(Billedkredit: Melissa Ryan af Marmor og Rye Photography)\n(Billedkredit: Lindsay Ribe)\nKitchns bagningskole Dag 19: Alt om lag kager.\nDeltag i Kitchns bagningskole: Tilmeld dig og se alle The Kitchns Bagværkskoleopgaver\nLad os se det i øjnene. Lagkager vil altid stjæle showet. Himmelske kage lag slathered i fluffy frosting – hvem kunne skrue ned et skive?\nDer er endeløse kombinationer af lagkagefornøjelser. Fra ømt smørkage og dekadent chokoladekage til lys-som-luft chiffonkage og frugtspidset sæsonbetonet kage, er der en lagkage til alle. Og mens der er så mange forskellige sorter af kager, fyld og frost, mange følger de samme metoder til forberedelse, kontrol af doneness, stabling og opbevaring. Lad os undersøge, hvad du behøver at vide for massiv lagkage succes.\nKaramel banan kage\nHvad gør et stort lag kage?\nEt godt spørgsmål, ikke? Meget af dette vil komme ned til personlig præference, men jeg tror de fleste af os vil være enige om, at en stor lagkage handler om balance. Kagen selv skal være fugtig og blød. Uanset om du bruger en lys chiffong kage eller noget så tæt som en pund kage, ved jeg ikke, at ingen kan lide tørre eller hårde kage lag. Påfyldning og frosting skal tage højde for sødme og dekadens. Mens nogle måske hævder, at intet kan være for sødt eller for rig, vil du ikke overbelaste kagelaget eller nogen af de andre komponenter virkelig.\nOvervej forholdet mellem kage og påfyldning. For smørkrem, fudge eller flødeosttyper af fyldstoffer, prøv at holde sig til lag af fyldninger, der er halvdelen af højden af lagene af kager. For eksempel, hvis hvert lag af kage er omkring 1 tommer højt, spredes på omkring en 1/2 tommer mellemfyldning. Når du bruger noget som sød frugt konserverer eller rig chokolade ganache, overvej at bruge lidt mindre påfyldning. Eller bedre endnu, brug lidt af begge til at afbalancere de søde og rige elementer!\nTil frosting, brug så lidt eller så meget som du gerne vil. Hvis du ikke er stor på sød frosting, skal du overveje kun isning toppen af kagen og forlader siderne “nøgne” for et mere rustikt udseende.\nVæsentlig opskrift: Chokolade lagkage\n9 Classic Layer Cakes\nSom nævnt før er der uendelige kage- og påfyldningskombinationer at vælge imellem, når man laver en lagkage. Her er nogle traditionelle lagkager, der er værd at tjekke ud. Hvilken er din favorit?\nBoston Cream Pie: Kærnemælk kage med wienerbrød fyld og chokolade glasur.\nSort skov: Chokoladekage med kirsch, kirsebær og flødeskum.\nBrooklyn Blackout: Chokoladekage med chokoladefrugtfyldning og kagekrummer.\nRødt fløjl: Rødfarvet kage med ermine (kogt smørkrem) eller flødeostisning.\nHummingbird: Banan, ananas og pecan kage med flødeostisning.\nTysk chokolade: Chokoladekage med kokos-pecanfyldning.\nPrinsesse Torte: Svampekage med frugtbeholder, wienerbrød og flødeskum blanket i et lag af marcipan.\nLady Baltimore: Hvid kage med hakkede nødder, tørret frugt og syv minutters marengsrør.\nLane Cake: Smørkage med bourbon-raisin-kokosnød-pecan-fyldning og meringue-glasur.\nMastering af grunde til Great Layer Cakes\nEn stor lagkage er en symfoni af alle sine mange dele, der kommer sammen i en lækker helhed. Dagens lektion fokuserer på det væsentlige for at få hver del nøjagtigt rigtigt.\nBasic Cake Equations\nSom med mange andre kager og bagværk er kageopskrifter udviklet efter specifikke forhold. En balance skal opbevares mellem sukker, mel, fedt og væsker til fremstilling af kager med ønskelig tekstur, struktur og smag.\nDen grundlæggende kage ligning: En rigtig let ligning for en grundlæggende smørkage er 1-2-3-4 kageopskrift. Denne klassiker kræver 1 kop smør, 2 kopper sukker, 3 kopper mel og 4 æg.\nPund kage ligningen: Selvom det er lidt tungt for en lagkage, vil basis pund kage kalde for lige dele æg, sukker og mel (efter vægt).\nAndre grundlæggende kage opskriftsregler\nHvis du tænker på at udvikle din egen opskrift, skal du huske disse generelle regler og derefter begynde at ændre efter dine ønsker.\nMelet og sukkeret skal være lige i vægt. Dette svarer typisk til ca. 3 kopper mel til hver 2 kopper sukker.\nÆgene skal veje det samme som eller mere end fedtet. Husk fra dag 1, at en stor æggehvide vejer omkring 1 ounce, mens æggeblommen vejer omkring 2/3 ounce. Den samlede vægt af både hvide og æggeblommer skal veje tæt på det samme som fedtet. Når du udvikler nye opskrifter, så prøv at tilføje i hvide og æggene separat for at komme op med den perfekte ligning. Husk på, at flere æggeblommer vil give en mere fløjlsagtig, ømfuld krumning, mens flere æggehvider vil holde tingene hyggelige og lette, men kan tørre kagen ud, hvis de resterende væsker ikke afbalanceres ordentligt.\nVæsker skal veje det samme som sukkeret. Den samlede mængde væsker (æg, mælk, vand, kaffe osv.) Skal veje det samme som eller mere end sukkeret.\nSådan Line en rund kage Pan med pergament\nFremskridt til succes i bagning af en kage\nHer er et play-by-play for at bage en kage med tips til succes i hvert trin.\nFør du bager: Klargør kagepander\nFør du selv trækker smør og sukker ud, skal en god opskrift give dig besked om, hvilken type og størrelse kagepanden skal bruges, og hvordan man forbereder den. De fleste lag kager vil bruge 6- til 9-tommer (i diameter), runde kagepander med 2-tommer høje sider.\nNår en opskrift instruerer dig til at smøre og melke din pande, skal du blot dække indersiden af kagepanden med et tyndt lag blødgjort smør, olie eller endog nonstick spray. Du må bruge en konditorbørste til at påsætte olien eller gnide gryden med indersiden af en smøromslag.\nDrys med mel, ryst gryden rundt for at dække indersiden, omvendt og smæk det overskydende mel. Denne metode vil danne en lille skorpe omkring din kage, så den let kan løsnes fra panden. For chokoladekager, prøv at bruge en blanding af mel og kakaopulver!\nHvis en bestemt kage er tilbøjelig til at sidde fast i panden, rør bunden af panden med pergamentpapir og smør siderne.\nVær opmærksom på opskrifter, der stiger bedst uden smurt sider, som svampekager. For disse typer kager, rør bunden af panden med pergamentpapir og løsn siderne ved at køre en tynd kniv eller metal spatel rundt om kanterne, før de ikke bliver.\nFå din Step-by-Step Bagning Lektion:\nCreme smør og sukker sammen i de første trin for at lave en kage.\nDet afgørende trin: Creaming smør og sukker\nSelvom vi allerede har diskuteret, hvordan cremer smør og sukker sammen vil hjælpe med at lufte og surde kager, kan vi ikke understrege, hvor vigtigt dette trin kan være, når du laver smørkager. Dette er normalt det første skridt for mange kager – en der absolut ikke er værd at skimping på. Plus, når du begynder at tilføje i andre ingredienser, kan du ikke gå tilbage.