal kunne vokse i tykkelsen. Det er en smagssag om espalierede roser og roser på pergola skal have lov at følge deres natur og blive ’højbenede’ med lange, nøgne ledegrene som først bærer løv og blomster flere meter oppe, eller om man ønsker at rosen har blomster fra tå til top. Ønsker man det sidste, kan det være nødvendigt hvert andet eller tredie år at tynde ud og fjerne udtjent træ og opbinde nye ledegrene til blomstersætningen. Mange slyngroser kan anvendes fritstående eller solitært, forstået på den måde at rosen ikke bindes til nogen form for støtte, men kan udvikle sig frit i alle retninger og følge sin natur. Hvis det er muligt, vil en fritstående slyngrose anvende omgivelserne til støtte for sine meterlange skud, det være sig træer og buske i nærheden, stengærder, stakitter, cykler, bilvrag osv. Som deres stamformer blandt vildroserne skal en fritstående slyngrose have rigelig plads, men skal også kunne begrænses og fornys ved beskæring.\nEspaliering på mur eller væg, eller en af de utallige muligheder for opbinding til en eller anden form for støtte er nok den mest udbredte måde at dyrke slyngrosen på. Espalierer er forskellige både i form og materiale – fra det helt enkle med et stykke ståltråd over et par søm til det kunstfærdige fletværk i hårdt træ.\nSøjlen, hvor rosen skal præsenteres vertikalt, kan være alt fra originale græske søjler eller kopier, en gennemgående træstamme hvor man efterlader små stappe når man kapper sidegrenene, en telefonpæl eller rafte, en murpille til en kunstfærdig sammensat søjlekonstruktion i hårdt træ eller stål. Tripoden er også et vertikalt element i haven. Den laves af hasselkæppe, rafter, bambusstokke eller andet materiale der i et antal af tre stødes i jorden og bindes sammen i toppen. Tripoden er god hvor man ønsker en enkel og diskret støtte.\nOrdet pergola stammer fra det italienske/latinske ’pergula’ der betyder bygningsfremspring i betydningen en søjlehal dækket af planter eller en løvgang i træværk. Pergolaer opføres i dag ofte omkring opholdspladser, terrasser og gangarealer. Materialet kan være skåret tømmer, uforarbejdede mindre træstammer og rafter tømret sammen i enkle eller mere komplicerede konstruktioner. En pergola kan også udføres som en søjlehal hvor søjlerne er muret op, støbt i beton eller hugget i natursten, mens overliggerne er af træ.\nEt meget smukt haveelement er rosenbuen. Den kan være bindeleddet mellem to haveafsnit, adgangsvejen fra den kultiverede have til eng og skov, eller ligefrem porten der viser adgangen til boligen. En rosenbue kan udføres i træ, pilegrene, stål eller andet bøjeligt, men samtidig stærkt materiale.\nSlyngroser egner sig også til bedarealer hvor man ønsker en jorddækkende (tæppedannende) virkning. Et ikke for lille bed afsættes og rosen plantes fx i midten. De lange, bøjelige skud lægges ud i slyngende forløb og nedkroges ved hjælp af træ- eller metalpløkke således at de kan danne egen rod. De samme slyngroser kan også plantes på toppen af gærder, stensætninger og støttemure som de så vil drapere med blomster hængende i kaskader. Jorddækkende slyngroser er i mange tilfælde også velegnede i store, blandede busketter hvor de med en fantastisk effekt kan hænge over lange stræk på én eller flere værtsplanter. For at værtsplanterne, der også skal være en pryd for haven på længere sigt, ikke bare skal agere stativ og blive ødelagt af slyngrosen, bør denne med et par års mellemrum tyndes godt ud, skæres tilbage og så få lov at starte igen.\nAlle slyngrosernes størrelsesangivelser i beskrivelserne er mindstemål idet deres voksekraft afhænger meget af det givne voksested. Jeg vil gerne understrege at der ikke findes nogen optimal og fuldgyldig forklaring eller nøgle til anvendelse og beskæring af slyngroserne.\nSlyngroserne byder på så mange vidunderlige oplevelser og variationer at det en personlig sag at lære dem at kende og et temperamentsspørgsmål hvorledes de skal beskæres. Én ting er dog sikkert at de sommerblomstrende slyngroser blomstrer på sommerskuddene fra året før, og på de gamle grenes små sideskud der klippes ind på 3-5 øjne om foråret, og der beskæres kun én gang. De genblomstrende slyngroser beskæres løbende sæsonen igennem.


