Rapport Undersøgelse af holdninger til mærkningsordninger blandt danske fremstillingsvirksomheder - PDF\nDownload "Rapport Undersøgelse af holdninger til mærkningsordninger blandt danske fremstillingsvirksomheder"\n1 Rapport Undersøgelse af holdninger til mærkningsordninger blandt danske fremstillingsvirksomheder Udarbejdet af Oxford Research A/S for LO Marts 2007 Revi- Forfatter: jbe Sidst gemt: :56 Sidst udskrevet: :57 L:\_1 VELFÆRD & KOMPETENCE\_2821- LO Labelling\_Telefonsurvey\_Rapport\_Mærkningsrapport - endelig.doc sion: 2 Antal sider: 25\n2 Udarbejdet af Oxford Research for LO Islands Brygge 32 D 2300 Købehavn S. Tlf.: LO-varenr Marts 2007\n3 Indholdsfortegnelse Kapitel 1. Resumé Læsevejledning...5 Kapitel 2. Indhold af mærkningsordninger Virksomhedernes generelle holdning Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed...7 Kapitel 3. Mærkningsordninger i en international sammenhæng Virksomhedernes generelle holdning Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed...10 Kapitel 4. Mærkningsordninger og det offentliges rolle Virksomhedernes generelle holdning Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed...12 Kapitel 5. Mærkningsordningers relevans i dag og i fremtiden Kapitel 6. Datagrundlag Gennemførelse af undersøgelsen Geografisk fordeling af virksomheder Virksomhedstype, antal ansatte og nettoomsætning...16 Kapitel 7. Baggrundsmateriale Frekvensfordelinger Generelle udsagn Specifikke udsagn Krydstabeller Kapitel Kapitel Kapitel\n4 Kapitel 1. Resumé Mærkningsordninger som EU s Blomsten eller den nordiske Svanen er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne. Det mener 75 % af toplederne i dansk erhvervsliv, viser en analyse foretaget for LO af Oxford Research. De interviewede topledere repræsenterer en årlig omsætning på 136 mia. og en beskæftigelse i Danmark på medarbejdere. Kunderne, både andre virksomheder og forbrugerne, ønsker mere viden end tidligere om, hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. Mærkningsordninger anses for at være én blandt flere måder en virksomhed kan dokumentere, at dens produkter er produceret under ordentlige miljøforhold, uden brug af børnearbejde osv. Samtidig er mærkningsordninger ikke den eneste måde, virksomhederne kan dokumentere deres ansvarlighed på i forhold til disse emner. 68% af de adspurgte mener, at mærkningsordninger kan være svære at kontrollere og ikke nødvendigvis giver det fulde billede af virkeligheden. Det er samtidig helt afgørende for erhvervslivets opbakning til mærkningsordninger, at der er én eller få ordninger frem for mange forskellige ordninger. Til gengæld kan den enkelte ordning omfatte en række kriterier, dvs. udover miljø og børnearbejde også forhold som fair handel, arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder. Undersøgelsen belyser specifikt topledernes holdning til arbejdstager- og menneskerettigheder, og her mener 61 %, at mærkningsordninger også skal omfatte arbejdstagerog menneskerettigheder. Ligesom det er vigtigt, at der ikke er for mange forskellige mærkningsordninger, lægger erhvervslivets top også vægt på, at mærkningsordninger i størst muligt omfang er internationale og ikke kun gælder i ét eller få lande. Det er 95 % af de adspurgte topledere blandt industriens 300 største virksomheder e om. Blandt de adspurgte virksomhedsledere er der overraskende stor opbakning til, at det offentlige som kunde går forrest med at styrke efterspørgslen efter produkter, som er blevet produceret under gode miljøforhold, uden brug af børnearbejde osv. 77 % af de adspurgte topledere mener, at det offentlige skal foretrække produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende et mærke. Samtidig mener dog kun 54 %, at det faktisk vil være en fordel for deres egen virksomhed, hvis det offentlige foretrækker mærkningsgodkendte produkter. 75 % af toplederne mener, at mærkningsordninger generelt er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne. Dog mener kun 49 % af toplederne, at mærkningsordninger vil give deres egen virksomhed en konkurrencefordel. Det er også bemærkelsesværdigt, at kun 31 % af toplederne mener, at danske virksomheder generelt har lettere ved at opnå godkendelse under mærkningsordninger end andre landes virksomheder. 48 % af toplederne svarer ved ikke på dette spørgsmål, mens 21 % af virksomhederne ikke mener, at danske virksomheder har det lettere på dette punkt end andre landes virksomheder. Blandt de største danske industrivirksomheder mener 64 %, at mærkningsordninger er relevante for deres virksomhed i dag, mens 73 % mener, at de vil være relevante i fremtiden. Det indikerer, at virksomhedslederne ser nogle generelle trends, der taler for mere fokus på mærkningsordninger i fremtiden. 4\n5 1.1 Læsevejledning Undersøgelsen består af en række udsagn, som er læst op for de 75 virksomhedsledere. I forbindelse med hvert udsagn er virksomhedslederne blevet bedt om at erklære sig enten Helt,, u, Helt u eller angive, hvis de ikke mener, at de kan forholde sig til udsagnet ( Ved ikke ). Undersøgelsen indeholder en række generelle udsagn, som retter sig bredt mod virksomhedernes holdning til og vurdering af mærkningsordninger. Derudover indeholder undersøgelsen en række specifikke udsagn, som er rettet konkret mod virksomhedernes egen situation i forhold til mærkningsordninger. Tabellerne i kapitel 2-5 angiver andelen af det samlede antal virksomhedsledere, der har erklæret sig Helt og i udsagnene. I umiddelbar forlængelse af beskrivelsen af de enkelte spørgsmål omtales krydstabuleringer med andre holdningsvariable, som kan bidrage med yderligere viden om holdningsmønstrene blandt virksomhederne. I kapitel 6 beskrives den konkret gennemførelse af interviewene samt de deltagende virksomheders karakteristika. Endelig indeholder kapitel 7 baggrundsmateriale i form af frekvenstabeller og krydstabeller, som ligger til grund for afrapporteringen. 5\n6 Kapitel 2. Indhold af mærkningsordninger I dette kapitel beskrives virksomhedernes holdning til indholdet af mærkningsordninger i forhold til konkrete emner som arbejdstager- og menneskerettigheder samt omfang og indhold forstået som hvorvidt mærkningsordninger bør indeholde få eller mange kriterier. 2.1 Virksomhedernes generelle holdning I det følgende undersøges virksomhedernes generelle holdning til information om varernes produktionsforhold, både i forhold til at mærkningsordninger kan anvendes som dokumentation for produktionsforhold, og i forhold til kundernes ønske om viden. Desuden belyses virksomhedernes syn på mærkernes indhold nærmere bestemt hvorvidt mærkningsordninger bør inkludere arbejdstager- og menneskerettigheder, og om få mærkningsordninger er at foretrække frem for mange forskellige. Resultaterne er sammenfattet i nedenstående tabel. Tabel 2.1: Indhold af mærkningsordninger Generelle udsagn Helt og overvejende Mærkningsordninger er én blandt flere måder en virksomhed kan dokumentere, at dens produkter er produceret under ordentlige miljøforhold, uden brug af børnearbejde mv. Generelt ønsker kunder mere viden end tidligere om hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. Mærkningsordninger bør også omfatte arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder. Én eller få mærkningsordninger, der omfatter en række kriterier, er at foretrække frem for mange forskellige og specifikke mærkningsordninger. Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Antal Procent 68 90,7 % 61 81,3 % 43 57,3 % 67 89,3 % Som det fremgår af tabellen, mener næsten samtlige virksomheder (91 %), at mærkningsordninger er én blandt flere måder en virksomhed kan dokumentere, at dens produkter er produceret under ordentlige miljøforhold, uden brug af børnearbejde mv. Langt størstedelen (81 %) mener endvidere, at kunderne efterspørger mere information om, hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. Virksomhederne er delte i deres holdning til, om mærkningsordninger også bør omfatte arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder. Det tilslutter 57 % af de adspurgte sig. Det skal dog bemærkes, at 17 % har svaret ved ikke, hvorfor kun 35 % er ue. Dette dækker ikke over en generel modstand mod brede mærkningsordninger, dvs. mærker som omfatter flere kriterier. Hele 89 % af virksomhederne mener således, at ét eller få mærkningsordninger, der omfatter en række kriterier, er at foretrække frem for mange forskellige og specifikke mærkningsordninger. 6\n7 2.2 Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed Virksomhedernes holdning til såvel antallet af mærkningsordninger som inkludering af f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder er endvidere undersøgt i relation til topledernes egen virksomhed. Resultaterne er sammenfattet i nedenstående tabel. Tabel. 2.2: Indhold af mærkningsordninger Specifikke udsagn helt og overvejende Antal Procent Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger ,3 % Vores virksomhed ser gerne at kriterierne for en mærkningsordning også dækker f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder ,3 % Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Som det fremgår af tabellen, vil det for langt størstedelen af virksomhederne (81 %) være fordelagtigt med én eller få mærkningsordninger. 61 % angiver, at deres virksomhed gerne ser, at kriterierne for en mærkningsordning også dækker f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder. 16 % af virksomhederne har ikke taget stilling til udsagnet, hvorfor kun 23 % er imod. Resultaterne viser, at virksomhedernes generelle holdninger til disse udsagn, jf. tabel 2.1, i høj grad afspejler virksomhedernes egen virkelighed. Sammenholdes besvarelserne på de to udsagn, fremkommer der ikke nogen yderligere tendenser i holdningsmønstrene blandt virksomhedslederne. For at finde generelle mønstre i virksomhedernes svarafgivelser er sammenhængen mellem udsagnene i tabel 2.2. sammenholdt med virksomhedernes holdning til internationale mærkningsordninger. I relation hertil kan det konstateres, at de virksomheder, der er e i, at det vil være en fordel med kun én eller få mærkningsordninger, i udpræget grad er kendetegnet ved, at de foretrækker mærkningsordninger, der er accepterede i hele EU eller Norden frem for kun i Danmark. Samme tendens kan genfindes blandt virksomheder, der ikke er e i, at det vil være en fordel med én eller få mærkningsordninger blot ikke i lige så udpræget grad. Der viser sig en næsten identisk fordeling, når sammenhængen mellem virksomhedens holdning til arbejdstager- og menneskerettigheder og internationale mærkningsordninger undersøges. Sammenfattende er tendensen således, at virksomheder, som foretrækker få mærkningsordninger eller en inkludering af f.eks. arbejdstagerrettigheder, overvejende vil have internationale mærkningsordninger. Det peger således i retning af, at en stor andel af virksomhederne ønsker en forenkling af mærkningsordninger, om end med forskelligt indhold. Undersøges sammenhængen mellem virksomhedernes vurdering af mærkningsordningernes nuværende relevans med virksomhedens holdning til antallet af mærkningsordninger, fremkommer der en tydelig positiv sammenhæng. 71 % af de topledere, som foretrækker få mærkningsordninger, erklærer, at mærkningsordninger i dag har relevans for deres virksomhed. Tilsvarende svarer 64 % af de topledere, som ikke ønsker få mærkningsordninger, at mærkningsordninger ikke har relevans for dem. Resultatet viser, at det overvejende er virksomheder, der beskæftiger sig med mærkningsordninger, der har fordel af at reducere antallet af mærkningsordninger. Det 7\n8 giver samtidig god mening, at virksomheder, som ikke benytter mærker, ikke tilgodeses af forenklede ordninger. Sammenhængen er endvidere undersøgt i forhold til mærkningsordningernes fremtidige relevans. Det skal bemærkes, at 9 % har svaret ved ikke til spørgsmålet. Der er også her tendens til, at virksomheder, som foretrækker få mærkningsordninger, mener, at mærkningsordninger vil blive mere relevante for dem i fremtiden. For de virksomheder, der ikke har fordel af få mærkningsordninger, er der et svagt flertal, der mener, at mærkningsordninger vil få større relevans for dem fremover. 8\n9 Kapitel 3. Mærkningsordninger i en international sammenhæng I dette kapitel beskrives virksomhedernes holdning til mærkningsordninger i en international kontekst. Virksomhederne er blevet spurgt til, hvorvidt mærkningsordninger bør være internationale, hvorvidt de styrker danske virksomheders konkurrenceevne, og om det generelt er lettere for danske virksomheder at opnå godkendelse under mærkningsordninger. 