\nHvis du bruger en elektrisk mixer, slå blødgjort smør til glat med en paddle fastgørelse. Tilsæt sukkeret og bland i ca. tre minutter på medium til mellem høj hastighed.\nTip til succes: Når det er færdigt, bør smør og sukkerblandingen være lys, fluffy og meget bleg farve.\nEmulsificering og æg\nNår smør og sukker er creme sammen, tilføj eventuelle ekstrakter og æg. Ægene skal tilsættes i et ad gangen, og sørg for, at hver har indarbejdet i smeten, før de tilføjes i det næste. Ægene hjælper fedtet med at emulgere gennem røret. Når alle æg er tilsat, er det en god tid at stoppe mixeren og skrabe ned i bunden og siderne af skålen.\nTip til succes: Æg bør være stuetemperatur for at kunne indarbejde bedre med de øvrige ingredienser og holde op med at blive krummet.\nEndelig kage smør – tyk og cremet.\nDe våde ingredienser og de tørre ingredienser\nKageopskrifter kalder typisk for alle de tørre ingredienser (mel, salt, bagepulver, bagepulver, kakaopulver osv.), Der skal sigtes først. Tilsæt i halvdelen af denne tørre blanding og bland lavt til kombineret. Når blanderen stadig kører, strømmer den langsomt i de våde ingredienser. Tilsæt i de resterende tørre ingredienser og bland til bare kombineret.\nVed at skifte vådt med tørt vil det være med til at holde glutenudviklingen til et minimum og hjælpe smeten absorbere væsken.\nTip til succes: Drej blanderen til mellemlang og bland ikke længere end ca. 15 til 20 sekunder, eller indtil den sidste af de tørre striber forsvinder.\nI mange tilfælde er dette den mest effektive måde at blande op på en jævn kagerør uden overblanding. Sørg for at følge metoden som beskrevet i din særlige opskrift.\nAlternativ metode: The Two-Step Mix\nVed kødopskrifter med højt forhold (dem med mere sukker end mel) kan der anvendes en to-trins blandemetode. Denne metode er næsten modsat af dem, der begynder med at creme smøret først – eller omvendt!\nI denne metode blandes de tørre ingredienser først sammen, derefter blandes sukker og smør. Æggene og det meste af væsken tilsættes sidst. Med denne metode kan smørret belægge melpartiklerne, inden væsken tilsættes, hvilket forsinker udviklingen af gluten. Smør og sukker er ikke cremerede sammen og skaber således ikke de små luftlommer, der udvider og hjælper med at surde kagen. Denne metode producerer et slutprodukt med en finere, strammere smuldre.\nTapping ud luftbobler i kage smeten.\nBagning og kontrol af doneness\nFor at opnå de bedste resultater, opdel din tætsmør jævnt mellem de tilberedte pander. Her er vores foretrukne metode:\nLæs mere → Den nemmeste måde at opdele Cake Batter jævnt på\nNår dine pander er fyldt med dej, slip dem skarpt på bordpladen for at slippe af med ekstra luftbobler (se billedet ovenfor).\nEn opskrift vil normalt give et vindue tid det tager for kagen at bage fuldt ud. Denne rækkevidde rummer variationer i faktisk ovnstemperatur, kagepander, der anvendes, fugtighed osv. Her er nogle få bedre indikatorer for at kontrollere, om din kage er færdig eller ej.\nTandstikketest: Et tandstikker indsat i midten af en kage skal komme ud rent eller med få krummer, når en kage er færdig bagning.\nFarvning: For lettere farvede kager, se efter bruning. En god gylden skorpe er en god indikator for en bagt smørkage.\nRøre ved: For svampekager skal kageens top springes tilbage, når den trykkes let som indikator for, hvornår kagen er færdig.\nkanter: For nogle kager og panforberedelse begynder kagen at trække lidt væk fra siden af panden, da den nærmer sig doneness.\nKøling og ubearbejdet kager\nSom med mange andre bagværk, coolte bagt kager på et trådstativ.\nTip til succes: De fleste kager skal vente ca. 10 til 15 minutter, før de fjernes fra deres pander. Hvis kagen er for varm, kan den bryde og smuldre. Hvis det er forladt i panden for længe, kan det blive fast og falde i stykker.\nFor at fjerne en kage fra panden, skal du forsigtigt køre en tynd paringkniv eller metalspatel rundt om kanten af kagen, og pas på ikke at skære i kagen selv. Placer et kagebræt, serveringsplade eller køleholder på toppen af kagepanden. Hold på plads og flip! Vend kagen tilbage til højre, indtil kagen er helt afkølet.\nFuldt afkølede kager kan pakkes i plastik og efterlades for at køle i køleskabet, før de skæres eller frostes.\nHvis du sidder fast i den uheldige situation, hvor en del af din kage slukkes (bekymre dig ikke, vi har alle været der), prøv at holde stykkerne sammen igen. Wrap i plastik og chill i et par timer. Ved montering skal du bruge isning til at prøve at patchere revnen.\nSådan baka en kage\nRose, Orange og Cardamom Mini Layer Cakes\n(Billedkredit: Tessa Huff)\nLektioner i samling af en lagkage\nOkay, så du har din kage! Den er bagt og klar til at blive samlet i et smukt lagdelt mesterværk. Det er her, hvor nogle af os begynder at hyperventilere lidt, ikke? Nå, læs videre for flere tips til succes i opbygningen af din kage.\nFørst skal du oprette dit rum\nAt opbygge en lagkage er mere beslægtet med et håndværksprojekt end at piske op i et hurtigt parti af cookies. Det er vigtigt at forberede din plads og sørg for, at du har masser af plads, de rigtige værktøjer og så meget uafbrudt tid som du kan spare. Her er et par andre ting, der er nyttige at have på hånden:\nEn roterende kage stativ er meget nyttigt for at få din glasur glat.\nHvis du bruger en roterende kageholder, skal en kartonkage runde på toppen. Derefter bruges kagen, når kagen er is, til at støtte kagen, når du flytter den til din endelige kageplade til servering.\nEn offset spatel til isning.\nVokspapir eller pergament, for at holde kagepladen ren under isning\nDin endelige kageplade eller piedestal til servering.\nMasser af papirhåndklæder eller køkkenklude til rydning af smør og krummer.\nSe hvor smukt fladt dette kagelag viste sig? Du behøver ikke at trimme den af. Men hvis den har en kuplet top, så trim den væk, så du kan lagre det mere pænt. (Baker’s bonus: du får en tidlig kage snack).\nTrim og Torte\nFor at undgå krummer og tårer skal du aldrig skære en varm kage. Faktisk er det bedst at slappe af en kage, inden du forsøger at trimme den. Til lagkager er det vigtigt at have lige lag kage. Hvis en kuppel vises på toppen af din kage, når den kommer ud af ovnen, skal du fjerne den. Baker’s bonus: Du kan spise stumperne!\nPlacer den ene hånd oven på kagen og scor, hvor kuplen forbinder med siderne af kagen med en lang serrated kniv. Hold kniven parallelt med din arbejdsflade og så niveau som muligt, begynd at skære ind mod midten af kagen. Drej kagen, mens du går, og fortsæt, indtil den øverste del løsner fra resten af kagen.\nFor at torte eller skære en kage i tyndere lag, brug de samme hovedpersoner som at trimme toppen af kagen. Hold altid din serrated kniv parallel med din arbejdsflade og så niveau som muligt. Start med mindre nedskæringer for mere præcision.