FREDSKOMPETENCE OG KREATIVITET af Rolf Kenneth Myhre. Giv Johan Galtung Nobels fredspris. Personligt har han ikke behov for den. Han har mere end rigeligt af hæderstegn og æresbevisninger, men verden har behov for at give ham fredsprisen. (Side 6 af 12)\nFREDSKOMPETENCE & KREATIVITET (6 af 12)\nI september 1967 organiserede Johan Galtung og Robert Jungk verdens første fremtidsforskningskonference i Oslo. Galtungs personlige fokus var, "hvordan menneskehedens grundbehov ville udvikle sig, og hvilken teknologi, der er nødvendig for at imødekomme dem, altså at se menneskenes behov som historiens drivkraft, og ikke eliternes indfald". Han var leder af en omfattende Gallup-undersøgelse i 1969, hvor 9.000 mennesker i 10 lande fik stillet 200 spørgsmål. Det resulterede i bogen Images of the world in the year 2000, der senere udkom i 1976. Men selve bogarbejdet var udført inden udgivelsen af Romaklubbens The Limits to Growth (1972) − et projekt som han for øvrigt blev inviteret til at deltage i. Galtung var i årene 1974-77 præsident for World Future Studies Federation, der blev stiftet i 1973. I selvbiografien gennemgår han en række af de spådomme, som han har fremsat i årenes løb.\nAnden gang han giftede sig var i 1969 med Fumiko Nishimura fra Japan. Hun har bl.a. eksamen i socialarbejde ved universitetet i Filippinerne − og desuden er hun en særdeles kompetent kok. Sammen har de fået to børn, Fredrik (1970) og Irene (1977). De har sammen skrevet bogen Kan vi lære af kineserne? (1975).\nUndervisning, forskning og fredskonsulent over hele Jorden (1977- )\nGaltung skriver, at der begyndte at opstå en gensidig mætning mellem ham og de norske politikere og medier. Derfor forlod han i 1977 stillingen som fredsprofessor ved universitetet i Oslo og blev kosmopolit. Hans første nye opgave blev projektkoordinator for FN-universitetet i årene 1977-81, hvor han boede henholdsvis i Schweiz og Frankrig. I Frankrig fik han desuden den interessante opgave at være hovedkonsulent for verdens største fredsmuseum. Det er fra denne tid og fremefter, at de fleste af storbedrifterne i hans lange karriere kan tilskrives: 7 æresdoktorater, 4 æresprofessorater, 56 gæsteprofessorater samt konsulentarbejde for 15 forskellige FN-organer. Han fik tildelt en række hæderspriser, bl.a. Right Livelihood Award, der er en slags alternativ Nobel-fredspris. I alt har han skrevet og redigeret over 100 bøger og over 1000 artikler. Han har holdt tusindvis af foredrag og forelæsninger.\nTil trods for denne store aktivitet har han kunnet nå at besøge Norge 5-6 gange hvert år, og han har en hytte ved Torsnes i Hardangerfjorden. I 2003 havde han ca. 50 opgaver i planlægnings- eller skrivefasen.


Folkeskolens forældresamarbejde og PPR | Dansk Psykolog Forening\nFolkeskolens forældresamarbejde og PPR\nForside / P – Psykologernes fagmagasin / Fagartikler – Psykologi & Viden / Folkeskolens forældresamarbejde og PPR\nAf Alex Madsen, tidligere socialchef og PPR leder, forfatter til ”Familien i skole. Magt og afmagt i folkeskolen”, Frydenlund (2015).\nDet er tid til den årlige skole-hjem samtale. Velkommen, der er vist stadig kaffe og te i kanderne, tag bare en småkage. Jeg tager krus til Julies mor og mig selv, Julie vil ikke have noget. Vi sætter os med Julie imellem os. Vi hilser på de to lærere på den anden side af bordet, dansk- og klasselæreren samt matematiklæreren. Vi småsnakker lidt.\nSkal vi ikke bare gå i gang, jeg kan jo lægge ud, klasselæreren tager Julies elevplan frem og løber læringsmålene igennem. Det går som forventet godt, måske hun godt kunne være lidt mere aktiv i timerne, men hun er jo dygtig, så det handler bare om at klø på. Hun snakker måske lidt for meget med de andre i timerne. Klasselæreren har talt med de andre faglærere, og billedet er det samme, det går i det store og hele godt. Så er det matematiklærerens tur. Det har ikke været Julies bedste fag, men læreren fortæller heldigvis, at det går meget bedre, Julie skal bare fortsætte de gode takter. Julies mor og jeg ånder lettet op, vi har været noget spændte på det med matematikken. Også Julie ser lettet og glad ud.\nJa, vi har egentlig ikke så meget mere at sige, andet end at det går godt, og vi har indtryk af, at Julie er glad for at gå i skole, hvad synes du selv, Julie? Nu er det din tur, du må spørge om, hvad du vil, har du det godt i skolen? Begge lærerne, Julies mor og jeg selv har vendt os mod Julie og ser forventningsfuldt på hende. Julie bliver lidt forvirret over den pludselige opmærksomhed. Jeg kommer til at tænke på, at det netop er det her, Julie tidligere har fortalt, hun ikke bryder sig om. Hun ved aldrig, hvad hun skal sige til lærernes spørgsmål, det er som om lærerne forventer noget bestemt af hende, som hun ikke kan finde ud af, hvad er. Julie mumler, at hun også synes, det går godt. Jamen er der ikke noget du kunne tænke dig anderledes, noget du er utilfreds med? Det er der ikke, Julie rører uroligt på sig, og jeg tænker, at det er tid til at gå.