3.1 Virksomhedernes generelle holdning Af tabellen nedenfor fremgår virksomhedernes generelle holdning til tre udsagn om mærkningsordninger i en international sammenhæng. Tabel 3.1: Mærkningsordninger i en international sammenhæng Generelle udsagn Helt og overvejende Mærkningsordninger skal i størst muligt omfang være internationale og ikke kun gælde i et eller få lande Danske virksomheder har generelt lettere ved at kunne opnå godkendelse under mærkningsordninger end mange andre landes virksomheder Mærkningsordninger er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Antal Procent 71 94,7 % 23 30,7 % 56 74,7 % Der er en markant overvægt af topledere, som mener, at mærkningsordninger i størst muligt omfang skal være internationale og ikke kun gælde i et eller få lande. 95 % af toplederne har erklæret sig helt eller overvejende heri. Til gengæld er der ikke overvægt af virksomheder, som mener, at danske virksomheder generelt har lettere ved at opnå godkendelse under mærkningsordninger. Kun 31 % af virksomhederne har således erklæret sig helt eller overvejende i, at danske virksomheder har lettere ved at opnå godkendelse under mærkningsordninger end andre landes virksomheder. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at 48 % af virksomhederne har svaret ved ikke. 75 % af toplederne mener, at mærkningsordninger er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne. Der er endvidere en tendens til, at virksomheder, der er positivt stillet over for mærkningsordningernes evne til at styrke konkurrenceevnen, samtidig er de mest positive i forhold til danske virksomheders mulighed for at opnå godkendelse under mærkningsordninger. Den samme tendens gør sig gældende i forhold til virksomhedernes vurdering af kundernes dokumentationskrav i forhold til miljøforhold, børnearbejde mv. De virksomheder, som mener, at kunderne ønsker mere viden end tidligere om disse for- 9\n10 hold, er samtidig mere positive i forhold til danske virksomheders evne til at opnå godkendelse under mærkningsordninger. Også i forhold til mærkningsordningernes evne til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne, ses der en tendens til, at virksomheder, der mener, at kunderne ønsker mere viden end tidligere om, hvordan en vare er produceret, samtidig i højere grad mener, at mærkningsordninger er med til at styrke konkurrenceevnen sammenlignet med virksomheder, der ikke mener, at kunder går mere op i dokumentation af produktionsformen end tidligere. 3.2 Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed Virksomhedslederne er efterfølgende blevet bedt om at relatere spørgsmålene direkte til egen virksomhed. Af tabellen nedenfor fremgår virksomhedsledernes besvarelser i relation til mulige konkurrencefordele forbundet med mærkningsordninger og ønsker til internationalisering. Tabel 3.2: Mærkningsordninger i en international sammenhæng Specifikke udsagn helt og overvejende 13. Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet. 15. Vores virksomhed foretrækker mærkningsordninger, som er accepterede i hele EU eller hele Norden frem for kun i Danmark. Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Antal Procent 37 49,3 % 69 92,0 % Ca. halvdelen af virksomhederne (49 %) mener, at mærkningsordninger er med til at give egen virksomhed en konkurrencefordel på markedet. Virksomhedernes svarafgivelse på dette spørgsmål er i høj grad betinget af, hvorvidt mærkningsordninger har relevans for virksomhederne i dag og i fremtiden. Således erklærer 84 % af virksomhederne, der har vurderet, at mærkningsordninger i dag har relevans for virksomheden, sig helt eller i, at mærkningsordninger er med til at give egen virksomhed en konkurrencefordel på markedet. Den tilsvarende andel for virksomheder, der mener, at mærkningsordninger bliver mere relevante i fremtiden, er 95 %. Med andre ord så er der altså en klar tendens til, at virksomheder, som mener, at mærkningsordninger er relevant for deres virksomhed, samtidig mener, at mærkningsordninger giver deres virksomhed en konkurrencefordel på markedet. Konkurrencefordelen er også positivt forbundet med antallet af mærkningsordninger. 89 % af virksomhederne, som mener, at mærkningsordninger giver deres virksomhed en konkurrencefordel, giver samtidig udtryk for, at det vil være en fordel, hvis der kun er én eller få mærkningsordninger. Det fremgår endvidere af tabel 3.2, at en stor overvægt af virksomhederne (92 %) giver til kende, at de foretrækker mærkningsordninger, som er accepterede i hele EU eller hele Norden frem for kun i Danmark. Dermed er der overensstemmelse med virksomhedernes generelle holdning til, at mærkningsordninger i størst muligt omfang bør være internationale og ikke kun gælde i et eller få lande (jf. tabel 3.1). 10\n11 Kapitel 4. Mærkningsordninger og det offentliges rolle I dette kapitel belyses mærkningsordninger i relation til det offentlige. Der fokuseres på muligheden for, at det offentlige bruger mærkningsordninger som et kriterium for valg af leverandør, og på om virksomhederne finder kontrollen med mærkningsordninger tilfredsstillende. 4.1 Virksomhedernes generelle holdning Virksomhedernes generelle holdning til det offentliges rolle belyses i det nedenstående. Først i relation til om virksomhedslederne mener, at det offentlige skal foretrække leverandører, som anvender mærkningsordninger. Dernæst vurderes hvorvidt kontrollen af mærkningsordninger fungerer. Resultaterne er oplistet i tabellen nedenfor. Tabel 4.1: Mærkningsordninger og det offentliges rolle Generelle udsagn Helt og overvejende Det er en god ide, at det offentlige foretrækker at købe produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende mærket Mærkningsordninger er svære at kontrollere, og giver derfor ikke det fulde billede af virkeligheden Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Antal Procent 58 77,3 % 51 68,0 % Tabellen viser, at 77 % af toplederne er e i, at det er en god ide, at det offentlige foretrækker at købe produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende et givet mærke. 8 % har svaret ved ikke, hvilket forstærker indtrykket af, at flertallet er positive. 68% af toplederne mener, at mærkningsordninger er svære at kontrollere, og at de derfor ikke giver det fulde billede af virkeligheden. Der er 11%, som ikke har taget stilling til udsagnet, hvorfor kun 21 % har tiltro til kontrollen. Der opleves dermed et udbredt behov blandt virksomhederne for, at det offentlige i højere grad udøver kontrol med mærkningsordninger eller synliggør sin indsats. Det kan desuden være problematisk for mærkningsordningernes gennemslagskraft, at virksomhederne ikke har fuld tiltro til deres legitimitet. For at få et bedre indblik i, hvilke virksomheder der støtter ideen om en aktiv politik fra det offentlige, er svarene sammenholdt med hvorvidt virksomhederne har konkurrencefordel af mærkningsordninger. Bland de respondenter, som mener, at det offentlige bør foretrække produkter fra virksomheder, som anvender et mærke, er 53 % e i, at mærkningsordninger giver deres virksomhed en konkurrencefordel på markedet. Der er således ikke klar sammenhæng mellem de to faktorer, dvs. at det er ikke kun virksomheder, der selv har gavn af mærkningsordninger, der støtter ideen 11\n12 om det offentliges hensyntagen til mærker. Blandt de respondenter, som ikke anser offentlige støtte for en god ide, angiver 65 %, at deres virksomhed ikke har konkurrencefordel af mærkningsordninger. Sammenfattende kommer opbakningen til ideen om at det offentlige foretrækker køb af produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende et mærke, fra en bred skare af virksomheder, mens modstanden primært findes blandt virksomheder, der ikke selv vil have en konkurrencefordel af mærkningsordninger. Det er endvidere undersøgt, hvorvidt der er sammenhæng mellem virksomhedernes tiltro til kontrollen og deres holdning til, om mærkningsordninger bør omfatte arbejdstager- og menneskerettigheder. Blandt de respondenter, der har tiltro til kontrollen, er den største gruppe positive overfor at indarbejde flere rettigheder i mærkningsordninger. Samlet er der en svag overvægt i opbakningen til at optage arbejdstager- og menneskerettigheder under mærkningsordninger (jf. kapitel 2). Denne opbakning er dog større, hvis der alene kigges på virksomheder, der ikke har tilkendegivet, at mærkningsordninger er svære at kontrollere. 4.2 Virksomhedernes holdning i relation til egen virksomhed I nedenstående tabel fremgår virksomhedernes holdning til det offentliges rolle, set i relation til deres egen virksomhed. Tabel 4.2: Mærkningsordninger og det offentliges rolle Specifikke udsagn n=74 helt og overvejende Antal Procent Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør ,1 % Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. 1 n=74, da én respondent ikke har svaret på udsagnet. Som det fremgår af tabellen, vil 54 % af virksomhederne have fordel af, at det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør. Det skal bemærkes, at 19 % har angivet ved ikke, hvorfor kun 27 % klart afviser, at virksomheden vil have fordel heraf. Undersøgelse af baggrundsdata viser, at det i størst omfang er virksomheder, der mener, at mærkningsordninger har relevans for deres virksomhed i dag og i fremtiden, som ser det som en fordel, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør. 12\n13 Kapitel 5. Mærkningsordningers relevans i dag og i fremtiden Dette kapitel beskriver virksomhedernes vurdering af mærkningsordningers relevans i dag og i fremtiden. Spørgsmålene danner grundlag for at vurdere, hvor stor betydning mærkningsordninger har i de største danske fremstillingsvirksomheder. Besvarelserne er inddraget som baggrundsbeskrivelse i rapportens øvrige kapitler. Virksomhedsledere er blevet bedt om at vurdere mærkningsordningernes relevans i dag og i fremtiden. Deres besvarelser fremgår af tabellen nedenfor. Tabel 5.1: Mærkningsordningers relevans i dag og i fremtiden Specifikke udsagn helt og overvejende Antal Procent 11. Mærkningsordninger har i dag relevans for vores virksomhed ,0 % 12. Mærkningsordninger vil blive mere relevante for vores virksomhed i fremtiden ,3 % Note: Ved ikke indgår i udregningerne i tabellen. Som det fremgår af tabellen, vurderer 64 % af virksomhedslederne, at mærkningsordninger har relevans for deres virksomhed i dag. Det fremgår ligeledes af tabellen, at virksomhedslederne mener, at mærkningsordninger vil blive mere relevante for deres virksomhed i fremtiden. Svarafgivelserne indikerer altså, at virksomhedslederne i Danmark ser nogle generelle trends, der taler for mere fokus på mærkningsordninger i fremtiden. Nærmere undersøgelse af svarfordelingen på spørgsmålene viser ydermere, at der eksisterer en stor bevidsthed om mærkningsordningers relevans. Således er der kun én virksomhedsleder, der har svaret ved ikke til spørgsmålet om mærkningsordningers relevans i dagens Danmark. Ikke overraskende er andelen af ved ikke besvarelser højere i relation til virksomhedernes vurdering af mærkningsordningers relevans i fremtiden (9 %). I rapportens øvrige kapitler er virksomhedsledernes vurdering af mærkningsordningernes relevans i dag og i fremtiden inddraget som baggrundsbeskrivelser. I kapitel 2 fremgår det således, at virksomheder, som mener, at det er en fordel for deres virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger, i høj grad mener, at mærkningsordninger har relevans for deres virksomhed i dag. Modsat mener de virksomheder, der ikke vurderer, at mærkningsordninger er en fordel for deres virksomhed, heller ikke i udpræget grad, at disse har relevans for deres virksomhed i dag. I forhold til mærkningsordningers relevans i fremtiden, mener hovedvægten af de virksomheder, der ser et eller få mærkningsordninger som en fordel, at mærkningsordninger bliver mere relevante fremover for deres virksomhed. 13\n14 Af kapitel 3 fremgår det, at der er en klar tendens til, at virksomheder, som mener, at mærkningsordninger er relevante for deres virksomhed i dag og i fremtiden, samtidig mener, at mærkningsordninger giver deres virksomhed en konkurrencefordel på markedet. Også i relation til spørgsmålet om hvorvidt det vil være en fordel for egen virksomhed, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør (kapitel 4), er de virksomheder, som mener, at mærkningsordninger er relevante i dag og i fremtiden, mest tilbøjelig til at erklære sig e heri. Samlet er der altså en tendens til, at overvægten af virksomhedslederne vurderer, at mærkningsordninger har relevans for deres virksomhed i dag og i fremtiden. Disse virksomhedsledere er samtidig også dem, der er mest positive i deres vurdering af konkurrencefordele forbundet med mærkningsordninger, det offentliges valg af leverandør på baggrund af mærkningsordninger samt de største tilhængere af ét eller få mærkningsordninger frem for flere forskellige mærkningsordninger. 14\n15 Kapitel 6. Datagrundlag Dette kapitel beskriver gennemførelsen af undersøgelsen, hvilke virksomheder, som har deltaget, og hvordan disse virksomheder overordnet er kendetegnet i form af nettoomsætning og antal ansatte. 