\nTip til succes: For at lave lige lag måler du højden af din kage og enten scorer med en kniv eller markerer med tandstikker enten halvvejs op (for to lag) eller i tredjedele (til tre lag).\nFor at flytte og adskille lag, der er ret tynde og / eller skrøbelige, skub forsigtigt et kagebræt mellem laget for at hjælpe dig med at afhente kagen.\nPlacer altid din brugte hånd oven på kagen, i modsætning til kagen, kun hvis kniven glider og skærer gennem til den anden side.\nFyldning og frostning af en lagkage. Bemærk vokspapirstrimlerne gemt under kagen. Når du er færdig med din frosting job, kommer disse væk med en mild slæbebåd, der efterlader en ren plade bagved.\nDernæst Tilføj dine fyldninger og Frostings\nButtercream er altid et godt valg, men der er så mange andre lækre muligheder for påfyldning og frostning af dine lagerkager.\nMere om Buttercream\nBageskole Dag 7: Buttercream\nSådan laver du en basisk Buttercream Frosting\nGrundlæggende Kogt Buttercream Frosting\nSådan laver du en sexet, silkeagtig fransk buttercream frosting\nFor at udfylde, prøv frugt konserver, wienerbrød creme, citron ostemasse, smag smørkrem eller et tyndt lag af dekadent ganache. Til frost, prøv sød og smagfuld ost frosting, fluffy fudge, himmelsk flødeskum eller luftig marengs!\nLagring af din lagkage\nKagelag kan normalt pakkes i plast og opbevares i køleskabet i op til en uge eller i fryseren i en måned eller to. Tøf frosne kager i køleskabet.\nTip til succes: Kølet kager er lettere at torte, fylde og frost. Selvom du vil bruge kagelagene samme dag, er det bedst at slappe dem i mindst et par timer, før du laver din lagerkage.\nHver lektion har tre lektier. Måske har du allerede fået en ned, eller du har bare tid til en hurtig studieperiode. Så vælg en, og vis os ved at tagge den med #kitchnbakingschool på Instagram eller Twitter.\nHusk grundkage ligningen delt ovenfor.\nLav en kage fra en boxed mix og praksis teknikker som fedt panden og dele smeten.\nLav en grundlagskage fra bunden; vi samler det i morgen. Brug enten vores basale gule kageopskrift eller chokoladekageopskrift.\nBliv medlem af Kitchns bagningskole!\nTilmeld dig her for Kitchns Baking School\nDEL DIN PROGRESS\nFølg og vis dine fremskridt på Instagram, Pinterest, Facebook og Twitter! Sørg for at bruge #kitchnbakingschool hashtag.\n1 Hvad gør et stort lag kage?\n1.1 9 Classic Layer Cakes\n2 Mastering af grunde til Great Layer Cakes\n2.1 Basic Cake Equations\n2.2 Andre grundlæggende kage opskriftsregler\n3 Fremskridt til succes i bagning af en kage\n3.1 Før du bager: Klargør kagepander\n3.2 Få din Step-by-Step Bagning Lektion: Sådan Line en rund kage Pan med pergament\n3.3 Det afgørende trin: Creaming smør og sukker\n3.4 Emulsificering og æg\n3.5 De våde ingredienser og de tørre ingredienser\n3.6 Alternativ metode: The Two-Step Mix\n3.7 Bagning og kontrol af doneness\n3.8 Køling og ubearbejdet kager\n3.9 Få din Step-by-Step Bagning Lektion: Sådan baka en kage\n4 Lektioner i samling af en lagkage\n4.1 Først skal du oprette dit rum\n4.2 Trim og Torte\n4.3 Dernæst Tilføj dine fyldninger og Frostings\n4.3.1 Mere om Buttercream\n4.4 Lagring af din lagkage\n5 Bliv medlem af Kitchns bagningskole!\n5.0.2 DEL DIN PROGRESS\n« Helppo lapsiystävällinen resepti grillistä » Recept: Laurie Colwin’s Lemon Rice Pudding\nKako koristiti kokosovo ulje kada pečem?\n20 Ei-Cook-illallisia, jotka pidät ruokailuohjelmassasi tämän kesän aikana\n10 eenvoudige, alledaagse cakes voor elke huisbakker\n5 nasvetov, s katerimi boste spet začeli kuhati, ko boste imeli otroka\nAinesosa Spotlight: Ollalieberries\nHelppo kesä makea: Skotlantilainen Cranachan paahdettua kauraa\nEtt billigare alternativ till biff: Beef Heart!\nGodt spørgsmål: Hjælp mig med at finde en flourbeholder\nResep Roti Ditemukan di Hieroglyphics Kuno\nOvo je najlakši i najprihvatljiviji način deodoracije vaše kuhinjske smeće\nHiiret keittiössä! Miten olet käsitellyt hiiriä?\nSådan laver du svinekødfisk i ovnen: Videoen\nRengöring av ugnen som aldrig har rengjorts (och oftast lyckas)\nDe bästa sista minuten-recepten och idéerna för en kontors Thanksgiving Potluck\nLetar du efter en Combo Waffle och Pizzelle Maker\n5 Fouten om te vermijden bij het maken van brownies\nMiksi juon Jameson\nOvaj jabuka-brusnica Moskva Mule je savršen koktel zahvalnosti\nEn nem og moderne måde at tjene ostfondue på din næste fest\nVegetabiliska trädgårdar på hjul: Matkartongbehållare\n5 bra användningsområden för din citrusskal\nU pohvale masnih šparoga


Navnetog, V - Bino Toys fra Bino Toys\nNavnetog, V – Bino Toys\nNavnetog, V - Bino Toys fakta\nNavnetog, V - Bino Toys er en af topsælgerne til børnfamilierne, og det er ikke uden grund, når man kigger på kvalitet kontra pris - her får du meget for pengene. Når det handler om vores kære børn, så er det ofte sådan, at kun det bedste er godt nok, og går du med Navnetog, V - Bino Toys er du godt kørende. Navnetog, V - Bino Toys kan du købe hos Babyshower. Og der er mange produkter - leder du efter barnevogne, drikkeflasker eller babytæpper, har vi det blandt alle de varer, vi har samlet her. Er du bange for, at barnevognen pludselig strejker, så skal den vedligeholdes. De ømme punkter er typisk stel, hjul og tekstiler, så vær ekstra opmærksom på dem. Passer du din barnevogn godt , vil den holde værdien meget bedre, og alle elsker en pæn, ren og velholdt barnevogn.\nNavnetog, V - Bino Toys til de små\nNavnetog, V - Bino Toys er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i kategorien . Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Navnetog, V - Bino Toys ved den velkendte shop Babyshower, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være denne vare. Købes der ind i online webshops sparer du penge- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nFordele når du køber Navnetog, V - Bino Toys online\nHvis du shopper online, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det gør en prissammenligning let, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n15 anmeldelser af Navnetog, V – Bino Toys\nVær den første til at anmelde “Navnetog, V – Bino Toys” Annuller svar


Aha Livestage - Overnat efter en musikalsk aften - Hotel Fredericia\nMusikalske oplevelser og uforglemmelige aftener\nNår du booker dit ophold på Hotel Fredericia får du adgang til Aha Livestage. På Aha Livestage bliver du forkælet med lækker musik, drinks og godt selskab. Så tag festskoene på, og kom og få en uforglemmelige aften på Aha Livestage.\nVed booking: Husk, at sig du er gæst på Aha Livestage.\nBook overnatning på Hotel Fredericia\nArrangementer på Aha Livestage\nSe programmet for Aha Livestage på deres hjemmeside. Du er sikret en aften med musikalske oplevelser.