\nForældresamarbejde i tomgang\nDer er næppe mange forældre, der lærer noget væsentligt nyt om deres børn og skolen ved de traditionelle skole-hjem samtaler og forældremøder. Dels er tiden knap, og mødeformerne inspirerer ikke til dialog. Dels vil skolen og lærerne ofte ingenting med møderne og samtalerne andet end vinge af, at de er afholdt. Skulle der endelig være større problemer, kan de alligevel ikke løses i dette forum. Det er sjældent at lærerne i skolen glæder sig til forældresamtaler og forældremøder. Lærerne mærker som forældrene og eleverne, at samtalerne ofte gentager og bekræfter, hvad alle allerede ved. I bedste fald spild af tid. Og i værste fald demotiverende for samarbejdet. Det er tydeligt, at skolen ikke ved hvad de vil med samarbejdet udover at have forældrene til at bakke op, sådan i al almindelighed.\nAt folkeskolens forældresamarbejde kører i tomgang italesættes og beklages mange steder. I folkeskolereformens lovtekster og ikke mindst i den politiske aftaletekst, som ligger til grund for reformen, gentages ofte forhåbningen om, at forældrene kan hjælpe skolen med at gøre eleverne undervisningsparate. Det nærmeste vi kommer en præcisering af, hvad forældrenes opgave i samarbejdet bør være, er henvisningen til arbejdsdelingen mellem skole og hjem. Hjemmet skal opdrage børnene til at blive gode elever dvs. rolige, sociale, koncentrerede og disciplinerede modtagere af undervisning. Skolens kerneopgave er derefter at undervise og lære eleverne så meget som muligt.\nDisse forestillinger om arbejdsdeling tager ikke hensyn til vores viden om, at opdragelse og undervisning ikke kan adskilles. Al dannelse, udvikling og læring foregår i personliggjorte relationer. Derfor forbliver den håbefulde almene italesættelse af forældresamarbejdet som redningsplanke for en folkeskole i (disciplin)krise virkningsløs. Skolen kommer ikke uden om selv at opdrage. En række foreninger, herunder Danmarks Lærerforening, Skole og forældre m.fl., har netop udgivet et oplæg, der hedder Vores fælles folkeskole med trivsel og faglighed. I kapitlet om forældrenes betydning for skolen understreges endnu engang, at forældre skal bakke op om og interessere sig for barnets skole. Og udvise tillid. Der er imidlertid ingen konkrete forslag til hvordan. Eller hvad tilliden skal bygge på.\nSkolen skal lære af forældrene\nJeg præsenterer i bogen Familien i skole. Magt og afmagt i folkeskolen nye og for folkeskolen usædvanlige måder at samarbejde med forældre på. Det gælder eksempelvis familieskole og familieklasser.\nHertil kommer en række anbefalinger til folkeskolen om revitalisering af de traditionelle former for skole hjem samarbejdet. Et af forslagene er en anbefaling til skolen om at skifte position. Relationen mellem forældre og skole er som regel defineret af skolen. Forældrene henvises til samme position som eleverne, de skal undervises og informeres, kort sagt oplyses. Forslaget lyder som følger: Folkeskolen erkender, at skolen ingen viden har om familiens barn ved skolestart. Folkeskolen anerkender, at forældrene har denne viden. Folkeskolen har derfor brug for forældrenes samarbejde om vidensoverførsel for at kunne lykkes med at tilrettelægge læringsprocesser, som er afstemt efter barnets behov og forudsætninger.\nFolkeskolen er altså i forhold til familien i en lærende position. Derfor inviterer den kommunal folkeskole ved børns skolestart til interview af den kommende elev og dennes familie. Skolen forlader sin position af bedrevidenhed og inviterer forældrene til at indtage en position, hvor de kan undervise lærerne og pædagogerne i, hvem deres barn er.\nEt andet forslag til usædvanlige læreprocesser mellem skolen og forældrene er en invitation til forældre om at overvære læringsforløb i skolen, hvor lærerne oplever, de ikke lykkes med deres undervisning. Igen drejer det sig om, at lærerne og pædagogerne bringer sig selv i en lærende position over for eleven og dennes familie. Det konkrete forslag går ud på, at en gruppes eller en klasses lærere og pædagoger indkalder forældrene til møde, hvor de forbereder forældrene på, at de har erfaring for, at der i løbet af et skoleår opstår situationer i undervisningen, hvor de får brug for friske øjne på deres undervisning for at gøre den bedre. Skolen beder derfor om, at nogle forældre melder sig til at komme på skolen, overvære undervisningen og give lærerne og pædagogerne feedback. Skolen inviterer, når behovet opstår. Også dette kan være en af de tillidsskabende foranstaltninger, som efterspørges i folkeskolens forældresamarbejde.\nI bogen kan man læse mere om, hvordan denne og de andre anbefalinger konkret kan rammesættes og gennemføres. Det afgørende er, at den enkelte kommunale folkeskole foretager sådanne invitationer over for skolens forældre, som bryder med de stereotype samarbejdsformer, som altid placerer forældrene i en position af uvidenhed, usikkerhed og afhængighed.