6.1 Gennemførelse af undersøgelsen Undersøgelsen er gennemført i uge 9-11, 2007 og indeholder besvarelser fra 75 danske virksomhedsledere, eller personer med bemyndigelse til at udtale sig om virksomhedens holdning til mærkningsordninger. Respondentgruppen består hovedsageligt af administrerende direktører, kommunikationschefer, marketingschefer eller personer med lignende stillingsbetegnelser. Undersøgelsen er gennemført som en telefonsurvey af Oxford Research. Kontakten til virksomhederne er sket gennem virksomhedernes hovednumre, hvor receptionisten eller lignende er blevet informeret om årsagen til opkaldet. Herefter er der enten blevet lavet en aftale om interview med den relevante person i virksomheden eller blevet etableret direkte kontakt til vedkommende. Forud for gennemførelse af interview er respondenten blevet informeret om baggrunden og formålet med undersøgelsen samt interviewets varighed. Alle respondenter er sikret anonymitet i forhold til virksomheds- og personnavne. 6.2 Geografisk fordeling af virksomheder Af tabellen nedenfor sammenlignes de 75 deltagende virksomheder med den samlede stikprøve på 300 virksomheder. Tabel 6.1: Geografi Deltagere () Stikprøve (n=300) Jylland og Fyn 42,7 % 48,2 % Sjælland og øerne 57,3 % 51,8 % Kilde: Oxford Research A/S, 2007 Det fremgår af tabellen, at der er en mindre forskel i stikprøvefordelingen sammenlignet med fordelingen blandt deltagende virksomheder. Der er dog tale om en forholdsvis lille afvigelse mellem deltagende virksomheder og den samlede stikprøve, hvorfor det er Oxfords vurdering, at undersøgelsens resultater er geografisk dækkende for de 300 største danske fremstillingsvirksomheder. 15\n16 6.3 Virksomhedstype, antal ansatte og nettoomsætning Stikprøven for undersøgelsen består af de 300 største fremstillingsvirksomheder i Danmark målt på virksomhedernes nettoomsætning. Udtrækket er foretaget via Købmandstandens Oplysningsbureau (KOB) under branchekoden fremstillingsvirksomheder. De 75 deltagende virksomheder dækker samlet over ansatte. Den totale nettoomsætning for de deltagende virksomheder er kr\n17 Kapitel 7. Baggrundsmateriale Dette afsnit indeholder datagrundlaget for undersøgelsen i tabelformat bestående af henholdsvis frekvensfordelinger og relevante krydstabeller. 7.1 Frekvensfordelinger Generelle udsagn Sp. 2. Mærkningsordninger er én blandt flere måder en virksomhed kan dokumentere, at dens produkter er produceret under ordentlige miljøforhold, uden brug af børnearbejde mv. Helt u Helt u Ved ikke Procent 61,3 % 29,3 % 2,7 % 1,3 % 5,3 % Sp. 3. Generelt ønsker kunder mere viden end tidligere om hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. Helt u Helt u Ved ikke Procent 53,3 % 28,0 % 9,3 % 5,3 % 4,0 % Sp. 4. Mærkningsordninger bør også omfatte arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder Helt u Helt u Ved ikke Procent 24,0 % 33,3 % 14,7 % 10,7 % 17,3 % Sp. 5. Én eller få mærkningsordninger, der omfatter en række kriterier, er at foretrække frem for mange forskellige og specifikke mærkningsordninger Helt u Helt u Ved ikke Procent 68,0 % 21,3 % 4,0 % 4,0 % 2,7 % 17\n18 Sp. 6. Mærkningsordninger skal i størst muligt omfang være internationale og ikke kun gælde i et eller få lande Helt u Helt u Ved ikke Procent 78,7 % 16,0 % 2,7 % 1,3 % 1,3 % Sp. 7. Danske virksomheder har generelt lettere ved at kunne opnå godkendelse under mærkningsordninger end mange andre landes virksomheder Helt u Helt u Ved ikke Procent 10,7 % 20,0 % 10,7 % 10,7 % 48,0 % Sp. 8. Mærkningsordninger er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne Helt u Helt u Ved ikke Procent 26,7 % 48,0 % 10,7 % 4,0 % 10,7 % Sp. 9. Det er en god ide, at det offentlige foretrækker at købe produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende mærket Helt u Helt u Ved ikke Procent 44,0 % 33,3 % 12,0 % 2,7 % 8,0 % Sp. 10. Mærkningsordninger er svære at kontrollere, og giver derfor ikke det fulde billede af virkeligheden Helt u Helt u Ved ikke Procent 33,3 % 34,7 % 13,3 % 8,0 % 10,7 % 18\n19 7.1.2 Specifikke udsagn Sp. 11. Mærkningsordninger har i dag relevans for vores virksomhed Helt u Helt u Ved ikke Procent 41,3 % 22,7 % 14,7 % 20,0 % 1,3 % Sp. 12. Mærkningsordninger vil blive mere relevante for vores virksomhed i fremtiden Helt u Helt u Ved ikke Procent 33,3 % 40,0 % 8,0 % 9,3 % 9,3 % Sp. 13. Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet Helt u Helt u Ved ikke Procent 18,7 % 30,7 % 22,7 % 17,3 % 10,7 % Sp. 14. Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger Helt u Helt u Ved ikke Procent 61,3 % 20,0 % 6,7 % 5,3 % 6,7 % Sp. 15. Vores virksomhed foretrækker mærkningsordninger, som er accepterede i hele EU eller hele Norden frem for kun i Danmark Helt u Helt u Ved ikke Procent 78,7 % 13,3 % 2,7 % 1,3 % 4,0 % Sp. 16. Vores virksomhed ser gerne at kriterierne for en mærkningsordning også dækker f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder Helt u Helt u Ved ikke Procent 36,0 % 25,3 % 14,7 % 8,0 % 16,0 % Sp. 17. Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør 1 Helt u Helt u Ved ikke Procent 23,0 % 31,1 % 9,5 % 17,6 % 18,9 % 1 n=74, da én respondent ikke har svaret på udsagnet. 19\n20 7.2 Krydstabeller Kapitel 2 Tabel 7.1: Sp. 5 sp. 4 Én eller få mærkningsordninger, der omfatter en række kriterier, er at foretrække frem for mange forskellige og specifikke mærkningsordninger u/ Mærkningsordninger også bør omfatte arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder Note: Kryds ikke anvendt i afrapporteringen pga. lille n i nederste række. 56,7 % (38) 62,5 % (5) u/ 43,3 % (29) 37,5 % (3) (67) (8) Tabel 7.2: Sp. 14 sp. 16 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger u/ Vores virksomhed ser gerne at kriterierne for en mærkningsordning også dækker f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder 62,3 % (38) 57,1 % (8) u/ 37,7 % (23) 42,9 % (6) (61) (14) Tabel 7.3: Sp. 14 sp. 15 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger u/ helt u/ved ikke Vores virksomhed foretrækker mærkningsordninger, som er accepterede i hele EU eller Norden frem for kun i Danmark 95,1 % (58) 78,6 % (11) u/ 4,9 % (3) 21,4 % (3) (61) (14) 20\n21 Tabel 7.4: Sp. 16 sp. 15 Vores virksomhed ser gerne at kriterierne for en mærkningsordning også dækker f.eks. arbejdstager- og menneskerettigheder u/ helt u/ved ikke Vores virksomhed foretrækker mærkningsordninger, som er accepterede i hele EU eller Norden frem for kun i Danmark 100,0 % (46) 79,3 % (23) u/ helt u/ved ikke 0,0 % (0) 20,7 % (6) (46) (29) Tabel 7.5: Sp. 14 sp. 11 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger u/ Mærkningsordninger har i dag relevans for vores virksomhed 70,5 % (43) 35,7 % (5) u/ 29,5 % (18) 64,3 % (9) (61) (14) Tabel 7.6: Sp. 14 sp. 12 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger u/ Mærkningsordninger vil blive mere relevante for vores virksomhed i fremtiden 77,0 % (47) 57,1 % (8) u/ 23,0 % (14) 42,9 % (6) (61) (14) 21\n22 7.2.2 Kapitel 3 Tabel 7.7: Sp. 8 sp. 7 Mærkningsordninger er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne u/ Danske virksomheder har generelt lettere ved at kunne opnå godkendelse under mærkningsordninger end mange andre landes virksomheder 35,7 % (20) 15,8 % (3) u/ 64,3 % (36) 84,2 % (16) (56) (19) Tabel 7.8: Sp. 3 sp. 7 Generelt ønsker kunder mere viden end tidligere om hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. u/ Danske virksomheder har generelt lettere ved at kunne opnå godkendelse under mærkningsordninger end mange andre landes virksomheder 34,4 % (21) 14,3 % (2) u/ 65,6 % (40) 85,7 % (12) (61) (14) Tabel 7.9: Sp. 3 sp. 8 Generelt ønsker kunder mere viden end tidligere om hvordan varer er produceret med hensyn til miljøforhold, børnearbejde mv. u/ Mærkningsordninger er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne 78,7 % (48) 57,1 % (8) u/ 21,3 % (13) 42,9 % (6) (61) (14) 22\n23 Tabel 7.10: Sp. 13 sp. 14 Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet u/ Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis der kun er ét eller få mærkningsordninger 89,2 % (33) 73,7 % (28) u/ 10,8 % (4) 26,3 % (10) (37) (38) Tabel 7.11: Sp. 13 sp. 11 Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet u/ Mærkningsordninger har i dag relevans for vores virksomhed 83,8 % (31) 44,7 % (17) u/ 16,2 % (6) 55,3 % (21) (37) (38) Tabel 7.12: Sp. 13 sp. 12 Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet u/ Mærkningsordninger vil blive mere relevante for vores virksomhed i fremtiden 94,6 % (35) 52,6 % (20) u/ 5,4 % (2) 47,4 % (18) (37) (38) 23\n24 7.2.3 Kapitel 4 Tabel 7.13: Sp. 9 sp. 13 Det er en god ide, at det offentlige foretrækker at købe produkter fra virksomheder, som har opnået ret til at anvende mærket u/ Mærkningsordninger giver vores virksomhed en konkurrencefordel på markedet 53,4 % (31) 35,3 % (6) u/ 46,6 % (27) 64,7 % (11) (58) (17) Tabel 7.14: Sp. 10 sp. 4 Mærkningsordninger er svære at kontrollere, og giver derfor ikke det fulde billede af virkeligheden u/ Mærkningsordninger bør også omfatte arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder 49,0 % (25) 75,0 % (18) u/ 51,0 % (26) 25,0 % (6) (51) (24) Tabel 7.15: Sp. 17 sp. 11 n=74 1 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør u/ 1 n=74 da én respondent ikke har svaret på udsagnet. Mærkningsordninger har I dag relevans for vores virksomhed 75,0 % (30) 50,0 % (17) u/ 25,0 % (10) 50,0 % (17) (40) (34) 24\n25 Tabel 7.16: Sp. 17 sp. 12 n=74 1 Det vil være en fordel for vores virksomhed, hvis det offentlige brugte mærkningsordninger som et af kriterierne for valg af leverandør u/ Mærkningsordninger vil blive mere relevante for vores virksomhed i fremtiden 85,0 % (34) 58,8 % (20) u/ 15,0 % (6) 41,2 % (14) (40) (34) 25


Hvad er jurisdiktion:\nJurisdiktion er den magt, som staten har til at anvende retten til et bestemt tilfælde med det formål at løse interessekonflikter og derved sikre lovens retsorden og myndighed.\nI den kollektive betydning er jurisdiktion det territoriale område (kommune, stat, region eller land), over hvilken denne magt udøves af en bestemt myndighed eller domstol.\nJurisdiktion er normalt kun retsorganets organer, men begrebet, at andre organer også udøver funktionen, så længe der er en forfatningsmæssig tilladelse, er allerede accepteret.\nJurisdiktion er beføjelsen tildelt en myndighed til at håndhæve en bestemt lovkategori og straffe dem, der overtræder et foruddefineret område. Det er den juridiske kapacitet, der er etableret for at anvende loven og at kende de overtrædelser, der er begået mod loven, og fastsætte passende straffe.\nEmnet for jurisdiktion er underlagt undersøgelse af disciplinerne af forfatningsret, privat international ret, procesret, administrativ ret, blandt andre. I administrativ ret er der også administrativ jurisdiktion, hvilket er grænsen for en offentlig myndigheds administrative kompetence.\nJurisdiktionen står ud for at være garantien for eksistensen af den demokratiske lovsstatus, varigheden og vedligeholdelsen af retssystemet og respekten for forbundsforfatningen om lydighed mod dets principper, værdier og vilje.\nJurisdiktion handler gennem domstolene og domstole regelmæssigt investeret, jurisdiktion er dommerens aktivitet, når den anvender loven i regelmæssig proces gennem provokation af en person, der udøver ret til handling.\nI den religiøse sfære er jurisdiktion den kompetence, som en præsident har fået til at udføre sine ordrer i et bestemt bispedømme.\nFra den symbolske betydning af ordet jurisdiktion betyder det indflydelse eller magt.\nEksempel: " Jeg kunne ikke løse konflikten mellem de to, fordi den ikke var en del af min jurisdiktion ."\nEtymologisk kommer begrebet jurisdiktion fra det latinske " juris " og " dicere ", hvilket betyder "at sige rigtigt."\nPrincipper og karakteristika for jurisdiktion\nNogle af de vigtigste egenskaber ved jurisdiktion er: upartiskhed, statsmonopol, retssager, substituerbarhed, definiteess og enhed.\nPrincipperne for jurisdiktion er som følger: inafasability, non-expropriability, investiture, korrelation, uudslettelighed og inerti.\nContentious jurisdiktion og frivillig kompetence\nOmfattende jurisdiktion er kendt som den traditionelle og sande model for statens funktion, mens "frivillig jurisdiktion" omhandler spørgsmål om offentlig forvaltning af private rettigheder.\nIfølge de fleste eksperter i emnet kan frivillig jurisdiktion faktisk ikke betragtes som en jurisdiktion på grund af manglen på nogen af de væsentlige egenskaber ved denne magt, som f.eks. En beslutnings definitive karakter.\nKompetence og kompetence\nMange mennesker forvirrer begreberne jurisdiktion og kompetence som synonymer, men der er nogle vigtige forskelle mellem de to definitioner.\nJurisdiktion består af en magt tilhørende staten, der er ansvarlig for diktering af love og anvendelse af dem med henblik på at løse konflikter.\nKompetencen omhandler dog netop afgrænsningen af kompetenceområdet, som er defineret gennem forfatningsmæssige nomas.\nLær mere om betydningen af kompetence.