Alkoholabstinenser | Læs om Abstinenser og Få Professionel Hjælp\nAlkoholabstinenser som følge af afhængighed\nDet er utrolig svært at stoppe med at drikke alkohol, hvis man først er blevet afhængig. Alkoholabstinenser forekommer, når man enten misbruger alkohol, eller hvis man lider af alkoholisme. Abstinenserne opstår når vedkommende stopper med at drikke og kan variere meget i sværhedsgrad. Man kan både opleve fysiske og psykiske alkoholabstinenser.\nAlkoholabstinenser er en af hovedkilderne til hvorfor, man ikke “bare” kan stoppe med at drikke alkohol. Det anbefales ikke, at man tager en “kold tyrker”, hvis man er afhængig. Alkoholabstinenserne kan være meget ubehagelige og i værste fald dødelige.\nVi anbefaler derfor at man indgår i et afrusningsprogram, hvor man under opsyn afhjælpes sine abstinenser på den mindst smertefulde måde.\nAlkoholabstinenser er betegnelse for de følgesymptomer, som opstår efter endt alkohol indtag. Abstinenser opstår som oftest kun, hvis man misbruger alkohol, eller hvis man er afhængig af alkohol. Hvis man aldrig har oplevet alkoholabstinenser, tænker de fleste måske – Hvordan føles abstinenser? Først skal det siges, at alkoholabstinenser både kan forekomme som fysiske og psykiske lidelser. Symptomerne kan være alt fra uro i kroppen til mere alvorlige symptomer såsom delirium tremens.\nFysiske abstinenser er de symptomer, som vedkommende føler på selve kroppen. Abstinenserne opstår, når kroppen ikke længere føler påvirkning af alkohol. Dette kan både forekomme inden alkoholen er ude af kroppen, men også efter. Alkoholabstinenser afhænger af omfanget af afhængigheden. Symptomerne opstår indenfor en tidsramme af nogle få timer eller op til 1-2 dage efter endt alkohol indtag.\nListen indeholder de mest almindelige fysiske abstinenser\nKoldsved og nattesved\nRysten på hænderne og krop\nMan bør søge hjælp, hvis abstinenserne bliver for voldsomme. Behandlingscenter Det Gode Liv laver afrusning i forbindelse med døgnbehandling. Afrusning kan også foregå gennem dit lokale misbrugscenter.\nAbstinenser kommer i to faser. Netop som de fysiske abstinenser er overstået, så opstår de psykiske. Gennem et længere alkoholmisbrug vænner hjernen sig til påvirkningen af alkohol. Påvirkningen involverer eufori, stimulering og en beroligende effekt. Manglen på disse stimuleringer er årsagen til at psykiske abstinenser opstår. Hjernen forstår simpelthen ikke, at den pludselig ikke er påvirket af et rusmiddel. Psykiske alkoholabstinenser kan være uhåndgribelige, og derfor meget svære at forstå.\nListen indeholder de mest almindelige psykiske abstinenser\nDelirium tremens er en tilstand, som kan opstå hos alkoholikere. Tilstanden kan opstå hvis en person har været afhængig af alkohol i en årrække og pludseligt holder op med at drikke. Personer, som oplever delirium tremens, har oftest haft mange mislykkede forsøg på ædruelighed med abstinenser til følge. Tilstanden opstår oftest 2-4 døgn efter endt alkohol indtag, og kan være livstruende.\nHvor længe varer alkoholabstinenser?\nDet er meget svært at svare på, da det oftest vil være individuelt. Abstinenser opstår, fordi kroppen og hjernen har vænnet sig til den store mængde indtagelse af alkohol. Ligesom det er meget forskelligt, hvilke abstinenser man oplever, er det også meget forskelligt, hvor længe de varer. I gennemsnit varer abstinenser i op til 7 dage, hvorefter de gerne skulle begynde at aftage. Dette er dog individuelt.\nAlkoholmisbrugeren er sjældent den første til at opdage et alkoholproblem. Man bør dog reagere hvis man begynder at mærke abstinenser. Dette er nemlig en god indikation på, at man bør søge professionel hjælp i form af alkoholbehandling. Pårørende kan være en stor hjælp i denne proces.\nPersoner, som lever i samvær med en misbruger, vil oftest være de første til at opdage problemet, og de bør også være de første, der reagerer ved eventuelle alkoholabstinenser. Abstinenser kan nemlig være så slemme, at misbrugeren ikke selv har hverken mentalt eller fysisk overskud til at tage sig af situationen.\nJo værre abstinenserne er, desto mere har man brug for hjælp til at håndtere dem. Afrusning betyder, at kroppen skal afvænnes alkohol. Alkoholen skal forlade kroppen, og de værste abstinenssymptomer skal overstås. Dette kan gøres ved medicinsk behandling. På den måde sikrer man, at personen kommer sikkert igennem sine abstinenser.\nHos behandlingscenter Det Gode Liv har vi et team af sygeplejersker, som sørger for overvågning af de klienter, der er i afrusning, inden de kan overgå til behandling. Ved en indskrivning i døgnbehandling bliver klienten tilset af vores læge, og derefter lægges en plan for medicinsk behandling af abstinenser. Først når klienten er helt fri af abstinenser, kan han/hun overgå til døgnbehandlingen.\nKontakt os hvis du selv eller en pårørende oplever alkoholabstinenser? Vi håndtere alle samtaler med respektfuld og omsorgsgivende manér.\nHar du spørgsmål angående behandling? eller har du brug for råd og vejledning omkring alkoholabstinenser. Send os en besked. Vi vender tilbage indenfor 12 timer.\nLæs beretninger fra tidligere klienter. Spændende og rørende fortællinger.


Overvej at droppe kvote 2\nDEBAT - Alt tyder på, at kvote 2 blot bruges som adgangsvej til unge, der ikke kom igennem kvote 1. KU burde satse på selv at opsøge de bedste og mest motiverede unge.\naf: Theis Eizo, fysikstuderende, aktiv i Studenterrådet\nEr det en fugl, man hører pippe i det fjerne? Sørme ja. Foråret er i luften, solen skinner så smukt, og fuglene synger så vidunderligt. Man fornemmer virkelig, at et nyt år er startet. Det gælder også for alle os unge, der gør os tanker om vores fremtid.\nHvad skal jeg efter sommeren? Fortsætte i samme spor? Skal jeg blive en fri fugl? Skal jeg binde mig til noget andet? Til arbejde eller uddannelse? Rigtig mange unge vælger at søge uddannelse. Og en stadig større del vælger at søge ind på universitetet.\nMen hvordan vælger Københavns Universitet, hvem der skal ind og knokle fem år af sit liv? Det er klart, at man som højeste og eneste mål finder de mest motiverede, de mest kvalificerede og dem med mest studiepotentiale. For studerende skal jo helst gerne gennemføre, have et højt snit og kunne bruge deres uddannelse til noget.\nDet omkringliggende samfund har yderlige den interesse at sikre, at alle, uanset social baggrund, får de samme muligheder. Og denne interesse skal universitetet også bøje sig for.\nMen hvordan gør man det igennem optag? Hvad er det rigtige optagesystem til at varetage de to interesser, om man vil?\nTo problematiske optagelsesmetoder\nKlassisk set er der to metoder til at optage studerende på universitetet: Kvote 1 og Kvote 2. Kvote 1 er defineret af et karakterkrav, kvote 2 af en motiveret ansøgning og et CV. Men ingen af dem sikrer begge interesser.\nKvote 1: En rent administrativt nem metode. Du bliver vurderet på størrelsen af din karakter fra din ungdomsuddannelse. Det siger helt sikkert noget om kvalifikation og studiepotentiale, for en god karakter i biologi betyder nok, at du ved en ting eller to om fugles anatomi. Det store spørgsmål er, om kvote 1-optag siger noget om motivation eller fremmer den sociale mobilitet? Og nej, det gør kvote 1 overhovedet ikke.\nKvote 2: En besværlig metode, som bruges til at optage lidt over 10 procent på KU. Du skriver en motiveret ansøgning, og vedlægger CV, hvilket til sammen bliver brugt til at danne et indtryk af dine kvalifikationer, dit studiepotentiale og din motivation. Hvilket i teorien burde være den ideelle optagemetode. Desværre fungerer metoden ikke.\nDer er ingen forskel i den sociale sammensætning af de optagne i kvote 1 og kvote 2, der er ingen nævneværdig forskel i gennemførselsprocenter, og rent faktisk ser man en højere selvproduktionsrate, dvs. flere børn af biologer kommer ind på biologi gennem kvote 2 end gennem kvote 1. Kvote 2 er dermed ikke en bedre optagemetode, og alt tyder på, at denne metode blot bruges som adgangsvej til unge, der ikke kom igennem kvote 1.\nMen hvad skal man så gøre? I min optik burde man virkelig kigge på, om kvote 2 fortsat skal bruges. Man kunne med fordel bruge ressourcerne på flere tiltag, der aktivt opsøger potentielt fantastiske studerende i geografiske områder med lave optagelsesprocenter.\nKU har planer om, at besøge 10 gymnasier på Sjælland. Jeg synes simpelthen det er uambitiøst. KU må også gøre en indsats for at finde de frie fugle, der ikke kommer direkte fra en ungdomsuddannelse – og som ikke engang overvejer at komme til et åbent hus-arrangement.\nMan skal også gøre mere for at forventningsafstemme. Opstille realistiske billeder af, hvad et studenterliv består af, og ikke hvordan KU forestiller sig, at studenterlivet ideelt former sig.\nHvad forventes der af mig som kommende student? Er det hele sjov og ballade? Eller er det fem benhårde år, jeg går ind til? Bruger vi 43 timer om ugen på studier, eller opkvalificerer vi os også på andre måder med frivilligt arbejde eller studentersociale tiltag?\nPointen er, at KU virkelig skal gennemtænke sin holdning til optagesystemer og tage sin rolle som værktøj til at styrke den sociale mobilitet seriøst. KU skal lytte til de fugle, der pipper om forandring. For et nyt år er startet. Og KU skal gøre sig tanker om vores fremtid.