\nSkole, PPR og frustration\nUdsigten til, at folkeskolens lærere og pædagoger alene kan gennemføre et opgør med de vante rutiner og tomgangen i skole-hjem samarbejdet, er næppe stor. Forældresamarbejdet ligner på trods af den megen italesættelse af betydning og vigtighed på mange måder et stedbarn i folkeskolens mangfoldighed af opgaver. Tids- og opgavepresset er ikke blevet mindre med folkeskolereformen fra august 2014. Lærerne, pædagogerne og ikke mindst skoleledelsen skal have hjælp, hvis skole hjem samarbejdet skal udvikles, nye former og nyt indhold af samarbejdet prøves af. Så hvem kan hjælpe?\nDen mest nærliggende hjælper er Pædagogisk Psykologisk Rådgivning. I alle kommuner har folkeskoler og privatskoler adgang til en helt unik ressource i form at psykologisk og pædagogisk viden. Og i bedste fald konkrete kompetencer på både det udviklingspsykologiske, specialpædagogiske og rådgivningsmæssige felt.\nNår jeg skriver ” i bedste fald”, handler det om en tvivl, ikke kun jeg men også mange andre har, om relevansen af PPR i forhold til folkeskolens aktuelle udfordringer og opgaver. Ikke mindst inklusionsfordringen har udstillet manglerne i PPR’s hidtil delvist succesfulde specialpædagogiske strategi og faglige profil. Den individualiserede tilgang med pædagogisk psykologiske undersøgelser og vurderinger af elever inden for skolens faglige kontekst opleves af aftagerne af PPR’s ydelser som mangelfuld. Lærerne og pædagogerne oplever et stigende behov for hjælp til at forstå og agere i skolens komplekse felt af relationer.\nKL har i en rapport fra januar 2013 fremlagt en række pejlemærker for PPR’s udvikling. Pejlemærke 2 handler om behovet for supervision og rådgivning i skolen: Brugerne af PPR fremhæver, at det vil være gavnligt for inklusionsarbejdet i kommunerne, hvis PPR yder supervision og rådgivning om inklusion på de enkelte dagtilbud og skoler. Supervision og rådgivning forudsætter, at PPR medarbejderne har den fornødne indsigt i de konkrete lokale forhold. (…), så fortæller interviewene med brugerne fra kommunerne, at PPR mange steder kun beskæftiger sig med denne opgave i et begrænset omfang i dag (KL 2013: 10-11). Pejlemærke 6 handler om forebyggende behandling over for eleverne og deres familier: Brugerne af PPR oplever, at der er behov for forebyggende behandlingsforløb for børn og deres familier. PPR har som udgangspunkt de faglige kompetencer til at have forebyggende behandlingsforløb som en mulig ydelse, selvom disse kompetencer kun har været aktiveret i meget begrænset omfang. (…) ”Psykologerne på vores skole tager sig ikke af behandling. De diagnosticerer og tester og sender videre. Når vi siger, at der er et barn, der har det rigtig skidt, vil I tale med hende?, så siger de nej, desværre, det ligger ikke længere i deres regi (afdelingsleder) (KL 2013: 22).\nSpørgsmålene til PPR’s kompetencer og hele organisationsform (skoleekstern) hos de interviewede i KL rapporten afspejler et udbredt behov i den kommunale folkeskole for hjælp til det svære inklusionsarbejde. Tvivlrådigheden kan også genfindes hos mange PPR psykologer. Dette blev tydeligt ved den konference, som Dansk Psykolog Forening afholdt i marts 2014: PPR: Opbrud og nybrud. Her var frustrationen hos de mange PPR psykologer omfattende i forhold til en oplevelse af manglende anerkendelse hos lærerne og pædagogerne af deres faglighed og kompetence.\nPPR i større rolle\nI Familien i skole foreslår jeg, at PPR opprioriterer arbejdet med inklusion i skolen. Inklusion af folkeskolens mange forskellige elever og behov er næppe mulig uden en tilsvarende indsats for at inkludere forældrene. Forældresamarbejdet er en opgave, det vil være oplagt for PPR at udvikle sammen med lærerne og pædagogerne.\nNår jeg foreslår, at folkeskolen undertiden skifter position fra bedrevidenhed til selv at være i læring over for elever og deres familie, har både ledelse og medarbejdere i skolen brug for kompetente konsulenter, som kan inspirere og hjælpe med at udføre og fastholde nye perspektiver i forældresamarbejdet.\nMan kan ikke forvente, at lærere og pædagoger kan gennemføre vidensskabende og samarbejdsfremmende interview med familierne til børn, der starter i skole, uden at få hjælp hertil. Man kan heller ikke med rimelighed antage, at pædagoger og lærere vil lade sig udsætte for forældres observation af deres undervisningsforløb og efterfølgende feedback uden professionel hjælp til at opleve sig trygge ved sådanne usædvanlige læreprocesser. Både forældre og skolens personale vil få brug for megen opmuntring og professionel støtte, hvis den nuværende tomgang i forældresamarbejdet skal afløses af samarbejdsformer, som indløser det potentiale for folkeskolens projekt, som formentlig findes i samarbejdet med elevens familie.\nHvis PPR skal spille en væsentlig rolle i dette arbejde, er det selvsagt en forudsætning, at PPR udvikler viden og kompetencer til at facilitere og understøtte relationerne mellem skolen og familien. Vi er her langt fra både specialpædagogik og terapi, om end faglig viden herfra er en fordel.