Tusindvis af tegninger af Københavns Rådhus digitaliseret - Københavns Stadsarkiv\nNydigitaliserede tegninger af Københavns fredede rådhus, bevarer en idérig del af byens kulturarv og er værdifulde når bygningen restaureres.\nDe originale tegninger fra Martin Nyrop rummer et væld af detaljer. Her er det vandhanerne der er i fokus.\nHistoriske tegninger med høj aktualitet\nRådhus Teknik og Københavns Stadsarkiv er blevet færdige med et stort projekt. Ca. 9.000 tegningerne af Københavns Rådhus er blevet digitaliseret. De indscannede tegninger bliver brugt, når det fredede rådhus renoveres, og samtidig er de med til at bevare en idérig del af byens kulturarv.\nEt udvalg af tegningerne vil på sigt komme på kbhbilleder.dk efterhånden som de registreres. Følg med via nedenstående link, hvor de første tegninger allerede er dukket op.\nRådhustegninger på kbhbilleder.dk (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nBrugsredskab og kulturarv\nSiden april 2021 har der været en jævn trafik af tegninger fra Stadsarkivets store magasin i Høje Taastrup. Paller pakket med tegninger af rådhusets tårne, sale, kældre, ornamenter og tekniske installationer er blevet sendt til digitalisering ude i byen.\nRådhus Teknik, der bl.a. står for at vedligeholde Rådhuset indvendigt og udvendigt, har sammen med Stadsarkivet sat gang i projektet. Bygningskonstruktør Nicolai Schrøder fra Københavns Ejendomme & Indkøb, Rådhus Teknik har længe haft digitaliseringen højt på ønskelisten og forklarer, hvorfor tegningerne er blevet scannet:\n”Vi scanner det, for at gemme en kulturarv, og fordi det er et brugsredskab, når vi projekterer, bygger nyt og renoverer. Nogle gange har de fjernet og lavet om i 1960’erne, så finder vi ud af, hvordan Rådhuset har set ud og hvordan det kan føres tilbage.”\nFra gnidrede til detaljerede tegninger\nAnledningen til at digitalisere tegningerne var, at Rådhus Teknik skulle i gang med flere store renoveringsprojekter på Rådhuset. Tegningerne er nemlig værdifulde at have ved hånden, når der fx skal kigges på rådhusets varme og ventilation, rådhustårn og toiletter. Hidtil – hvis der blev spurgt efter en detalje – måtte Nicolai Schrøder ofte starte en omfattende eftersøgning og lede arkiverne. Tegningerne kunne både ligge i kælderen under Hans Nansens Gård eller hos Stadsarkivet.\nEnkelte gange havde han version liggende, som var scannet i 1980’erne eller 1990’erne og derfor ikke i optimalt kvalitet. Nicolai Schrøder forklarer at sådanne tegningerne altid blev sendt af sted til rådgivere og samarbejdspartnere med forbehold:\n”Du skal vide, at den er lidt gnidret. Du kan godt se vinduesfagene, men du kan ikke se pynt, genstande, granit og ornamenter.”\nDigitaliseringsprojektet giver Nicolai Schrøder et nyt redskab, hvor alle tegningerne ligger ordnet på computeren i høj kvalitet. Det gør både arbejdet lettere og åbner op for nye muligheder.\nInspiration fra tegningerne er guld værd\nTil den kommende renovering af toiletterne på Rådhuset, kommer tegningerne i brug. I starten af 1970’erne, før rådhuset blev fredet i 1981, blev toiletterne på Rådhuset moderniseret fuldstændigt. På toiletterne blev alt gammelt og originalt hevet ud og erstattet af tidens trends med de lyseblå fliser på væggene og lysegrønne terrazzo-fliser på gulvet. Rådhustegningerne giver mulighed for at se, hvordan toiletterne oprindeligt var bygget op med spanske vægge, messingbesætninger og i farver.\n”Det er guld for os og som inspiration for arkitekten, når de skal lave nye projekter, og fortolke Nyrops værk.”\nDe originale tegninger fra Martin Nyrop rummer et væld af detaljer og viser, hvordan toiletterne har set ud engang.\nNyrops fantasi og skaberkraft ses i flere motiver, f.eks. i disse ansigter, til stenhuggerens granitkonsoller.\nDetaljer fra borgertrappen\nIndgang til borgerrepræsentationen fra Borgertrappen.\nEr du interesseret i andre arkitekttegninger, kan du på kbhbilleder.dk se mere end 1.000 tegninger fra Stadsarkitektens samling.\nDu kan også få overblik over, hvad der er blevet scannet ved at søge i samlingerne i Starbas.\nStadarkitektens tegninger på kbhbilleder.dk (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nRådhustegninger fra RIA (Rådgivende Ingeniører og Arkitekter) i Starbas (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nRådhustegninger fra Kort- og tegningssamlingen (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)


Bedste online-aktiemæglere for begyndere 2021 🔥 | SKAL LÆSES!\nLeder du efter en troværdig platform at begynde at investere i aktiemarkedet med? Vi har samlet nogle af de bedste online aktiemæglere til begyndere i 2021.\nEn typisk opsparingskonto posterer i øjeblikket mellem 0.5% og 1.5% i årligt afkast. Dette forklarer, hvorfor flere og flere undgår traditionelle opsparingskonti og vender sig til de mere lukrative finansielle markeder.\nDen gode nyhed er, at der i dag er mange online-aktiemæglere, der har forenklet processen. De præsenterer dig for alle de nødvendige handelsværktøjer, uddannelse og uddannelsesressourcer. De gør det også muligt at placere en handel med et klik på en knap, mens du opkræver meget lave gebyrer - og nogle opkræves kun, når din handelsvolumen når et betydeligt niveau.\nI denne artikel har vi gennemgået nogle af de bedste online-aktiemæglere i 2021 og detaljeret alt hvad du behøver at vide om investering i aktier og aktier - fra at komme i gang til strategier og meget mere!\nBedste børsmæglerliste 2021\nHvis du ikke har tid til at læse vores vejledning fuldt ud, her er et hurtigt kig på de allerbedste aktiemæglere på markedet i dag.\neToro - Samlet bedste aktiemægler 2021\nFineco Bank - Bedste aktiemægler langsigtet investering\nEagleFX - God aktiemægler i USA\nStash Invest - Fremragende mobilmægler\nRobin Hood - Stort udvalg af lagre\nFidelity Investments - Kendt amerikansk mægler\nTD Ameritrade - Imponerende handelsplatform\nCharles Schwaab - Etableret i 1973\nMerril Edge - Konkurrenceprovisioner\nE-HANDEL - Fremragende forskningsmaterialer\nBedste børsmæglere for begyndere 2021:\nHvis du er nybegynder med at investere, foreslår vi at bruge en af følgende online-aktiemæglere, hvoraf de fleste også tilbyder investeringsapps for at lette din handelsoplevelse.\n1. eToro - Bedste mægler for ikke-amerikanske kunder\neToro er en Tel Aviv-baseret fintech og online værdipapirhandelsplatform. Det blev lanceret i Israel i 2007, men har gennem årene etableret en global tilstedeværelse og fået anerkendelse fra førende onlinehandelsregulatorer, herunder CySEC på Cypern og UK's FCA. eToro er over tid blevet hyldet for sin meget innovative online handelsplatform og endda opnået prisen for den bedste sociale handelsplatform og den bedste mobile handelsplatform i 2011.\neToros innovationsevne så det som en pioner inden for online social handelsniche som den første online mægler, der tillod kopihandel. Og dette gør det til både nybegyndere, der tjener ved at kopiere andres handelsstrategier, og veteranhandlere, der tjener en provision for hver af deres kopierede handler.\nUd over at have en af de mest innovative platforme understøtter eToro det bredeste udvalg af omsættelige online værdipapirer. Med en eToro-handelskonto kan du købe og sælge CFD'er til forskellige aktivklasser inklusive aktier og aktier, råvarer, børshandlede fonde, Forex og kryptokurver. Handelsplatformen er også vært for adskillige avancerede handels- og markedsundersøgelsesværktøjer og indikatorer, en økonomisk kalender og premium-kortværktøjer. Du får også en gratis demo-konto, som du kan bruge til at øve handel og perfektionere din strategi.\nDu kan også handle på eToros webhandler eller på farten via deres Android- og iOS-handelsapps. Registrering af en handelskonto på eToro er ligetil, og de fleste handler er kommissionfrie. For nylig afskaffede online-mægleren kommissionsgebyrer for aktier og aktier.\nUnderstøtter et stort antal ind- / udbetalingsmuligheder inklusive PayPal, betalingskort og bankoverførsel\nNybegynderhandlere får fordel af den innovative og brugervenlige kopihandel-funktion\nDiversificer din portefølje med eToros brede vifte af værdipapirer\nIngen live support eller telefonnummer til kundesupport\nMægler pålægger et gebyr på $ 25 på alle udbetalinger\n2. Fineco Bank - Bedste børsmægler til langsigtet investering\nFineco Bank er et italiensk bank- og mæglerfirma, der opererer i hele Europa og i Storbritannien. Siden lanceringen i 1999 har banken fået over 1 million kunder i Italien alene og er ofte blevet sammenlignet med Charles Schwab, den ærede amerikanske mægler. Fineco Banks handelsarm er reguleret af Bank of Italy, og selskabet er noteret på Milanos børs, så det betragtes som meget sikkert.\nMens Fineco Bank har meget at tilbyde til aktiehandel, skiller dette mæglerfirma sig virkelig ud for langsigtede investorer. Du kan investere i mere end 10,000 aktier fra USA, Storbritannien, Europa, Japan og andre større børser over hele verden. Mægleren har også et udvalg af tusinder af ETF'er. For handlende i Storbritannien er det muligt at åbne en skatteprivilegeret ISA (individuel opsparingskonto) ud over en standardmæglerkonto.\nFineco Bank kræver et depositum på mindst £ 100 for at åbne en konto og opkræver et simpelt gebyr på 0.25% baseret på værdien af din portefølje. Når du har investeret mere end £ 250,000, falder dit gebyr til kun 0.15%. Der er ingen aktiehandelsgebyrer for køb og salg af ETF'er og intet tilbagetrækningsgebyr, hvis du beslutter at overføre dine midler.\nDet er værd at bemærke, at Fineco Bank også har meget at tilbyde aktive handlende. Denne mægler tilbyder handel med CFD-aktier uden provision og ingen yderligere spreads. Fineco Banks PowerDesk-handelsplatform er en af de mere omfattende desktop-handelsplatforme på markedet i dag. Både forhandlere og investorer kan få adgang til Fineco Banks mobilapp til iOS og Android for at administrere din konto på farten.\nSimpelt 0.25% gebyr for langsigtet fondsinvestering\nHandle over 10,000 aktier fra hele verden\n3. EagleFX - Bedste børsmægler til kunder i USA\nEagleFX blev grundlagt i 2018 og giver handlende over hele kloden en platform, hvor de kan handle med aktier og aktier, valutapar, digitale mønter, råvarer og globale indekser.\nOnline-mæglervirksomhed blev lanceret af et team af erfarne programmører og mange markedseksperter. De har brugt deres erfaring og viden i branchen og har også hentet alle de nødvendige værktøjer og sikkerhedsprotokoller for at give kunderne en sikker forbindelse til markederne. EagleFX opkræver konkurrencedygtige spreads og tilbyder et højt gearingsgrad, hvilket gør det til en af de bedste STP-mæglere på markedet.\nEagleFX er en ECN / STP-mægler, der fjerner interessekonflikten mellem mæglere og handlende\nMægleren tilbyder ekstremt konkurrencedygtige spreads\nEagleFX tilbyder et omfattende udvalg af 31 kryptokurrency-par\nEagleFx tilbyder ikke aktier / ETF'er\nOmfanget af omsættelige aktiver er begrænset\n4. Stash Invest - Få $ 5 gratis, når du tilmelder dig\nStash Invest er en mobilbaseret online mæglervirksomhed, der lader dig investere og handle med forskellige finansielle aktiver inklusive aktier og aktier ved hjælp af din mobiltelefon. Aktiemægleren, der er kategoriseret blandt de ekstra investeringsapps til ændringer, giver deres kunder mulighed for automatisk at investere så lidt som $ 5.\nStash Invest giver sine kunder adgang til både NYSE og NASDAQ og giver dig efterfølgende mulighed for at sprede din portefølje. En af Stash Invests største styrker er dens handels- og kontoadministrationsgebyrer, der starter fra $ 1 pr. Måned for handlende med en investeringskapital på mindre end $ 5,000.\nBegynd at investere med kun $ 5\nHandel på farten via mobilappen\nLave gebyrer på $ 1 pr. Måned\nAntal noterede aktier ikke så omfattende som andre mæglere\nBesøg Stash Invest\n5. Robinhood - alternativ til god lagerapp\nAdgang til ETF'er og obligationer\nMinimumsindbetaling er $ 200\nBemærk, hvis du er fra Storbritannien, så besøg vores UK Aktiemæglere side her i stedet.\nAmerikanske mæglere for gensidige fonde og værdipapirer\nNedenfor finder du en liste over de bedste mæglere, der tilbyder deres tjenester til detailinvestorer i USA.