Påskens store event i Salling bliver bygget op af LEGO klodser, der ankommer på i alt 55 paller. Ti ansatte kommer til at bruge to dage på at skabe de mange forskellige oplevelsesuniverser, og mange ekstra ansatte kommer til at stå for arrangementet ugen igennem - bl.a. som udklædte LEGO figurer.\n- Vi er meget glade for det nye, store samarbejde med LEGO, det er et fantastisk brand og produkt, og vi glæder os til at byde LEGO fans i alle aldre velkommen til masser af sjov, siger marketingchef for Salling Birthe Wiberg.\nTil eventen, der starter lørdag den 19. marts, vil kunderne bl.a. blive mødt af en Porsche i virkelig størrelse bygget af LEGO klodser - faktisk har stormagasinets døre skullet afmonteres ud mod Strøget for at kunne køre LEGO bilen med både rigtig motor og hjul på plads.\nDer vil også gå LEGO figurer rundt i stormagasinet og hilse på kunderne - sig hej til en af de seje ninjaer eller hovedpersonen fra The LEGOÂ® Movie: bygningsarbejderen Emmet.\nStore byggezoner med læssevis af klodser, både de almindelige og LEGO DUPLO, vil give børn og voksne i alle aldre mulighed for i fællesskab at udfordre kreativiteten. Hver dag påsken igennem kåres det sjoveste eller fineste byggeprojekt.\nSeje piger og drenge kan også prøve kræfter med en NINJAGOTM forhindringsbane, ligesom de får mulighed for at kaste med små sandsække og slukke en fiktiv ildebrand. LEGO eventen omfatter også en skattejagt med LEGO NEXO KNIGHTSTM rundt i Salling og et stort LEGO Friends tegneområde med fotovæg.\nAlle, der handler i Salling i løbet af LEGO eventen i påskeugen, får i øvrigt en børnefribillet til LEGOLANDÂ® og deltager i konkurrencen om en miniferie på Hotel LEGOLANDÂ®.\nLEGO eventen i Salling er en del af tilbudsugen Yellow Days i Salling med mange andre gode tilbud og kan opleves fra lørdag 19. marts til lørdag 26. marts.


Drænet skyr - gør nemt din sure skyr blød, cremet og lækker\nForside / Blog / Madopkrifter / Drænet skyr\nEn tykkere skyr\nEn tyk, cremet, smøreost-agtig skyr – lækkert 🙂\nDrænet skyr, er skyr, hvor væsken er afdryppet. Det giver skyren en tykkere og mere cremet konsistens, ligesom smøreost. Når skyr drænes reduceres den, hvilket vil sige, at der bliver lidt mindre, som betyder at kalorietætheden stiger i den drænede skyr. Drænet skyr er stadig lagt mere kalorielet end smøreost, creme fraiche og mascarpone, derfor bruger jeg ofte drænet skyr i stedet for.\nJeg dræner skyr til desserter, dressinger og morgenmad. Den drænede skyr er nem at arbejde med og holder formen. Den er derfor rigtig god til at dekorerer f.eks morgnemad med. Jeg elsker nemlig et smukt morgenmadsbord, hvor jeg kan få havregrød til at ligne cupcakes, se selv her, ved at dekorere dem med en creme af drænet skyr og smøreost, eller få müsli til at se ud som en tærte, som her, ved at fylde den med drænet skyr.\nHæld skyr i et dørslag med køkkenrulle og lad det stå i køleskabet, i en skål, i mindst to timer. Det kan sagtens stå til dagen efter. Den overskydende væske drypper ned i skålen og tilbage har du en fast skyr du kan bruge til kager, dressinger og desserter.\nPrøv drænet skyr i denne müslitærte\nForrige indlæg: Kyllingefrikadeller\nNæste indlæg: Grill Salat


Færgefart i danmark PDF\nFærgefart i danmark 2014\nDownload "Færgefart i danmark 2014"\n1 Færgefart i danmark 2014\n2 2 Årsberetning 2014 Foreningen Bilfærgernes Rederiforening er en branche- og arbejdsgiverforening for danske rederier, der driver færgedrift med bilfærger, dvs. skibe i fast rutefart, der er indrettet til at medtage køretøjer og befordre mere end 12 passagerer. Foreningen varetager medlemmernes branche- og arbejdsgiverinteresser nationalt og internationalt, hvilket bl.a. inkluderer deltagelse i udvalg og nævn, samt indgåelse af kollektive overenskomster. Bestyrelse Formand: Adm. direktør John Steen-Mikkelsen Næstformand: CEO Søren Poulsgaard Jensen Scandlines Bestyrelsesmedlem: Adm. direktør Søren Jespersen Mols-Linien A/S Sekretariat Bilfærgernes Rederiforening har siden 1996 haft en samarbejdsaftale om sekretariatsmæssig betjening. Aftalen betyder, at de konkrete opgaver løses af medarbejdere i Danmarks Rederiforening, men at Bilfærgernes Rederiforening er sikret autonomi, herunder muligheden for at fremme sager med særlig betydning for færgeområdet. Ansvaret for den sekretariatsmæssige betjening og foreningens forretningsførelse er placeret hos sekretariatschef Peter Olsen.\n3 Årsberetning Indhold Forord FÆRGEFARTEN og samfundet FÆRGEFARTEN og RAMMEVILKÅRene FÆRGEfarten OG MILJØET Færgefarten og beskæftigelsen Færgefarten og SIKKERHEDen Foreningen Medlemsprofiler Ruter Flåden\n4 4 Årsberetning 2014 Forord Der er sket store forandringer for færgefarten i Danmark gennem de seneste 25 år. Med etableringen af de faste forbindelser over Storebælt og Øresund blev der skabt alternativer til færgetransporten, der helt forventeligt resulterede i lukning af ruter. Samtidig er der hen over årene gennemført ændringer i færgefartens rammebetingelser, der også har haft betydning for færgernes konkurrenceevne. Igennem de seneste år er der dog sket en stabilisering, og der er nu en række indikationer på, at krisen er et overstået kapitel også for færgerederierne. Der er dog fortsat en række forhold, der fra politisk side skal kigges nærmere på, for at sikre færgefarten fremadrettet. Konkurrencesituationen er skærpet. Derfor er det vigtigt, at man fra politisk hold har øje for færgefarten og tænker den ind som en del af den samlede infrastruktur i Danmark. Erhvervet har gennem de senere år haft den oplevelse, at der har været vel meget fokus på togdrift og ikke mindst de faste forbindelser. Det er ikke unaturligt situationen taget i betragtning, men det bør ikke føre til, at man i det daglige tilgodeser bestemte transportformer. Det skal snarere handle om, at sikre gode betingelser for alle parter og skabe mulighed for, at alle kan udvikle sig på egne præmisser. I sidste ende må målet være at skabe en større samlet efterspørgsel efter gods- og passagertransport i Danmark. Det er der heldigvis på det seneste kommet eksempler på, og med den aktuelle diskussion om trafikal ligestilling er færgebetjeningen af de danske øsamfund for alvor på ny blevet et tema. For de konkurrenceudsatte færgerederier handler det i disse år om at udvikle nye koncepter, der gør det attraktivt for kunderne at vælge søtransport frem for landevejen. Der er kommet ny tonnage på flere ruter de senere år, og yderligere nye færger er undervejs. Det er med til at højne kvaliteten, og moderne faciliteter og attraktive tilbud om bord er vigtige konkurrenceparametre. Fremadrettet kan et andet konkurrenceparameter blive påvirkningen af miljøet. Med eksisterende teknologi vil det være muligt at bygge færger med meget lille miljøbelastning. Faktisk vil det være muligt at udvikle moderne færger uden emissioner overhovedet. Det er den langsigtede vision, men inden da kan der med fordel kigges på LNG-drevne færger og batteridrevne færger, der oplades med strøm fra land. Der synes at være nogle rigtig spændende perspektiver, men det er jo ikke uden omkostninger. Derfor må der til stadighed ses på, om der fra politisk hold kan skabes de fornødne incitamenter, der gør det muligt for rederierne at foretage store investeringer i miljøforbedrende løsninger uden samtidig at sætte deres konkurrenceevne over styr på både kort og lang sigt. Afgiftsnedsættelsen på landstrøm, der bruges om bord på skibe, var et rigtig godt eksempel herpå, og der er en klar forventning om, at det vil føre til grønnere færger herhjemme. Med en sommer som i år tager ferielandet sig ud på bedste vis, og der skabes et naturligt transportbehov. Det kan vi i færgebranchen kun glæde os over. Vi håber, det vil fortsætte i tiden fremover. John Steen-Mikkelsen Formand\n6 6 Årsberetning 2014 FÆRGEFARTEN og SAMFUNDet Færgefarten har afgørende betydning for det danske samfund. Danmark er et ørige, og færgefarten sikrer, at hele landet bindes sammen. Samtidig sikrer færgefarten stabile forbindelser