Kursus: Det gode salg – fra kontakt til kontrakt | IDA\nKursus: Det gode salg – fra kontakt til kontrakt\nUden salg, ingen forretning. På dette kursus får du de værktøjer du har brug for til at komme i dialog med dine nye kunder og få lukket et salg. Bemærk at der er 3 mødedage: 24/9, 22/10 og 19/11 - fra kl. 17.00-20.30.\nFra tirsdag d. 24. september 2019. kl. 17:00\nTil tirsdag d. 19. november 2019. kl. 20:30\nTilmeldingsfrist 19. september 2019 - kl. 23:59\nHar du problemer med at få kunder i butikken? Hvis ja, eller du ikke er kommet i gang med dette, tilbydes her et kursus, der giver dig konkrete værktøjer og øvelser, så du bliver bedre til at sælge dine varer eller ydelser. Derudover vil du få en forståelse for, hvorfor opsøgende salg er essentielt og en forudsætninger for succesfuld forretning.\nThorbjørn Madsen vil i samarbejde med Jarl Philip Bitsch fortælle om deres erfaringer inden for salg. Jarl stod som ingeniør og iværksætter og havde den gode idé, men ingen kunder og ingen forstand på salg. Et halvt år senere er situationen helt anderledes, og dette skyldes netop arbejdet med salg.\nPå kurset vil Thorbjørn videregive essentielle værktøjer og metoder til succesfuld salg. Thorbjørn er uddannet ingeniør og har arbejdet med salg i mange år – både hands-on salg, men har hjulpet andre med salg vha. salgscoaching.\nKurset henvender sig til alle som har ingen eller begrænset kendskab til salg, men som har brug for at sælge for at have succes med sin virksomhed.\nKursets varighed er 3 separate dage, som samlet set går igennem den fulde salgsproces fra kontakt til kontrakt. Kurset er både teori og praktiske øvelser, som gør dig i stand til at gennemføre salgprocessen på egen hånd med dine egne kunder.\nImellem de 3 kursusdage tilbydes 1:1 sparring, hvor du kan komme og tale om konkrete erfaringer og problemstillinger. Kursets 3 dage strækker sig over 3 måneder.\nDu får værktøjer og tankemønstre som du kan anvende i dit daglige salgsarbejde, så du kan få succes med din virksomhed. Vi glæder os til at give dig nogle gode aftener, hvor du går hjem med et brugbart og konkret udbytte.\nBeskrivelse af kursusforløb\n24. september: Kontakt\nFørste ½ af kursusdagen gennemgås den overordnede salgsteori. Du bliver undervist i den generelle tankegang omkring salg og tilgangen til nye kunder. Øvelser supplerer din egen forretning, som hjælper dig med at definere det unikke i dit produkt.\nAnden ½ af kursusdagen gennemgås hvordan du skaber kontakt til dine nye kunder. Du bliver præsenteret for metoder og eksempler. Øvelser supplerer din træning, så du efter endt kursusdag er klædt på til at udføre opsøgende salg.\n22. oktober: Behovsafdækningen\nFørste 1/3 af kursusdagen er opfølgning på sidste kursusdag, med gennemgang af eksempler og erfaringer. Du bliver præsenteret for teknikker og tilgange som forbedrer dine evner til at opsøge.\nSidste 2/3 af kursusdagen gennemgås hvordan en salgsdialog etableres og hvordan du fastholder en god dialog med kunden, gennemgår hvordan du afholder et kundemøde både telefonisk og fysisk. Øvelser supplerer din træning, så du efter endt kursusdag er klædt på til at afholde gode kundemøder.\n19. november: Løsning og kontrakt\nFørste 1/4 af kursusdagen er opfølgning på sidste kursusdag, med gennemgang af eksempler og erfaringer. Du bliver præsenteret for teknikker og tilgange som forbedrer dine evner til at behovsafdække kunden.\nSidste ¾ af kursusdagen gennemgås hvordan du skal præsentere din løsning, i forhold til behovsafdækningen. Du bliver præsenteret for teknikker til at præsentere din løsning skriftligt såvel som mundtligt.\nAfslutningsvis bliver du undervist i lukke og forhandlingsforberedelse, samt teknikker i at gennemføre lukningen af dit salg.\nAlle er velkomne, men den primære målgruppe er selvstændige og iværksættere med ingen eller begrænset erfaring med salg.\nThorbjørn Madsen er uddannet ingeniør og salgsansvarlig i teknologivirksomheden Scanmaster ApS. Han har mange års erfaring inden for salg og som salgssparringspartner for nystartede virksomheder.\nJarl Philip Bitsch er uddannet ingeniør og selvstændig, og fortæller om sine erfaringer med at få gang i salget i sin egen konsulentvirksomhed.