\nFidelity er et globalt selskab med finansielle tjenester, der har været i drift siden 1946. Hovedkvarteret er i Boston. Virksomheden har fantastiske tilbud overalt fra sine tjenester, værktøjer og værdi. Virksomheden administrerer mere end $ 2.5 billioner i aktiver. Dette gør det til en massiv mægler med evnen til at bruge sin skala til at give lave handelsomkostninger og levere fremragende kundeoplevelse og support.\nVirksomheden tilbyder en bred vifte af produkter og tjenester, herunder pensionsplaner, gensidige fonde, ETF'er, livrenter og 529 planer blandt andre. Det har også en finansiel rådgiver division, Fidelity Investments og en Robo-rådgiver service kendt som FidelityGo.\nMed en Fidelity-handelskonto kan du sælge og købe aktier, investeringsforeninger og andre værdipapirer. Det giver også diagrammer, hvor du kan observere effektiviteten af dine investeringer over tid for at se, om du har brug for at revurdere, eller om de er effektive. Handelsplatformen giver nogle uddannelses- og forskningsværktøjer til at hjælpe dig med investering, en mulighed for at teste din strategi, videoer og artikler for at hjælpe dig med at gøre dig fortrolig med handel.\nPlatformen tilbyder en robust onlineoplevelse til desktop- og mobilbrugere med tilgængelighed på alle Android-enheder, IOS og iPads. Virksomheden tilbyder fremragende kundesupport med sin automatiserede virtuelle assistent. I mobilappen kan du oprette forbindelse til en repræsentant ved at klikke på en enkelt knap. Du kan også bruge dets filialværktøj til at finde den nærmeste fysiske placering.\nGebyrer er betydeligt lave\nFremragende handelsudførelser, der genererer prisforbedring i aktie- og optionshandler\nStort udvalg af forskningsudbydere\nFidelity's omfattende menusystem kan gøre det vanskeligt at finde et bestemt værktøj\nRelativt højt mæglerassisteret handelsgebyr\nDu kan kræve brug af flere handelsplatforme for at få adgang til alle Fidelitys værktøjer\nTD Ameritrade er et af de største og ældste navne inden for online aktiemæglervirksomhed med millioner af kunder, hvoraf 3.5 millioner blev overført fra sidste års køb af Scottrade. Platformen har flere platforme for investorer at vælge imellem, fra deres grundlæggende websted til Thinkorswim designet til handlende, der er meget aktive.\nImidlertid er platformen også blandt de dyreste med et fast gebyr på $ 6.95. Er prisen berettiget i betragtning af at der er andre handelsplatforme, der kun tilbyder halvdelen så meget? I betragtning af de avancerede værktøjer og forskningsmuligheder, det tilbyder, kan priserne være nogenlunde i tråd med, hvad store mæglervirksomheder tilbyder, selvom det ikke er det billigste.\nHandelsplatformen har ingen minimumsåbning, dette gør det til en god mulighed for nye handlende, der ønsker at begynde at investere med det samme. Gebyrerne er også ret rimelige i betragtning af at det er for enhver aktietransaktion, og der er ingen vedligeholdelsesgebyrer.\nVirksomheden tilbyder avancerede handelsværktøjer og mobile applikationer med sin Thinkorswim flere gange valgt til den øverste handelsplatform. Deres mobilapplikationer kan tilgås ved hjælp af Android, iPhone-tablets eller apple-ur. TD Ameritrade giver også mulighed for at 'opgradere' til en mere avanceret platform, hver gang du har lyst til at have brug for mere dybdegående analyse.\nBrugerne har også døgnet rundt adgang til kundebehandling, enten via telefon eller e-mail. Dette er praktisk, når du har brug for hurtige svar, eller hvis du sidder fast. Du kan også linke din mæglerkonto til din TD Ameritrade-bankkonto, hvis du har en, eller du kan åbne en for at forenkle transaktioner.\nHvis du er ny inden for handel, kan du finde ud af, at Thinkorswim-appen i starten kan være lidt skræmmende, men når du først har lært dig inde i programmet, bliver den den bedste aktiemægler for begyndere.\nAvancerede forsknings- og analyseværktøjer til erfarne erhvervsdrivende\nUddannelsesressourcer til nye handlende og avancerede investorer for at udjævne deres viden\nIntet minimumsindskud for at åbne en konto\nOver markedet pr. Handelsgebyr på $ 6.95\nFlere apps og handelsplatforme kan medføre forvirring, da de har meget forskellige målgrupper.\nDu skal muligvis bruge mere end et handelssystem til at finde alle de værktøjer, du har brug for\nCharles Schwab er blandt de mest genkendelige brands blandt investorer. Det blev grundlagt i 1973 og er hjemsted for over 11.6 millioner aktive mæglerkonti. Det betragtes som det første selskab, der anvender en rabatmæglermodel, for efter at kommissionskurser blev dereguleret i 1975 vedtog det en model, der tilbyder lavere provisioner, end investorer var vant til at betale.\nDenne handelsplatform tilbyder også forskellige platforme rettet mod forskellige niveauer af investoroplevelse. Det tilbyder en desktop 'StreetSmart Edge' handelsplatform til avancerede forhandlere, et strømlinet webhandelsværktøj kaldet 'Trade Source' ud over den grundlæggende browserbaserede løsning. Charles Schwab tilbyder også mobile apps til Windows-, IOS- og Android-platforme med evnen til at placere komplekse handler.\nCharles Schwab tilbyder en kombination af lave gebyrer, avancerede handelsværktøjer, omfattende investeringsmuligheder og $ 0 kontominimum for at gøre det til en af de mest foretrukne aktiemæglere for både begyndere og veteraninvestorer. Det giver også høj kvalitet intern og tredjepartsforskning komplet med live streaming begivenheder og markedskommentarer.\nSom de fleste store mæglere gør, tilbyder Charles Schwab døgnet rundt kundepleje ud over sit enorme fysiske filialnetværk. Klienter kan få personlig hjælp på en af sine 340 afdelinger i USA.\nPlatformen tilbyder avancerede handelsværktøjer i sin StreetSmart Edge-platform og nybegyndervenlige værktøjer på sin grundlæggende hjemmeside\nWebplatformen er optimeret til små skærme på en sådan måde, at den tilbyder den samme funktionalitet på mobile web- og native app-platforme\nPlatformens kommissioner er lavere end andre mæglere i samme kategori\nCharles Schwab leverer kun 24 måneders transaktionshistorik online\nForskellige handelsplatforme kan gøre det svært at holde styr på alt\nEt stort antal rapporter og funktioner kan forvirre nye handlende eller føle sig overvældende. Det kræver en vis indsats for at finde de funktioner, du har brug for\nMerill Edge er en udvidelse af Merill Lynch, som nu ejes af Bank of America. Platformen er kendt for sin pålidelige og lydhøre kundeservice, men det er dens synergi med Bank of America, der gør den mere interessant.\nBank of America-kunder kan se kontiene sammen, overføre penge med det samme fra en af dem og administrere begge konti sammen.\nSammenlignet med andre mæglere som TD Ameritrade og ETRADE er Merill Edge ensartet prissat med et fast gebyr på $ 6.95. takket være kampagner og belønningsprogrammer er platformen ofte billigst for dem med Bank of America-konti.\nDet har god kundepleje og support ud over Merill Edge-rådgivere, der er til stede i BoA-filialerne i normal banktid.\nBank of America-integration fungerer for dem, der har begge kontofordele\nIngen tillæg for aktier, der handler under en dollar\nHøje omkostninger og gebyrer\nBesøg Merill Edge\nETRADE er en online mægler, der blev grundlagt i 1982. Den er meget annonceret og ret kendt i og uden for økonomiske kredse. Det er dog bedst kendt for sin brugervenlighed på alle browser-, mobil- og desktop-platforme. Med E-Trade 360 kan du se alt på din konto på en side samt foretage handler.\nFor avancerede investorer leverer E-Trade avancerede handelsværktøjer og omfattende markedsundersøgelser. Det giver også masser af brugeruddannelsesværktøjer og vejledning til nye investorer.\nDenne handelsplatform er dog ikke den dyreste eller billigste for den sags skyld. For de første 30 handler pr. Kvartal skal du betale $ 6.95, ligesom i Merill Edge og TD Ameritrade, derefter får du en rabat på $ 4.95 pr. Handel.\nPlatformen giver god kundeservice og support ud over onlinehandlerfællesskabet, der giver dig mulighed for at chatte med andre forhandlere.\nHøjkvalitets integrerede tredjeparts forskningstilbud\nEn af de bedste mobile handelsapps\nAktivt onlinehandelssamfund, der fortæller dig, hvad andre laver\nIngen virtuel handel for at hjælpe nye handlende med at øve sig uden at bruge penge\nHøje omkostninger og gebyrer, i det mindste for de første 30 handler\nNår de uindviede tænker på en aktiemægler, forestiller de sig ofte en Wall Street-erhvervsdrivende iført en stribet jakkesæt, der køber og sælger papirbeholdninger øverst på deres stemme. Mens det engang var sandt, investerer forhandlere i dag på aktiemarkedet gennem en online handelsplatform, der giver dig mulighed for at købe og sælge aktier med et klik på en knap.\nMæglerens rolle er i det væsentlige at matche dig med andre købere og sælgere. Til gengæld opkræver de en provision, der ellers er kendt som et handelsgebyr.\nÅrsagen til, at du skal bruge en aktiemægler til at investere i en virksomhed, er at de har de lovlige midler til at lette køb og salg af aktier på dine vegne.\nDe udfører alt fra udførelse af handler for kunder, uddeling af udbytte og endda behandling af indskud og udbetalinger.\nNår det kommer til at betale for dine handler, accepterer de bedste online-aktiemæglere en række daglige betalingsmetoder. I det mindste vil dette omfatte en debet eller kreditkortog undertiden en e-wallet som PayPal. Mens nogle online-mæglere opkræver et gebyr for at deponere og trække penge, gør andre ikke det.\nMed hensyn til prisfastsættelse vil aktiemæglere tilbyde to priser på alle de aktier, de noterer. Dette er 'Budpris' og 'Spørgpris'. I lægmandssprog er budprisen den pris, du får, hvis du sælger dine aktier, og den anmodede pris er købsprisen. Forskellen mellem de to er kendt som spredningen - hvilket i det væsentlige er et gebyr, der opkræves af mægleren.\nHvordan fungerer online-aktiemæglere?\nNår du har valgt, hvad du anser for at være den bedste online aktiemægler, du kan lide, skal du oprindeligt åbne en konto på deres handelsplatform. Du bliver nødt til at give nogle personlige oplysninger, såsom dit navn, adresse, fødselsdato og personnummer. Desuden skal du i henhold til økonomiske regler også fremvise noget ID (såsom et pas eller kørekort).\nNår du er klar, skal du gå over til aktiemarkedsafsnittet og søge efter det firma, som du vil købe aktier i. Derefter skal du beslutte, hvor meget du vil investere. Bare rolig med at købe et fast antal aktier, da online-aktiemæglere giver dig mulighed for at købe brøkdele, der svarer til det beløb, du vil investere.\nSå snart du handler, bliver du den stolte ejer af dine valgte aktier. På dette tidspunkt behøver du ikke gøre noget, før du beslutter at sælge aktierne, hvilket du gør via din online aktiemæglerkonto. I mellemtiden betales ethvert udbytte, som dine aktier betaler direkte til din aktiemæglerkonto.\nHvordan fungerer børsmæglergebyrer?\nDet er vigtigt at huske, at du i langt de fleste tilfælde skal betale gebyrer, når du bruger en online aktiemægler. Årsagen til, at vi siger størstedel er, at undtagelsen fra reglen er USA-baserede Robinhood - som i det væsentlige er en kommission med nul provision.\nNår du betaler gebyrer, kan dette komme på en række forskellige måder. Normalt betaler du et fast handelsgebyr hver gang du køber eller sælger en aktie. Billigere aktiemæglere som Ally Invest opkræver kun 4.95 dollar i denne henseende.\nAlternativt opkræver andre mæglere med lavt gebyr som Stash Invest simpelthen et månedligt gebyr for at bruge sin handelsplatform, der kun udgør $ 1. Dette er mere fordelagtigt, hvis du planlægger at handle ofte i stedet for at betale et fast gebyr for hver handel, du foretager.\nEn ekstra måde, du muligvis opkræver, er via spredningen. For eksempel, selvom ingen kommissionsmæglere ikke opkræver et fast eller månedligt gebyr for handel, tjener de i stedet deres penge på forskellen mellem 'Bud' og 'Spørg' -prisen.\nHvilke typer konti er der?