til vore nabolande. Færgefarten skal således betragtes som en afgørende del af den nationale infrastruktur, hvor de blå motorveje erstatter de sorte. Færgefarten bidrager til Danmarks økonomi gennem transport af passagerer og gods, men fungerer også i direkte konkurrence med andre transportformer og faste forbindelser. Der er sket store forandringer for færgefarten i Danmark gennem de seneste 25 år. Etableringen af faste forbindelser har sat deres spor, men behovet for færgetransport er tydeligvis ikke forsvundet, og navnlig i yderområderne udgør færgerne livsnerven, der sikrer tilværelsen for de små øsamfund. FORTSAT POSITIVE NØGLETAL Færgefart i Danmark kan grundlæggende opdeles i kommercielt drevne ruter, offentligt støttede samfundsbetingede ruter samt kommunalt drevne færgeruter. I det forgangne år har de kommercielt drevne ruter på ny kunnet fremvise positive nøgletal. Tilsvarende har også været tilfældet for færgeselskaberne, der driver de samfundsbetingede færgeruter, og sammenlignet med 2012 er der samlet set tale om en forbedring. Det afspejles også i de samlede statistiske nøgletal for indenrigsfærgefarten, der tydeligt viser, at krisen er et overstået kapitel. Niveauet før krisen er ikke nået endnu, men fortsætter tendensen, vil det være tilfældet næste år. Helt samme tendens har ikke kunnet spores for udenrigsfærgefarten, hvor udviklingen mere er at betragte som status quo. Færgefarten er dog fortsat helt afgørende for passagertransport i Danmark, der i 2013 talte mere end 9 mio. passagerer i indenrigsfærgefarten og 20 mio. passagerer i udenrigsfærgefarten Passagererindeks Kilde: Danmarks Statistik Kilde: Danmarks Statistik Indenrigs færgefart Biler, indekseret Udenrigs færgefart Færgerederiernes samfundsmæssige betydning afspejles bl.a. i nøgletallene for godsomsætning og anløb af danske havne. Gennem flere år har antallet af færgeanløb udgjort 95 pct. af de mere end skibsanløb, som årligt finder sted i Danmark, og færgerne har en væsentlig andel i godstransporten mellem danske havne samt mellem danske og udenlandske havne. Færgerne i udenrigsfart transporterede således i 2013 mere end 16 mio. tons, svarende til 20 pct. af den trans- Personkm, indekseret Passagererindeks Biler, indekseret Personkm, indekseret\n7 Årsberetning porterede godsmængde mellem danske havne og havne i udlandet. Tilsvarende stod indenrigsfærgetrafikken for transport af godt og vel 4 mio. tons gods, svarende til 25 pct. af den samlede maritime godstransport mellem danske havne. BETYDNINGEN FOR TURISMEN SKAL AFDÆKKES Færgefarten spiller en nøglerolle for turismen i Danmark. Transporten til øerne, til vore nabolande og landsdelene imellem gør det muligt for turister fra ind- og udland at besøge alle afkroge af landet nemt og bekvemt. Færgerne er infrastrukturen, der muliggør turisme også i Udkantsdanmark og deraf følgende jobskabelse, omsætning og vækst. At tiltrække flere turister skaber muligheden for yderligere jobs, tilflytning, udvikling og vækst, og deraf også flere rejsende. Også godsmængderne påvirkes af øget turisme. Færgefarten, de lokale erhvervsdrivende, turismeorganisationerne og samfundet som helhed har derfor en klar interesse i, at turismen i Danmark styrkes. På trods af den klare konstatering af, at færgefarten spiller en nøglerolle for turismen, er det uklart, hvilken værdiskabelse, der reelt er tale om. Vilkårene for færgedrift i Danmark er meget forskellige, men fælles er, at uden færgerne til at binde landet sammen og til at være forbindelse fra udlandet, ville mulighederne for at udvikle turismen være stærkt begrænsede. En velfungerende færgefart er således afgørende for den fortsatte udvikling af turismen i store dele af landet. I Bilfærgernes Rederiforening er det et stort ønske at få afdækket, hvilken værdiskabelse færgefarten i Danmark har for turismen og samfundet som helhed. Dette arbejde er netop påbegyndt. I den sammenhæng er det med tilfredshed noteret, at der ultimo juni 2014 blev indgået en bred politisk aftale på Christiansborg om en vækstplan for Der er et betydeligt behov for færgetransport i danmark, og navnlig i yderområderne udgør færgerne livsnerven, der sikrer tilværelsen for de små øsamfund. Godsomsætning på danske havne (i ton) 25% 20% 15% 10% 5% % Med fragskibe i alt Med færge i alt Færgers andel i % Kilde: Danmarks Statistik\n8 8 Årsberetning 2014 Bilfærgernes Rederiforening støtter principielt ønsket om trafikal ligestilling, og ser det som en mulig løsningsmodel i forhold til at sikre bedre vilkår for de danske øsamfund. dansk turisme. Heraf fremgår, at der bl.a. skal iværksættes en række initiativer, som skal udvikle kyst- og naturturismen, der gennem de senere år har oplevet et betydeligt fald. Der er fra foreningens side store forventninger til, at vækstplanens initiativer vil styrke kyst- og naturturismen, og derigennem skabe yderligere behov for færgetransport rundt om i landet. TRAFIKAL LIGESTILLING Igennem de senere år har det af flere omgange været diskuteret, om der i Danmark skal etableres trafikal ligestilling, så taksterne for at benytte færger, svarer til prisen for at benytte anden infrastruktur. Road Equivalent Tariff (RET) er et princip, man med succes har indført i Skotland. Princippet betyder, at det koster det samme at sejle 1 kilometer som at køre 1 kilometer på landevej. I Danmark vil det betyde, at prisen pr. sejlet kilometer skal være i størrelsesordenen 3,80 kr. for en bil inkl. fører. Det er signifikant lavere end prisniveauet på samtlige landets færger i dag. Indførelse af RET i Skotland har betydet markante prisnedsættelser, forøget tilskudsbehov, men også betydeligt flere rejsende. Samlet set var der i Skotland tale om en vækst i antallet af passagerer på ruterne omfattet af RET på 19 pct. og 30 pct. for køretøjer. Begrundelsen for at etablere trafikal ligestilling er ønsket om at imødegå befolkningstilbagegangen på de danske øer, at sikre bedre rammebetingelser for det lokale erhvervsliv i Udkantsdanmark, herunder også at understøtte turismen i de berørte områder. Bilfærgernes Rederiforening støtter principielt politikernes ønske om trafikal ligestilling, og ser det som en mulig løsningsmodel i forhold til at sikre bedre vilkår for de danske øsamfund. Det er dog vigtigt, at trafikal ligestilling etableres på en måde, så det ikke virker konkurrenceforvridende i forhold til de ruter, der ikke opfylder betingelserne. Samtidig er spørgsmålet, hvorledes trafikal ligestilling realistisk set kan etableres i forhold til eksisterende tilskud, prisstrukturer mv. Der er helt givet behov for et nærmere analysearbejde. Som en del af regeringens vækstpakke, der blev vedtaget ultimo juni 2014, blev det imidlertid besluttet fremadrettet at afsætte midler til lavere færgetakster for godstransport til og fra øerne. Med henblik på at understøtte erhvervsudviklingen i øsamfundene afsættes en årlig ramme på 50 mio. kr. i 2015 og 125 mio. kr. årligt fra 2016 og frem til en permanent nedsættelse af færgetaksterne for erhvervstransport til og fra øerne. Ordningen vil omfatte de små øer samt Læsø, Samsø, Ærø og Bornholm. Efter foreningens opfattelse er der tale om et interessant initiativ, men det savner endnu at blive klargjort, hvorledes aftalen skal realiseres. Der efterlyses også en begrundelse for afgrænsningen, hvormed det kun er erhvervstransport, der tilgodeses.