Gode erfaringer med IntelliSense i 2019 | Maskinbladet\n3. okt. 2019 | Indrykket af New Holland Agriculture\nDer har kørt 20 New Holland CR mejetærskere med IntelliSense i Danmark og Sverige i høsten 2019\nTilbagemeldingerne vedr. IntelliSense og CR mejetærskerne generelt er rigtig gode. Vi havde fornøjelsen af at få lov til at køre med i en CR9.90 Revelation hos Högestad Gods i Sydsverige i midten af august.\nPå Högestad Gods i det sydøstlige Skåne købte man til sæson 2019 to nye Holland CR9.90 Revelation mejetærskere med 41-fods skærebord og med New Hollands automatiske indstillingssystem, IntelliSense™. De to mejetærskere erstatter tre tidligere New Holland mejetærskere. På Högestad dyrkes i alt 1400 ha.\nPatrik Holmgren er også imponeret over komforten.\n- Komforten er helt i top. Det er meget stille i førerhuset, og det er en stor fordel for piloterne, når de arbejder mange timer på de lange høstdage, siger han.\nOgså gode erfaringer høstet i Danmark\nOgså i Danmark har vi fået gode erfaringer med IntelliSense henover sæsonen. Særligt systemets let forståelige og interaktive brugerflade bliver fremhævet af mejetærskerførerne. Systemet lever op til hvad der er blevet lovet og hæver kapaciteten på enhederne over næsten hele dagen, når forholdene er til stede i marken. IntelliSense systemet hjælper ikke det store, hvis der er lejesæd eller andet der kræver førerens indgriben.\nOpdateringer på CR Revelation til sæson 2020\nTil sæson 2020 vil New Holland have yderligere opdateringer tilgængelig til IntelliSense, herunder byg som en ny afgrøde og muligheden for manuelt at sætte nogle max.- og minimumsgrænser på rotorhastighed og underblæserhastighed. Det skal her understreges, at der normalvis ikke kræves nogen justering af disse parametre, men det kan i visse høstforhold være en udmærket mulighed for at holde høstkapaciteten oppe, hvor det kniber med et ensartet afgrødeflow.\nYderligere kan New Holland præsentere et nyt kabineinteriør i en flot mørk farve, hvilket minimerer lys-refleksioner i forruden og nærmest giver føreren et indtryk af at sidde i en Maserati eller Alfa Romeo.\nDe fleste modeller i CR serien vil også få mere motoreffekt til modelår 2020 – herunder kan CR9.90 fremhæves med 29 hk. ekstra, så den nu får 600 hk ved 2.000 motoromdrejninger.


PrinfoTrekroner udliciterer hele deres produktion - Print og Medier\nForside / Nyheder / Ledelse / PrinfoTrekroner udliciterer hele deres produktion\nPå førstesalen i Trekronergade 100 ligger PrinfoTrekroner. Bygningen har tidligere huset en skibsmotorfabrik, men er i dag rammen om PrinfoTrekroner og deres søsterselskab Möglich.\nUdgivet af: Søren Winsløw i Ledelse, Marked, Nyheder 19. maj 2022 Kommentarer lukket til PrinfoTrekroner udliciterer hele deres produktion 490 Visninger\n– Vi har lagt vores fokus der, hvor det betyder mest for vores kunder, siger daglig leder og indehaver Ole Nielsen. Prinfo Trekroner tog i 2019 en strategisk beslutning om at udfase deres offset- og efterbehandlingsproduktion. I 2022 er turen kommet til den digitale produktion.\nI begyndelsen af indeværende år valgte de at kigge dybt i tallene omkring den tilbageværende digitale ark- og storformat-produktion. Konklusionen var den samme som i 2019, at de ville kunne drive en sundere og mere kundeorienteret virksomhed, hvis de lod andre om at producere tryksagerne.\nOle Nielsen er fortrøstningsfuld og mener, at de har udvist rettidig omhu ved at dreje firmaet i en ny retning.\n– De er et utroligt vanskeligt marked vi agerer i, hvor først coronaen og siden de stærkt stigende priser har presset stadigt flere trykopgaver over på digitale medier. Kunderne bliver bare mere og mere digitalt orienterede. Vores opgave er at finde de bedste løsninger, som indeholder den bedste kombination af analoge og digitale medier. Derfor er det faktisk en lettelse for os, at vi kan koncentrere os om at rådgive kunden, og ikke om hvordan vi får fyldt vores maskiner op, siger Ole Nielsen.\nHan fortæller, at de kan købe trykopgaverne lige så billigt, som hvis de selv skulle producere dem. Nu slipper de bare for alle bekymringerne om, leasing- og servicekontrakter, udstyr der driller på de mest ubelejlige tidspunkter og om bemandingsplanen i produktionen passer til efterspørgslen.\nPrinfo-gruppen er det naturlige netværk\nSom med offset- og efterbehandlingen er udliciteringen af den digitale produktion gået stort set smertefrit. Der er stadig lidt tilpasninger ifølge Ole Nielsen, men ikke mere end forventeligt. Den smertefri overgang skyldes i høj grad de tætte relationer og de indarbejdede rutiner i Prinfo-gruppen. Stort set hele produktionen er udliciteret inden for netop denne gruppe.\nPrinfo-netværket handler netop om at kunne bruge hinandens ressourcer og ikke mindst i fællesskab at byde ind på større opgaver, som er for store for den enkelte.\n– Vi kom med i Prinfo for 19 år siden. Og det har betydet meget for vores muligheder som en relativ lille virksomhed. Vi har været med på opgaver, blandt andet statens indkøb (SI-aftalerne), som vi ellers ikke ville kunne komme i nærheden af, sige Ole Nielsen.