\nHvis du bare er en almindelig erhvervsdrivende, der ønsker at bruge dine egne opsparinger til at handle, så har du simpelthen brug for en traditionel kontant konto. Dette betyder, at du kun kan køb og invester aktier med de penge, du har på din aktiemæglerkonto.\nEn margenkonto er, hvor en online aktiemægler giver dig mulighed for at handle med mere kontanter, end du har på din saldo. Da du effektivt låner midlerne fra aktiemægleren, skal du betale en lille rente på en margenkonto.\nHvis du er interesseret i at købe og sælge optioner, har du sandsynligvis brug for en specialoptionskonto hos din valgte aktiemægler. Dette skyldes, at handel med optioner betragtes som en højere risiko sammenlignet med simpelthen at købe traditionelle aktier.\nNogle aktiemæglere giver dig mulighed for at åbne en IRA-konto. Dette er kun relevant, hvis du ønsker at investere i din fremtidige pensionsfond. Ved at gøre dette gennem en IRA konto, vil du være vant til en række skattefordele.\nFaktorer, du skal overveje, når du vælger en online aktiemægler\nKonto minimum - De fleste mæglere har i dag ingen krævet minimumsbalance, hvilket er fantastisk for nye handlende og dem med begrænsede budgetter. Nogle konti kræver dog fra 500 dollars op til 10000 dollars som startbalance. Dette kan hjælpe dig med at tage optioner ned fra din aktiemæglerliste.\nGebyrer eller provisioner - Før du starter, skal du sikre dig, at du er opmærksom på alle gebyrer, som din platform opkræver, og den procentvise provision, de tager ved køb eller salg. Nogle handelsplatforme opkræver muligvis ikke gebyrer, men det betyder ikke, at alt er gratis.\nTilgængelighed af lageranalyseværktøjer - Giver aktiemægleren aktieanalyseværktøjer? Er de gratis? - nogle mæglere tilbyder analyseværktøjerne gratis, andre mod betaling og andre har begrænsede ressourcer til analyse. Hvis du har andre analyseværktøjer, kan du vælge en mægler med mindre, hvis du kan lide deres andre funktioner.\nKundeservice og support - evnen til at kontakte kundeservice er en vigtig faktor, som erhvervsdrivende skal overveje, når de vælger den bedste online mægler. hvis det overses, kan det vise sig at være meget frustrerende senere, når du har brug for hjælp.\nHvordan vi rangerer de bedste aktiemæglere?\nHvis du har læst vores guide indtil dette punkt, så ved du bare, hvor konkurrencedygtig online-børsmæglerarenaen er blevet.\nPå den ene side er dette godt for dig som forbruger, da du har masser af handelsplatforme at vælge imellem. På den anden side kan det være virkelig svært at vide, hvilken platform man skal vælge! Derfor besluttede vi at uafhængigt teste og gennemgå alle de mæglere, som vi anbefaler.\nFor at lave den bedste aktiemæglersammenligning er der et par faktorer, der skal overvejes. Sådan rangerede vi dem:\nAntallet af aktier og aktier at investere i\nAntal markeder, der tilbydes den erhvervsdrivende\nHvad skal man se efter, når man vælger en mægler?\nGebyrer: Du skal vurdere, hvordan aktiemægleren opkræver sine gebyrer. De pålægger muligvis et fast gebyr hver gang du handler, et månedligt eller årligt gebyr, eller de opkræver muligvis dig i form af spredningen.\nOmdømme: Ideelt set vil du vælge en mægler, der er meget etableret og med et fremragende omdømme i det offentlige domæne. Du bør også kontrollere, hvilke reguleringslicenser den pågældende mægler har.\nSikkerhed: Vælg altid en mægler med fremragende sikkerhedsforanstaltninger. Dette skal omfatte forbedrede login-kontroller som tofaktorautentificering (2FA).\nAntal aktier: Du vil vælge en mægler, der tilbyder en enorm liste over aktier og aktier. Ikke kun skal dette omfatte de amerikanske markeder, men om muligt også udenlandske markeder. Som en ekstra bonus vil mægleren også liste ETF'er, Fonde, optioner, futures, cryptocurrenciesog indekser.\nBetalingsmetoder: Prøv at vælge en mægler, der tilbyder en række forskellige betalingsmuligheder. Dette skal dække debet- / kreditkort, bankoverførsler og e-tegnebøger som PayPal eller Skrill.\nSkjulte gebyrer: Undgå altid en online mægler, der ikke er gennemsigtig med sine gebyrer. Du kan opleve, at mens aktiemægleren hævder at tilbyde 'Zero Commission Trades', kan du ende med at betale enorme gebyrer via spredningen.\nUreguleret mægler: Under ingen omstændigheder skal du nogensinde åbne en konto hos en ureguleret aktiemægler. I sidste ende, hvis noget gik galt, kan du ende med at miste hele din balance.\nHøje udbetalingsgebyrer: Det er godt og godt, når online-aktiemæglere tilbyder depositum uden gebyr, men hvad med, når det kommer til at trække dine midler tilbage? Undgå mæglere, der opkræver virkelig høje udbetalingsgebyrer.\nDårlig kundeservice: Der kan komme et tidspunkt, hvor du skal kontakte kundesupport. Uanset hvad problemet måtte være, skal du aldrig vælge en mægler, der tilbyder dårlig support. Faktisk skal du prøve at bruge en mægler, der tilbyder 24/7 support på tværs af begge live chat og telefon.\nHvis du er en meget aktiv erhvervsdrivende og ønsker at handle på farten, vil vi kraftigt anbefale en aktiehandelsapp. Der er en overflod af aktiemæglerapps på markedet i dag både for amerikanske og britiske forhandlere, herunder Robinhood handelsapp.\nFor en komplet liste over vores anbefalede apps og tip til valg af en pålidelig platform skal du sørge for at læse vores guide til top 5 apps til aktiehandel i 2021.\nHvis det, du leder efter, er at blive børsmægler selv, er der masser af børsmægleruddannelsesprogrammer og kurser, du kan tage.\nNormalt skal du have et gymnasium og en bachelorgrad i økonomi eller forretningsadministration for at blive aktiemægler.\nEn finansgrad forbereder dig til at arbejde som aktiemægler ved at lære grundlaget for økonomi, økonomisk prognose og planlægning. Normalt varer grader mellem 3 og 4 år afhængigt af dit bopælsland.\nSelvom en stor del af din børsmægleruddannelse kommer fra at studere, opnås det meste af din læring gennem mæglererfaring. Arbejdsgivere har tendens til at ansætte aktiemæglere med mindst 1-3 års erfaring. Du kan komme i gang med dit aktiemæglerjob ved at ansøge om en gratis praktikplads, der giver dig mulighed for at få viden og lære rebene.\nFor mere information om dette emne, anbefaler vi, at du læser følgende artikler:\nAt vælge den bedste aktiemægler kan være en vanskelig opgave at håndtere, især i denne teknologiara, hvor du er forkælet for valg.\nDet er vigtigt, at du overvejer flere faktorer, herunder gebyrer og provisioner, analyseværktøjer, minimumsbeløb, der kræves for at åbne en konto, og din investeringsstil. Sørg for, at mægleren er legitim, især hvis gebyret er for godt til at være sandt.\nHusk, din første mægler er ikke nødvendigvis din mægler hele dit liv, men hvis du vælger den rigtige, har du muligvis en chance for at tjene penge som investor.\nOrdliste over vilkår for aktiemægling\nHvad er en investeringsmægler?\nEn investeringsmægler eller simpelthen aktiemægler i en person eller et firma, der giver dig adgang til aktiemarkederne. Effektivt vil de købe og sælge aktier på dine vegne og derefter opkræve et gebyr i processen.\nJa. Hvis du vil investere i aktier, skal du bruge en mægler. Den eneste undtagelse fra reglen er institutionelle investorer, der er i stand til at handle uden en tredjepart på OTC-markederne (over-the-counter).\nKan jeg bruge en anden aktiemægler end den, jeg har brugt?\nJa, du kan åbne konti hos så mange børsmæglere, som du vil.\nEr mæglervirksomheder reguleret?\nJa, de er, i USA reguleres mæglervirksomheder af SEC (Securities and Exchange Commission), statsregeringen og en selvregulerende organisation (SRO) såsom FINRA, National Association of Securities Dealers (NASD) og New York Fondsbørs (NYSE). I Storbritannien regulerer Financial Conduct Authority (FCA) aktiemarkedet.\nHvad sker der, hvis min aktiemægler går konkurs?\nMeglerfirmaer er forpligtet til at adskille investorernes penge fra virksomhedens aktiver. I de fleste tilfælde skal dine penge være sikre. Securities Investor Protection Corp (SIPC) beskytter kontanter og værdipapirer inklusive obligationer og aktier, der holdes hos urolige virksomheder. Der er dog grænser for dækning pr. Kunde. SIPC kan kun dække udskiftning af aktier og andre værdipapirer op til $ 500,000 inklusive $ 250,000 i kontantkrav.\nHvad hvis jeg har brug for hurtigt at indfri mine aktieinvesteringer?\nDu kan til enhver tid sælge dine investeringer, så længe det er i almindelige åbningstider. Når du har gjort det, skal du trække pengene ud af din aktiemæglerkonto. Hvor lang tid det tager at modtage kontanter, afhænger af den aktuelle aktiemægler samt den type betalingsmetode, du brugte.\nKan min investeringsmægler dirigere mine fonde til internationale markeder?\nDen moderne online aktiemægler vil gøre det lige så let at investere i internationale markeder, som det køber aktier på hjemmemarkedet.\nAdrian Smith er økonomi- og techforfatter og arbejder i øjeblikket på en Masters in Business Information. Han har udviklet en stor interesse for alle ting finans og teknologi og elsker at skrive om det.\nMay 21, 2020 på 1: 25 PM\nHvad ville være den bedste aktiemæglerplatform for en investor, som mig selv, der stort set ønsker at bruge deres mobile enhed til deres transaktioner, og hvor meget ville være det mindste kontoudskud?\nMay 21, 2020 på 3: 06 PM\nHej Roselet, Stash Invest ville være den bedre mulighed i tilfælde af en bruger af en mobilenhed. Aktiemæglerplatformen er også fordelagtig, fordi den krævede oprindelige investering er $ 5, en god start for en investor med ringe erfaring.\nMay 21, 2020 på 1: 27 PM\nFor en lægmand, hvad er de kritiske roller, som en aktiemægler vil udføre på mine vegne, er de en nødvendighed?\nMay 21, 2020 på 3: 07 PM\nDet ser ud til, at en investor kunne klare sig uden en mægler, men det er ikke altid tilfældet. En mægler matcher investoren instrumentalt med andre købere og sælgere. Derudover har en mægler de lovlige midler til at lette køb og salg af aktier på en investors vegne, idet han påtager sig roller som udførelse af handler, uddeling af udbytte og behandling af indskud og udbetalinger. Sådanne roller er kun specifikke for en aktiemægler.\nMay 21, 2020 på 1: 41 PM\nUdtrykket 'spredning' er normalt bundet til børsprocessen. Hvad er det, og hvordan relaterer det sig til mæglerens gebyr?\nNå, før du tager fat på betydningen af spread, er det vigtigt at forstå prissætningsmodellen for mæglere. Mæglere vil tilbyde budkursen og prisen for hver aktie, de noterer. Budprisen er den pris, du får, hvis du sælger dine aktier, mens den anmodede pris er købsprisen. I det væsentlige er forskellen mellem disse to bud spredningen og er, hvad mægleren opkræver som deres gebyr.\nMay 21, 2020 på 1: 43 PM\nEr der nogen aktiemæglerplatform, der kan tilbyde deres tjenester uden nogen provision, eller skal jeg være parat til at betale mæglergebyr på forhånd, før jeg tilmelder mig?\nMay 21, 2020 på 3: 10 PM\nHvis du er heldig at være i USA, er der en aktiemæglerplatform, der tjener den funktion, du leder efter; Robin Hood. Platformen giver dig mulighed for at købe og sælge aktier uden at opkræve gebyrer, hvilket gør det til en god mulighed for en investor, der ønsker at holde deres handelsomkostninger lave.\nMay 21, 2020 på 1: 44 PM\nHvilken konto ville jeg have brug for, når jeg investerer i børsen, hvis jeg bare er en erhvervsdrivende, der søger at investere mine ekstra besparelser?\nMay 21, 2020 på 3: 09 PM\nFor en almindelig erhvervsdrivende, ligesom dig selv, ville en traditionel kontantkonto tjene formålet. Som sådan kan du kun erhverve eller sælge aktier med de kontanter, der er tilgængelige på din aktiemæglerkonto. Men hvis du ønsker at handle med mere kontanter, end du har på din konto, er det nødvendigt med en marginkonto.\nMay 21, 2020 på 1: 45 PM\nJeg forestiller mig, at det kan være ret svært at vælge den rigtige aktiemægler til jobbet. Hvordan skelner jeg en legitim børsmægler fra en ulovlig?\nMay 21, 2020 på 3: 11 PM\nFor en legitim mægler er det almindeligt, at de fortæller dig om deres gebyrer og provisioner på forhånd. Derudover vil de give bevis for, at de er reguleret. Endelig vil de ikke tvinge dig til at tilmelde dig dem, men i stedet lade deres eksemplariske kundeservice tale for sig selv.