\n10 10 Årsberetning 2014 FÆRGEFARTEN og RAMMEVILK ÅRene Attraktive rammevilkår skaber betingelserne for en fortsat positiv erhvervsudvikling i Danmark. Vilkårene i færgesektoren er imidlertid meget forskellige med private kommercielt drevne ruter, samfundsbegrundede ruter med offentligt tilskud, og regulær offentlig færgedrift. Men fælles er, at stabile attraktive rammevilkår sikrer mulighederne fremadrettet. Generelt set er der tale om stabile rammevilkår for færgefarten i Danmark i disse år, men der gøres til stadighed antrit til forringelser, og der er fortsat plads til forbedring i en række sammenhænge. KONKURRENCESITUATIONEN SKÆRPES Konkurrencesituationen i forhold til de faste forbindelser er fortsat afgørende for en række kommercielle ruters eksistens. I udgangspunktet er det vanskelige betingelser som følge af de faste forbindelsers naturlige fordele i relation til parametre som frekvens, kapacitet, hyppighed og overfartstid. Færgerne skal derfor være i stand til at konkurrere på andre parametre, herunder pris. Fælles for etableringen af de faste forbindelser over Storebælt og Øresund var et politisk tilsagn om, at prisen for at køre over broerne skulle tage afsæt i færgetaksterne, men sidenhen er der foretaget justeringer. Det ligger dog fast, at selskaber, der driver broer og tunneler, er omfattet af både EU s og de nationale konkurrenceregler på samme måde som færgerederierne. Det betyder bl.a., at prissætningen ikke kan være så lav, at der skal ydes offentlige tilskud, for at et selskab kan svare sine kapitalomkostninger mv. Etableringen af faste forbindelser er en naturlig del af samfundsudviklingen, og navnlig Storebæltsforbindelsen har vist sig at være en rigtig god samfundsinvestering. Det er imidlertid helt afgørende, at staten og statslige selskaber i sådanne sammenhænge følger samme spilleregler som private aktører, således at konkurrencen sker på lige vilkår. Alternativt vil staten til enhver tid kunne udkonkurrere sunde kommercielle selskaber, hvilket aldrig har været meningen. Både i forhold til Storebælt, Øresund og Femern er der behov for, at Transportministeriet er garant for, at alle regler overholdes, og alle transportformer tilgodeses i samme grad. Det er ved en samlet udbygning af hele infrastrukturen, herunder tilkørselsforhold, at samfundet opnår størst mulig genvist. Den nye motortrafikvej mellem Holbæk og Vig er et rigtig godt eksempel, hvor færgeforbindelserne fra Odden havn nu i endnu højere grad er blevet et attraktivt alternativ til den faste forbindelse over Storebælt, samtidig med landsdelen har fået en bedre infrastruktur, og hvor der også fra statens side er allokeret betydelige summer til styrkelse af især togtrafikken. Det handler således ikke om at vælge den ene frem for den anden, men om at skabe grundlaget for sameksistens og alternativer til glæde for samfundet som helhed. På den baggrund ser Bilfærgernes Rederiforening også med en vis skepsis på udviklingen i relation til både Øresundsforbindelsen og den kommende Femernforbindelse. Her er der ikke en oplevelse af, at man fra de statslige selskabers side reelt ønsker sameksistens med færgefarten. Det gør naturligvis, at der kigges ekstra nøje på, om staten følger spillereglerne på området. OFFENTLIG STØTTET FÆRGEDRIFT Det er langt fra alle færgeruter i Danmark, der kan drives på kommercielle vilkår. Derfor udgør samfundsbetinget færgedrift, herunder regler for udbud mv. en væsentlig del færgefartens grundlæggende rammevilkår. Principielt forbyder EU-reguleringen på området, at der ydes direkte driftsstøtte til færgedrift, men samfundsbetinget trafikbetjening er undtaget, såfremt opgaven udbydes, eller der sker tildeling af eneretsbevilling. Et offentligt udbud vindes principielt for en periode på op til 6 år. Imidlertid blev der i 2013 skabt mulighed for, at udbud kan omfatte en kontraktperiode på op til 12 år, hvis hensynet til ekstraordinære investeringer i infrastruktur eller tonnage taler herfor. Europa-Kommissionen har i øvrigt fastlagt, at passagerruter med under passagerer årligt kan undgå udbud. I stedet for\n12 12 Årsberetning 2014 Trafikal ligestilling efterlyses ikke alene ved sammenligning af forskellige transportformers omkostningsniveau, men også i forbindelse med sammenligning af vilkårene for færgedrift for offentlige og private operatører. udbud kan man fra myndighedsside anmode om interessetilkendegivelser. Bilfærgernes Rederiforening ser meget positivt på den udvidede kontraktperiode og bagatelgrænsen for udbud, der nu har været gældende i en årrække. Derimod er der fortsat en udbredt skepsis omkring muligheden for tildeling af eneretsbevillinger, der følger af lov om færgefart, og de eventuelle statslige eller kommunale rederiers særstatus i den forbindelse. Principielt kan stat eller kommune i henhold til gældende lovgivning vælge at forestå driften af en færgerute selv, og samtidig pålægge andre ikke at drive færgefart på samme rute. Trafikal ligestilling efterlyses ikke alene ved sammenligning af forskellige transportformers omkostningsniveau, men også i forbindelse med sammenligning af vilkårene for færgedrift for offentlige og private operatører. Med de nuværende regler vil kommunale selskaber og institutioner kunne tilgodeses på bekostning af private, kommercielle operatører. Det gælder også i forbindelse med finansiering af ny tonnage, hvor ruter i kommunal egenproduktion vil kunne optage lån i kommunekredit langt under markedsrenten. Bilfærgernes Rederiforening efterlyser kontrolmekanismer til at sikre, at samfundet i sidste ende får de bedste og billigste løsninger, og at private og offentlige aktører i den forbindelse får mulighed for at konkurrere på lige vilkår. FASTHOLDELSE AF MOMSREGLER Færger, som betjener internationale ruter i EU, udfylder en vigtig rolle i europæiske infrastruktur for betjening af passagerer og fragt. Samtidig befinder de sig i sagens natur løbende indenfor forskellige landes beskatningsområder. Det kan give anledning til uhensigtsmæssige bureaukrati og i værste fald høj beskatning og dermed manglende konkurrenceevne. For at understøtte færgernes aktivitet har EU undtaget færgebilletter og salg til forbrug om bord fra moms og afgifter på linje med andre kollektive transportformer. Ligesom for andre undtagelser fra de generelle regler undersøger Europa-Kommissionen fra tid til anden effekterne af reglerne, og de har i de senere år fået udarbejdet rapporter om salg om bord på europæiske færger og krydstogtskibe. Pt. er konsulenter ved at undersøge reglerne for indirekte beskatning (moms) af passagerbilletter på tværs af transportformerne, og Bilfærgernes Rederiforening har erfaret, at der fra EU-side undersøges alternativer til de nuværende velfungerende undtagelser. I forbindelse med disse undersøgelser arbejder den europæiske færgeindustri inklusiv Bilfærgernes Rederiforening sammen i regi af ECSA (European Community Shipowners Association) for at sikre, at kommissionens skattedirektorat (DG TAXUD) og deres konsulenter har et reelt billede af de mulige effekter af\n13 Årsberetning at ændre reglerne. Det er Bilfærgernes Rederiforenings opfattelse, at de nuværende regler er de mindst bureaukratiske og også mindst konkurrenceforvridende af de forskellige alternativer, der undersøges. ADMINISTRATIVE BYRDER Færgefartens rammevilkår er også et udtryk for samspillet mellem offentlig regulering og erhvervet, og det er i den forbindelse helt afgørende, at færgerederierne ikke pålægges unødige byrder. Fra politisk hold opleves en stor velvilje for at undgå unødige byrder, og Søfartsstyrelsens betydelige engagement på dette område både nationalt og internationalt skal ses i forlængelse heraf. Bilfærgernes Rederiforening har de senere år gjort opmærksom på, at man fra miljømyndighedernes side i konkrete tilfælde er gået meget langt i forhold dokumentationskrav i forbindelse med indførelse af ny tonnage på eksisterende ruter. Bilfærgernes Rederiforening har således valgt at indbringe spørgsmålet for det af regeringen nedsatte Virksomhedsforum, der skal sikre, at indsatsen for enklere regler rettes mod de områder, hvor erhvervslivet oplever størst udfordringer. Forslag fra Virksomhedsforum, er omfattet af et følg eller forklar -princip. Regeringen er således forpligtet til enten at gennemføre de initiativer, der bliver foreslået, eller at forklare, hvorfor der ikke bliver gennemført initiativer. Bilfærgernes Rederiforening har foreslået en justering af gældende regler, således at det præciseres, at man fra myndighedsside skal kunne præcisere og begrunde behovet for natur- og miljøredegørelser, når det planlagte ruteforløb ikke passerer gennem særligt beskyttede områder. Ligeledes foreslås etableret særlig klageadgang. Der forventes en afgørelse i efteråret Nuværende regler vedrørende moms og afgifter for færger i udenrigsfart er de mindst bureaukratiske, og også mindst konkurrenceforvridende. Derfor bør de fastholdes.