\nPrinfoTrekroner har, som så mange andre, oplevet en vækst i storformatproduktionen. De investerede også for nylig i en ny storformatprinter, men har måtte sande, at selv med den er kundernes behov stadig foranderligt, at den alligevel kun dækker noget af storformatbehovet. Derfor har de valgt, at også den er bedre tjent med at stå et sted, hvor der er mere fokus på produktionen.\nNyt bureau skal samle nye opgaver op\nAt PrinfoTrekroner er ved at flytte sig afspejles også i, at de for et par år siden etablerede social media-bureauet Möglich. De sidder i de samme skønne lokaler som PrinfoTrekroner i Trekronergade 100, hvor der i tidernes morgen blev produceret motorer til fiskekuttere. Ole Nielsen forklarer:\n– Man bliver som trykkeri ikke spurgt, om man kan hjælpe med en social media-kampagne. Hvorfor skulle de det? Men vores kunder har brug for løsninger, der involverer alle mulige forskellige medier. Ved at frigøre os fra det maskinorienterede kan vi meget bedre imødekomme den brede vifte af behov som kunderne efterspørger. Derfor etablerede vi Möglich og forventer inden for kort tid at ansætte yderligere to medarbejdere.\nHar fået en bredere produktportefølje\nVed at frigøre sig fra produktionen har de oplevet, at kunderne er blevet mere nysgerrige og åbne overfor, hvad PrinfoTrekroner kan tilbyde. Det betyder blandt andet, at de har fået langt flere kreative opgaver med design af fx kampagner og udstillinger. Ole fortæller, at de fx lige har lavet en hel udstilling til museet Charlottenborg, og at den type opgaver stiller helt andre krav til, hvad de skal kunne som partner.\n– For det første skal de bruge alle mulige forskellige produkter, og en del af dem skal også installeres og/eller sættes op. Så det kræver at vi arbejder på helt andre tidspunkter end vi plejer, og ofte direkte sammen kunstnere. Det er både skægt og udfordrende. Til den type opgaver benytter vi os at et fast eksternt montageteam.\nOle Nielsen siger, at han er fortrøstningsfuld hvad angår fremtiden. Han mener, at de med deres beslutninger har udvist rettidig omhu og fremtidssikret virksomheden for yderligere en årrække. Han tror også, at der ligger en renæssance og venter på de grafiske løsninger efterhånden som vi trættes af de digitale. Men det har ikke længere nogen betydning for ham, hvornår den indfinder sig.\nOm Prinfo-samarbejdet siger han, at det ikke kan fortsætte som en samling af trykkerier. De må sprede sig ud og dække de behov som markedet har og i fællesskab løfte de større opgaver. Og han kan godt se for sig, at de med tiden kommer til at bestå af en række specialvirksomheder og et par store grafiske produktions-hubs. Men han understreger også, at det er et frivilligt samarbejde mellem selvstændige virksomheder, og ting derfor godt kan tage tid.\nOle Nielsen PRINFO PrinfoTrekroner 2022-05-19\nForrige: Brandingfirma ønskede at nedsætte faste omkostninger – flyttede fra København til Odsherred\nNæste: GT Grafisk er under forvandling


Hvordan man dyrker hårdføre Mums - Angelispress.com\nHvordan man male udendørs vægge\nHvordan at vælge og bruge en maling rulle\nHvordan du ændrer kulstof i et Rainsoft System\nSalt beskadiget enebærbuske\nVanding en køkkenhave griber med bier bestøvende?\nHårdføre mums er en sort af chrysanthemum, der kan udholde køligere temperaturer og typisk blomstrer fra tidlig falde gennem den første frost. Selv om hårdføre mums stoppe blomstrer om vinteren, er de flerårige planter, der beholder deres blade gennem vinteren i det sydlige klimaer. Voksende hårdføre mums kan ske i containere og i jorden, så længe der findes tilstrækkelig sollys og fugtighed.\n•Wait indtil efteråret og kigge efter en udendørs placering, der modtager fuld eller delvis soleksponering og har fugtig jord.\n•Spread 10-10-10 granuleret gødning over det valgte sted med en hastighed på 2 lbs. for hver 100 kvadratfod af plads. Bland gødningen i jorden godt ved hjælp af en pitch gaffel eller haven rorpind, hvis den er tilgængelig.\n•Tag mums fra deres puljen og løsne rødderne forsigtigt med fingrene indtil jorden begynder at falde fra hinanden. Placer rødderne af hårdføre mums i midten af jorden og fylde i hullet. Plante mums 10 til 15 inches fra hinanden, da de sprede lidt som de bliver ældre.\n•Spread en 3 - til 4-tommer lag af muld over i jorden under de hårdføre mødre til at holde fugt fordamper.\n•Kapacitet mums dagligt i mindst en uge efter plantningen at hjælpe rodsystemet justere til det nye websted. Bagefter, vand kun efter behov for at holde jorden fugtig. Bladene af mor begynder at visne når det ikke får vand nok.\n•Applicer flydende anlæg gødning til jorden under hardy mums mindst en gang om ugen fra det tidlige forår indtil planterne stopper blomstringen i efteråret.\n•Wait indtil vinteren da mums' blade har vendte sort fra kulde og skære dem ned til jorden med sakse. Hvis det ønskes, kan du forlade løv indtil foråret og skære det dengang.