Middle-earth: Shadow of War - Conquest og Vendetta Preview - Gamereactor\nPubliceret den 7 aug 2017 kl. 15\nTilbage i marts måned fik jeg den udsøgte ære at besøge Warner Bros. i London for at være en del af den internationale afsløring af Middle-earth: Shadow of War. Det var en rejse fyldt med store forventninger og endnu større spørgsmål til hvordan de ville formå at følge op på Gamereactors Game of the Year anno 2014. Under denne præsentation fik jeg et indblik i de nye strukturer, mekanikker0 og vigtigst af alt hvordan Nemesis-systemet ville påvirke dem.\nNu var tiden inde til min anden runde med Talion og hans morderiske eskapader i Saurons land. London er skiftet ud med kaffekongen og grunge-opfinderen, Seattle, og denne gang er der langt mere fra spillet til rådighed. Mit besøg var delt i flere forskellige etaper, hvorfra dette preview vil være første runde. Senere i August vil den anden del blive udgivet. Det første som jeg fik lov at prøve var online-delen, som Monolith beskrev som langt mere dybdegående og omfattende end man skulle tro. Til at teste denne del fik alle journalisterne rigeligt med tid, hvilket tillod os at prøve alle de forskellige aspekter og flere forskellige runder. De to modes til rådighed var Online Conquest og Vendetta.\nI sin essens er Online Conquest, som navnet så smukt antyder, bare en online-version af Conquest, som vi også så det tilbage ved annonceringen - Talion har en hær af orker og trolde som får forskellige roller og færdigheder, hvorefter de efterfølgende hjælper dig med at indtage fjendens fort. Mekanikkerne, dine opgaver, planlægning med videre er identiske med singleplayer-delen. Den største forskel gemmer sig i muligheden for at hoppe ind i en anden spillers Conquest og prøve sig frem med deres hær og færdigheder. Dette lader også andre versioner af Talion få et indblik i en anden spillers Nemesis-forhold.\nOg netop angående Nemesis-forholdet på tværs af spillere fortalte Creative Director Michael de Plater, at han ønskede hver eneste gennemspilning af Middle-earth: Shadow of War skal være unik og skræddersyet til den enkelte spillers bedrifter og forhold til omverdenen. Her indrømmede de Plater også, at han ingen anelse havde om hvor mange narrative variabler spillet har og at han stadig blev overrasket over flere elementer. Online Conquest lader dig derfor dele dine forhold og oplevelser med andre spillere, hvilket lyder som en yderst interessant oplevelse. Nemesis-systemet gør det også svært at for alvor demonstrere overfor deltagere ved preview-arrangementer, hvordan disse variabler former den enkelte spillers rejse gennem Mordor, da det kræver at man spiller det fra start til slut, hvis man virkelig skal opleve det.\nOnline Conquest er delt ind i forskellige sværhedsgrader, som baserer sig på den enkelte spillers niveau. Det skal dog noteres, at du stadig kan være i et virkelig lavt niveau, og prøve de sværeste udfordringer alligevel. Ydermere, ved at klare disse Conquest-baner stiger du i rang og omdømme i den sociale stratosfære. Under disse missioner/udfordringer var der især nogle nye egenskaber, som gjorde en stor forskel.\nSom en ny evne kan Talion nemlig blandt andet dobbelthoppe når du springer fra vagttårn til den indre fæstning. Derudover kan Talion, ligesom i Infamous-serien, hoppe højt i luften og torpedere direkte ned i jorden og skabe en ring af kaos og skade. Dette var ekstremt effektivt når mange fjender var samlet et sted, og alle andre muligheder nærmest virkede håbløse. I modsætning til det første kapitel som delte uhyggeligt mange fællestræk med Assassin's Creed når det kom til at skalere bygninger, føles Talion denne gang mere som en almægtig Ranger end en dygtig fodsoldat. Ved hjælp af din altid trofaste elverfølgesvend kan du bruge magi og nærmest flyve op ad siden på bygninger, og efterfølgende bruge Final Fantasy XV-lignende Warp Strikes hen imod fjenderne. Tempoet har fået et ordentlig spark i den rigtige retning, og Talion føles milevidt mere badass end hans optræden i Middle-earth: Shadow of Mordor. Da jeg fik en snak med de kreative hjerner bag spillets gameplay fortalte de også, at netop dette var et essentielt element.\nDen anden mode på menuen var Vendetta, som var relativt lig det som vi også så i det første spil. Hvis en falden kammerat eller en arbitrær anden spiller er død i Mordor kan du påtage opgaven at hævne ham, hvilket vil give dig masser lækkert grej, skulle mission lykkedes. Da Middle-earth: Shadow of War har et øget fokus på netop flere RPG-elementer og tilpasning er Vendetta en stærk måde at holde spilleren i gang efter hovedspillet er færdigt, og du vil fortsætte med at udforske Mordor og forbedre din karakter efter historien er slut. På denne måde spiller Conquest og Vendetta sammen i en perfekt symbiose, da de holder dig i gang og tilbyder nye udfordringer konstant.\nMit andet møde med Monolith og deres yderst ambitiøse Middle-earth: Shadow of War kan kun beskrives som positivt. Hvis jeg allerede var på efter mine første indtryk tilbage i marts, har denne omgang med online-delen for alvor skudt hype-termometeret op i loftet. Ikke kun virker det som om at Monolith virkelig gerne vil holde dig spillende i lang tid, men samtidig er Talion blevet meget sejere og stærkere, hvorfor især de nye kræfter giver et ekstra boost i den helt rigtige retning. Lad os håbe, at den fulde pakke kan levere på dette solide fundament.\nkenmicjen1 den 7 august 2017 kl. 18:06.\nEr ikke så interesseret i Online delen. Men efter at have læst dette, kommer jeg nok til lige at kigge på det alligevel. Glæder mig sindsygt meget til det spil udkommer!\nHunt: Showdown - Early Access Launch Trailer den 23 februar 2018 kl. 00:26\nSea of Thieves - Inn-side Story: Skeleton Forts den 22 februar 2018 kl. 23:50\nMilanoir - Switch Announcement Trailer den 22 februar 2018 kl. 17:54\nFind Your Grind x ReKTGlobal den 22 februar 2018 kl. 16:53


Danmark taler med tre forskellige tunger om sig selv - politiken.dk\n30. jan. 2016 kl. 18.29\nDanmark taler med tre forskellige tunger om sig selv\nDe tre tunger afslører et samfund, som ikke kan forsvare sig selv uden at barbarisere sig selv.\nDe brune står ved porten til de hvides samfund. Og hvis ikke alle mand står med ryggen mod porten for at holde den lukket, vælter de ind. Tager vores penge, mishandler vores kvinder og skaber skræk og rædsel. Hvis vi er bløde, bliver vi invaderet.\nDet er en klassisk myte: Vi er de civiliserede, og de er barbarerne. Og hvis vi tror, at vi bare kan åbne porten, forklare dem livet og reglerne her, og de så vil blive lige så civiliserede som os, så snyder de os! Og civilisationen går under.\nIndtil for ikke så længe siden var det højrefløjens skræmmebillede, som blev brugt til at forsvare en brutal udlændingepolitik. Og de, der var imod den politik, var også imod beskrivelsen af barbarerne, som ville vælte ind. Men skræmmebilledet blev pludselig til mediebilledet, da flygtninge og indvandrere i 2015 kom ind gennem hegnet og gik i store grupper på vejene.\nOg så kom skandalen i Köln, der offentligt blev til en fortælling om, at det var barbarerne, vi havde lukket ind. Deres adfærd blev til et spørgsmål om ’kultur’. Eller mangel på civilisation. De borgerliges mareridt var tilsyneladende blevet til virkelighed, som folkesocialister og socialdemokraterne råbte, at de selv mente og troede på.\nNaja Borberg sidder på en briks i et lokale hos Amagerbro Fysioterapi i København. Bag hende står fysioterapeut Per Andersen, der forsigtigt lægger en hånd på hendes hoved og drejer det en smule til den ene side for at strække hendes muskler ved halsen ud. Først reagerer hun ikke. Men så trækker Najas ansigt sig sammen. Hun lukker øjnene.»Av!«, siger hun.Gennem flere måneder har 14-årige Naja Borberg haft ondt i hovedet. Hun mærkede de første tegn allerede sidste vinter, og mod slutningen af sommeren i år blev det rigtig slemt. I perioder har hovedpinen været så voldsom, at hun måtte gå hjem fra skole. Det var umuligt at koncentrere sig med konstante smerter. Hovedpinen var det sidste, hun mærkede om aftenen, inden hun faldt i søvn, og smerterne var der igen med det samme, når hun vågnede om morgenen. Kunne smerterne skyldes, at hun skar tænder? Var det noget med blodet? Øjnene? Nej. Efter nogle undersøgelser var konklusionen klar. En fysioterapeut kunne give svaret.»Jeg har det, der bliver kaldt ‘iPad-nakke’«, fortæller hun.Dermed er hun blandt det stigende antal børn og unge, der får problemer med hovedpine og smerter i nakke og ryg, fordi de sidder og står med hovedet bøjet ned over deres computer, smartphone og tablet mange timer i døgnet. Sideløbende med at de nye teknologier er blevet hvermandseje, oplever fysioterapeuter i disse år et sandt boom i antallet af børn og unge, der bliver henvist til behandling. Stigningen har de seneste ti år været på 60 procent, så knap 30.000 i aldersgruppen 5-19 år sidste år fik hjælp hos en fysioterapeut.Naja Borberg går i ottende klasse, og hun fortæller, at hun og skolekammeraterne benytter computer hver eneste dag i timerne. Resten af dagen bruger hun også sin smartphone. Især på sociale medier som Instagram og Snapchat. Hun er en del af en generation, der aldrig har prøvet andet end at være på. De ikke på nettet; de på nettet. Konstant forbundet med hinanden via skærmen, ligesom undervisning og lektier foregår foran computeren.En undersøgelse peger i retning af, at børn som Naja Borberg har øjnene rettet mod en skærm i omkring syv timer dagligt. Andre sætter timetallet endnu højere. Det er først inden for de seneste par år, at det er begyndt at blive klart, hvilke fysiske omkostninger der er ved skærmbrugen. Det er omkostninger, som fysioterapeut Per Andersen mærker i sit arbejde på klinikken.»Inden for de sidste år har jeg set flere og flere børn og unge, som kommer ind med hovedpine, smerter i nakke, skulder og til tider mellem skulderbladene. De kan være påvirket hele vejen ned i lænden. De har allerede nu eller er disponeret for at få problemer, fordi de rører sig for lidt, og fordi de i dag sidder meget med deres smartphone, iPad eller computer i uhensigtsmæssige stillinger. De sidder for eksempel og hænger«, siger han.Per Andersen har netop haft to otteårige børn i behandling med hovedpine, der skyldes overdreven og forkert brug af kroppen foran skærme. Han ser dog flest i aldersgruppen 11-17 år. Det er i skolen og i fritiden, at børnene tillærer sig de dårlige vaner og kropsholdninger, som de så tager med sig videre i livet, hvis der ikke bliver grebet ind, forklarer han. Naja Borberg fortæller selv, at der er flere andre i hendes klasse, som også døjer med hovedpine.»Jeg laver øvelser hver dag for at strække og styrke musklerne. Samtidig skal jeg sidde mere oprejst med computeren og hæve telefonen, så den kommer mere i øjenhøjde. Hjemme lægger jeg mig nogle gange på maven i stedet for at ligge på ryggen. Det gælder om at skifte position ofte, så jeg ikke hele tiden har hovedet bøjet frem«, siger Naja Borberg.Per Andersen uddyber:»Børnene får hovedpine, fordi de har hovedet bøjet forover. Dermed skal musklerne i hals og nakke bære hele hovedets vægt i stedet for, at hovedet hviler oven på kroppen. Musklerne på halsen bliver stramme over tid. Hele vejen ned gennem ryggen bliver muskler forkortet og eller forlænget på forskellige niveauer«.Hos Amagerbro Fysioterapi fortæller Naja Borberg, at hun træner cirkus to gange om ugen. Umiddelbart lyder det som en hård belastning, når kroppen er plaget af smerter og hovedpine, men det er en misforståelse.»Det er rigtig godt, at du laver dine øvelser og går til træning to gange om ugen. Det er sjældent træningen, der giver dig hovedpine. Den gør dig derimod stærkere, så du kan bære dig selv, så det må du endelig blive ved med«, siger Per Andersen til sin patient, ligesom han råder hende til at komme noget mere i svømmehallen og få styrket musklerne og spændt dem ud.Han forventer, at Naja Borberg slipper helt af med sin hovedpine. Men det kræver, at hun tænker over, hvordan hun bruger sin telefon og sin computer. Samtidig er det afgørende at få stærkere muskler.Og så er der lige en anden ting. Naja Borberg ved godt, at det kan være nødvendigt at tage nogle flere pauser fra skærmen. Selv om det er svært, når man som hun har vænnet sig til, at vennerne altid kun er et par væk på telefonen.»Min mor og far synes, at jeg skal bruge skærme mindre, men jeg forklarer dem, at jeg skal bruge telefonen og computeren på en anden måde. Jeg har aftalt med mine forældre, at vi alle sammen lægger vores telefoner væk mellem klokken 6 og 8 om aftenen. Det er der, vi laver mad og spiser sammen. Så putter vi telefonerne i en skuffe. Det er lidt irriterende ikke at have telefonen på sig, og jeg tager nogle gange mig selv i lige at mærke efter i lommen. Men det er okay«, siger hun.Én ting generer dog Naja Borberg:»Det er ikke altid, at min far og mor selv lægger deres telefon. De siger, at de skal bruge den til arbejdet«.\nEgentlig havde Brøndby slet ikke råd til Daniel Agger. Så da den traditionsrige fodboldklub alligevel kunne præsentere landsholdets anfører som ny spiller i sommeren 2014, bundede det alene i, at hovedaktionær Jan Bech Andersen tog sig af overgangssummen på godt 22 millioner kroner som ’en gave’«.Men den økonomisk trængte klub skulle stadig betale Daniel Aggers løn. Til forhandlingerne spillede forsvarsklippens agent gennem det meste af karrieren, Per Steffensen, en central rolle, og parterne nåede frem til en pæn millionhyre.Da de udformede kontrakten, skete der dog noget bemærkelsesværdigt. På sidste side af standardpapirerne fra Dansk Boldspil-Union (DBU) noterede klubben Per Steffensens navn under punktet »som agent for klubben« – ikke »som agent for spilleren«. Det fremgår af kontrakten, dateret 30. august 2014, som Politiken har fået adgang til via Football Leaks.Umiddelbart kan det måske lyde som en ligegyldig detalje. Men i praksis gav det færre penge til statskassen, at agenten optrådte på klubbens side i stedet for på spillerens. I den danske fodboldverden er der store økonomiske fordele ved at lade klubben betale for agenten. Som virksomhed har klubben nogle skattemuligheder, som spillerne ikke har – bl.a. kan den spare momsen, ligesom den ikke skal af med indkomstskat, sådan som spillerne skal, før de kan aflønne deres agent. Finten kan halvere agentudgiften, viser Politikens beregninger, men kan være på kant med loven, fastslår Skat, der »er opmærksom på den omtalte problemstilling«. Skatteadvokat Torben Bagge vurderer, at klubber såvel som spillere i Danmark risikerer skattesmæk.»Skattemæssigt kan der være tale om, at de snyder med det, man kalder den rette omkostningsbærer. Hvis agenten reelt varetager spillerens interesse, er det også spilleren, der rettelig skal afholde udgiften, fordi det er ham, der nyder godt af agentens arbejde. I denne situation er det ikke lovlydigt at omgå reglerne ved at lade, som om agenten er ansat af klubben – i stedet for af den spiller, han reelt set har et tilhørsforhold til«, siger Bagge, partner i TVC Advokatfirma, hvor han primært arbejder med moms- og skatteret.Politikens analyse af flere hundrede spillerkontrakter og sideaftaler i Football Leaks viser, at der over hele Europa sker et systematisk skift af agentens ansættelse på papiret: fra spillerens til klubbens side. I Spanien er der allerede udsendt skattesmæk på flere hundrede millioner kroner, bl.a. til storklubber som Real Madrid og Barcelona. Også de italienske skattemyndigheder efterforsker denne praksis.I tilfældet Daniel Agger mener hverken agent eller spiller dog, at der er sket noget forkert:»Kernen i denne sag er, at jeg efter forlængelsen med Liverpool i 2012 valgte, at Per Steffensen fremadrettet ikke længere skulle have eksklusivitet i forhold til fremtidige kontrakter. Jeg stod frit. Jeg kunne fortsat trække på Per, men havde også mulighed for at benytte andre rådgivere eller selv forhandle mine vilkår«, skriver Agger til Politiken og fortsætter:»Det sidste gjorde sig gældende med hensyn til Brøndby. Det er centralt. Jeg ville hjem til Danmark og Brøndby. Da den beslutning var truffet, var forhandlingen hurtigt overstået. Det klarede jeg selv«.Det afgørende punkt i en skattemæssig vurdering af fodboldkontrakten er dog ikke nødvendigvis, om agenten og spilleren har en formel aftale. Hvis de reelt endnu arbejder sammen, kan det stadig være problematisk at rykke hele udgiften til agenten over på klubsiden. I så fald kan det blive set som en ydelse, spilleren skal beskattes af.På sin hjemmeside fra 2016 præsenterer Per Steffensen den nu pensionerede fodboldprofil som en af fire udvalgte topklienter. Billeder af Agger i en ny Brøndby-trøje pryder forsiden. Og talrige gange har Per Steffensen de seneste år udtalt sig i medierne som repræsentant for forsvarsspilleren: »Jeg har ikke hørt noget fra Brøndby«, sagde Per Steffensen, »Aggers agent«, f.eks. til Ekstra Bladet, da der i oktober 2015 var tvivl om, hvorvidt forsvarsprofilen ville forlænge sin kontrakt.I Brøndby ønsker de ikke at kommentere, hvorfor Per Steffensen pludselig var hyret af klubben. De henviser til, at kontraktforhold er »fortrolige«.Der findes ingen præcis oversigt over, hvor ofte en agent formelt set har repræsenteret klubber i handler med spillere, han normalt repræsenterer. Men DBU har for kalenderåret 2015 offentliggjort, i hvilke aftaler der var involveret mellemhandlere, og i 63 tilfælde står agenten anført til at have repræsenteret klubben. I mindst 38 heraf ser det ud til, at en agent reelt har arbejdet aktivt for spilleren, viser Politikens gennemgang. Og det ser ud til at foregå i de fleste superligaklubber.Af DBU’s oversigt fremgår det ikke, hvor mange penge agenterne har tjent i hver enkelt handel. Men i alt modtog de i underkanten af 30 millioner kroner i 2015, hvoraf knap 22 millioner kom fra klubberne – selv om mellemhandlere oftest er tilknyttet spillere i udgangspunktet. Efter alt at dømme kan der potentielt være tale om skattefusk for millioner af kroner.»Det tyder på, at de fleste af de store kontrakter er lavet direkte mellem klubber og agenter. Det må være udbredt med den her konstruktion«, siger Mads Øland, direktør i Spillerforeningen, der advarer sine medlemmer mod at acceptere den praksis – ikke blot på grund af den »skattemæssige risiko«, men især fordi det skaber en »massiv interessekonflikt«, når en spilleragent hopper over på klubsiden.Ved at parre DBU’s liste over agenttransaktioner med offentligt tilgængeligt materiale åbenbarer sig en række bemærkelsesværdige forhold:I nogle tilfælde har klubberne hyret agenten til en simpel kontraktforlængelse, selv om det som regel er den daglige ledelses opgave. I andre tilfælde har spillerne udtalt ting som »så har min agent sådan set stået for resten«, mens klubben i officielle papirer står til at have betalt salæret. Og endelig er der sociale medier som Twitter, Facebook og Instagram. Der har agenter og spillere indimellem poseret sammen, selv om agenten formelt har repræsenteret klubben.Det var tilfældet med Daniel Aggers skifte i 2014. Men ligesom forsvarsspilleren siger agenten, at han også helt reelt arbejdede for Brøndby i forhandlingerne.»Af Brøndby fik jeg det mandat, at jeg kunne prøve at strikke en kontrakt sammen. Eftersom jeg jo kender Daniel, spurgte jeg ham selvfølgelig, hvad han skulle have for at spille i Brøndby. Så jeg har ikke forhandlet for ham; jeg har viderebragt hans krav i forhold til en kontrakt«, siger Per Steffensen.»Altså, der holder man jo tingene adskilt. Brøndby var min arbejdsgiver i den sag. Da hans navn kom op at vende, er det klart, at der blev talt om, hvad der skulle til af økonomi og så videre. Hvad ville de være med til? Det er sådan, en forhandling er. Så gik jeg til Daniel og sagde, at det var de rammer, Brøndby kunne tilbyde«.»Det har han jo også været«.»Nå jo, men der må jeg bare sige, at jeg har haft to til at administrere min hjemmeside, og jeg har bedt dem skaffe nogle billeder«, siger Per Steffensen.»Det er ikke mig selv, der putter titel på«.\nMindst 45 mennesker blev dræbt, da to kvinder detonerede sprængladninger på en markedsplads fyldt med handlende i Nigeria.Det oplyser myndighederne i landet sent i aftes ifølge nyhedsbureauet AFP.Ingen har taget skylden for de to selvmordsbomberes handling, men en talsmand for militæret siger, at den ekstremistiske gruppe Boko Haram står bag.Angrebet fandt sted fredag morgen på et marked i byen Madagli i den nordøstlige og uroplagede del af det vestafrikanske land.Fredag er den dag i ugen, hvor det er mest populært at besøge markedet.Et øjenvidne oplyser, at de to kvinder ikke på nogen måde stak ud i mængden.»De var forklædt som kunder og detonerede deres bombebælter tæt på boder, hvor der blev solgt henholdsvis korn og brugt tøj«, siger han til AFP.Andre øjenvidner fortæller, at bomberne eksploderede samtidigt i hver sin ende af markedspladsen. De to selvmordsbombere er foreløbig ikke identificeret.Angrebet i Madagli, som nigerianske soldater i 2015 generobrede fra jihadister fra Boko Haram, er det tredje i byen siden to kvindelige selvmordsbombere i december sidste år dræbte adskillige personer.Nigerias præsident, Muhammadu Buhari, fordømmer i en erklæring angrebet.Han lover ifølge AFP at få »sat en stopper for dette meningsløse tab af uskyldige liv«.Mindst 33 mennesker blev såret i fredagens angreb.Boko Haram sender ofte piger og unge kvinder ud på den slags selvmordsmissioner.Bevægelsens mål er at få indført islamistisk lovgivning i det nordlige Nigeria, hvor størstedelen af befolkningen er muslimsk.Siden 2009 har mindst 20.000 mennesker ifølge AFP mistet livet i angreb fra Boko Haram. Omkring 2,6 millioner er desuden blevet fordrevet eller flygtet fra deres hjem.\nGoogle har lavet en timelapse af jorden ud fra satellitbilleder. Forbrug og liv