Haier Varmepumpe Nebula Nordic AS50 - VS-Automatic\nForside / Varmepumpe / Varmepumpe luft til luft / Haier luft til luft varmepumpe\nMontering af HAIER varmepumpe * :-\nHaier Varmepumpe Nebula Nordic AS50 antal\nVarenummer (SKU): 5478745170 Kategorier: Haier luft til luft varmepumpe, Varmepumpe, Varmepumpe luft til luft\nFå høj effektivitet og optimal komfort med Haier varmepumpe Nebula Nordic AS50. Med sit indbygget 3D Airflow fordeler varmepumpen luften jævnt i hele rummet og er medvirkende til at stimulerer følelsen af naturlig luft.\nHaier Nebula Nordic benytter sig af det miljøvenlige kølemiddel R32 – Dette giver en forudsætning for en løsning som ikke kun er god for elregningen, men også for miljøet.\nHaier Nebula Nordic varmepumpens indendørsenhed er udstyret med en selvrensende funktion, der fryser lameloverfladen med fugt fra luften. Dette fjerner bakterierne, der kan have en negativ indflydelse på luften og som forringer luftkvaliteten og sundheden.\nLigeledes er udendørsenheden for at undgå til frysning, lavet med specialdesignet bundplade med varmelegeme og drænhuller.\nMed SmartAir2-appen har du mulighed for altid at styre din varmepumpe, uanset hvor du befinder dig.\nHen appen her:\nHaier varmepumpe Nebula Nordic varmepumpen har et lydniveau ned til 20dB(a) på indendørsenheden.\nNår du køber din Haier varmepumpe hos en Haier-partner, kan du som kunde foruden 2 års standardgaranti også få en udvidet garanti med 4 år ekstra.\n6 års garanti forudsætter at det årlige obligatoriske serviceeftersyn udføres hvert år.\nLæs mere om Haier Varmepumper\nLæs mere om tilbehør til din Haier luft til luft varmepumpe\nHaier Nebula Nordic Brochure\nBrochure Haier Nebula Nordic


Foto: Midtjysk Brand & Redning\nEt hus i Nørre Rind nord for Viborg nærmest eksploderede i flammer sent lørdag aften i det kraftige blæsevejr, men husets beboere - og et kærestepar og deres hund - nåede heldigvis ud i tide.\nParret hørte en lyd som en eksplosion, og da manden gik hen for at kigge, var der pludselig ild hele vejen hen ad gulvet. Parret forsøgte at slukke flammerne, men da al lyset i huset med ét forsvandt, var de klar over, at de skulle ud hurtigst muligt, skriver Viborg Stifts Folkeblad.\nDe fik hunden med sig udenfor og ringede 112 - og efter kort tid stod hele huset i flammer.\n'Station Møldrup er indsat ved en voldsom villabrand i Nørre Rind ved Skals. Vi fik meldingen kl.00:17. Pga af blæsten var det et fuldt udviklet brandforløb ved vores ankomst. Branden er nu under kontrol og vi er ved at slukke de sidste gløder.Ifølge brandinspektøren skyldes branden formentlig en eksplosion i husets pillefyr,' skriver Midtjysk Brand & Redning på sin hjemmeside, hvor der også vises en videooptagelse fra branden.\nHvilken tragedie: 37-årig brændte ihjel\nPubliceret 17 February 2020 13:32


IBOS-arv går til RP-forskning\nCirka en halv million kroner er for nylig tilfaldet IBOS, da en tidligere kursist døde og efterlod sig et testamente. Her fremgik det, at hun ønskede, at penge fra salget af hendes lejlighed bruges til at forske i øjensygdommen Retinitis Pigmentosa.\nDen afdøde har bedt om, at Instituttet for Blinde og Svagsynede beslutter, hvem der helt konkret skal modtage beløbet, hvilket vil ske i samråd med klinikchef Hanne Jensen fra Kennedy Centrets Øjenklinik.\n"Det er en glædelig nyhed, at forskningen på det her område begaves med ekstra penge. Øjensyg-dommen RP rammer cirka 50 mennesker hvert år og er både fysisk og psykisk belastende, fordi man ikke ved, hvor hurtigt den udvikler sig. Der er ingen egentlig behandling, så man kan håbe, at arven kan være med til at give vigtig ny viden," siger Instituttets chef Klaus Høm.\nRetinitis Pigmentosa er en arvelig øjensygdom, hvor nethinden langsom nedbrydes, så synet over tid bliver dårligere og dårligere, og man til sidst risikerer at blive blind. I Danmark lider 1.500 - 2.000 personer af RP.