\n14 14 Årsberetning 2014 FÆRGEfarten OG MILJØET Det er helt afgørende, at der fra myndighedsside sættes ind for at sikre den nødvendige håndhævelse af svovlreglerne. Der er tale om investeringer i flercifrede millionbeløb pr. skib, og incitamentet til ikke at følge reglerne er ganske enkelt for stort, hvis ikke der er betydelig risiko for, at det bliver opdaget. Bilfærgernes Rederiforening støtter internationale regler, der kan sikre et bedre havmiljø, renere luft og en reel reduktion af klimapåvirkningen fra transport af personer og gods, når det sker ud fra en helhedsbetragtning, som ikke blot flytter problemet over til en anden transportform. SVOVL EU vedtog i maj 2012 det såkaldte svovldirektiv. Direktivet fastholder kravet fra FN s internationale søfartsorganisation, IMO, fra 2008, om at brændstof til skibe i Nordsøen og Østersøen fra 2015 højst må indeholde 0,1 pct. svovl. Flertallet af Bilfærgernes Rederiforenings medlemmer anvender imidlertid allerede i dag den svovlfattige marinedieselolie eller den endnu renere gasolie, men for de resterende har der været behov for at finde løsninger, der giver den ønskede miljøforbedring, men som belaster konkurrenceevnen mindst muligt. En løsning, der har vundet indpas, er installation af scrubbere (røgrensning) kombineret med ladning på batterier. Røgrensningen betyder, at skibene kan fortsætte med at benytte den prismæssigt attraktive heavyfuelolie. Selve batteriløsningen er en del af en såkaldt hybrid-model, hvor overskydende energi lagres til senere brug. Resultatet er en mere optimal udnyttelse af skibets motorkraft og dermed lavere CO 2 -udledning. Det er rigtig positivt, at det er lykkedes de danske færgerederier at finde tilfredsstillende løsninger i relation til udfordringen på svovlområdet. Derfor er det også helt afgørende, at der nu fra myndighedsside sættes ind for at sikre den nødvendige håndhævelse af reglerne. Der er tale om investeringer i flercifrede millionbeløb pr. skib, og incitamentet til ikke at følge reglerne er ganske enkelt for stort, hvis ikke der er betydelig risiko for, at det bliver opdaget. Hertil kommer, at straffen for at omgås reglerne nødvendigvis må være af en sådan karakter, at den virker afskrækkende. Der gøres en god indsats fra de danske myndigheder på dette område ikke blot nationalt, men også internationalt. Forhåbentlig er det tilstrækkeligt. PROJEKT GRØNNERE FÆRGEFART Der er et grundlæggende behov for en grønnere transportsektor i Danmark. Det behov kombineret med stadigt stigende oliepriser stiller krav til den danske færgefart til at finde nye grønne løsninger, der kan give en mere miljørigtig færgefart i Danmark, og samtidig også gerne billigere. Det handler navnlig om alternative fremdriftskilder i forhold til den olie, der fortrinsvist benyttes i dag. Det er imidlertid hverken enkelt eller billigt at omstille til andre drivmidler. Det kræver ofte forholdsvis store investeringer, særligt hvis der er tale om retrofit af eksisterende skibe. Desuden er det ikke kun et spørgsmål om, at kunne anvende et andet drivmiddel men også at sikre, at den nødvendige forsyningslogistik\n15 Årsberetning og -sikkerhed er til stede. Dernæst er der de tekniske udfordringer, både i forhold til den enkelte færge og infrastrukturen i den enkelte havn. Endelig er der spørgsmålet om fremdriftskildens legale status. På hvilken måde er det tilladt at benytte denne fremdriftskilde? Er der særlige begrænsninger eller barrierer, der gør det mindre interessant at benytte denne frem for den konventionelle løsning? Sluttelig er der risikoen ved at være first mover. Bilfærgernes Rederiforening valgte i 2013 med støtte fra Den Danske Maritime Fond at igangsætte et analysearbejde, som skulle munde ud i et idékatalog, der for landets færgeruter gennemgår mulighederne for at overgå til alternative miljøvenlige fremdriftskilder, herunder navnlig batteridrift og LNG. Idékataloget skulle samtidig analysere eventuelle barrierer, så det kan gøres klart for politiske beslutningstagere, myndigheder og øvrige interessenter, hvad der skal til for, at færgerne kan opnå en særlig grøn profil. De første konklusioner af analysearbejdet forelå i august måned Metodisk var flåden af færger opdelt i tre typer; små enkeltender færger, små dobbeltender færger, samt større kommercielle færger. Samlet set var konklusionen, at omstilling til alternative drivmidler kræver betydelige investeringer. Det var således vanskeligt at udpege eventuelle lavthængende frugter, hvor investeringer vil kunne forsvares ud fra almindelige forretningsprincipper. Imidlertid synes der at være forskellige muligheder i relation til el-drift, herunder både hybrid-model og forbrugsbatteri som erstatning for hjælpemotorer. Disse løsninger vil fremadrettet blive hjulpet godt på vej af regeringens beslutning fra juni 2014 om at sænke afgiften på landstrøm, der benyttes om bord på skibe. Der er en klar forventning om, at afgiftsnedsættelsen, der afgiftsmæssigt sidestiller el med bunkersolie, vil være udslagsgivende for visse færgers overgang til hel eller delvis el-drift. Set fra foreningens side er det rigtig positivt, at det\n16 16 Årsberetning 2014 Forhåbentlig vil debatten i IMO betyde, at de øvrige Nordeuropæiske lande bliver overbevist om, at færger kun skal installere udstyr til rensning af ballastvand på begrundet mistanke. lykkedes at få gennemført lovændringen. Imidlertid er det stadig uforståeligt, at ændringen kun omfatter skibe over 400 BT. Dermed udelukkes en betydelig del af de små ø- og genvejsfærger, der ellers ville kunne have sat nye standarder for grøn transport i lokalområderne. Samtidig har man indtil videre valgt at opretholde PSO-afgiften, der følger af elforsyningsloven og ikke el afgiftsloven. Med færgernes energibehov vil det med nuværende afgifter blive til millionbeløb på årsbasis for større færger. Det er således helt afgørende, at den politiske aftale om nedsættelse af PSO-afgiften får fuldt gennemslag på dette område også. Alternativt besværliggøres den grønne omstilling unødigt, hvilket næppe kan have været intentionen. BALLASTVAND Ballastvand er fortsat et emne, der optager færgerne i udenrigsfart. IMO-konventionen fra 2004 er stadig ikke trådt i kraft, men forventningen er, at den nødvendige internationale tilslutning vil komme på plads i slutningen af Konventionen vil i så fald træde i kraft 12 måneder senere. For færgefarten knytter interessen sig til mulighederne for at undtages reglerne, som det allerede er tilfældet for skibe i national fart. Det vil være ganske uforståeligt, hvis det ikke også skulle være muligt at undtage færger i udenrigsfart. Det oprindelige formål med konventionen var at imødegå spredningen af invasive arter mellem kontinenterne ved at pålægge skibene at rense ballastvand før udledning. Efter foreningens opfattelse betyder en manglende fritagelse, at man pålægger færgefarten en økonomisk byrde på flere millioner kroner pr. skib uden at det på nogen måde er påvist fra myndighedsside, at der er nogen risiko forbundet med udledning af havvand fra nabohavnen, som er forbundet med det samme havvand. Bilfærgernes Rederiforening har gennem de senere år aktivt deltaget i drøftelserne om den regionale implementering af konventionen i Nordeuropa. Ud fra disse diskussioner har det været ganske tydeligt, at med undtagelse af de danske myndigheder står erhvervet meget alene med sine synspunkter om en pragmatisk implementering af konventionens bestemmelser. Det har derfor nu ført til en beslutning om, at færgerederiernes internationale brancheorganisation Interferry i samarbejde med de danske myndigheder vil rejse spørgsmålet på det kommende møde i IMO s miljøkomité MEPC i oktober måned Fra foreningens side ses der frem til debatten i IMO, der forhåbentlig kan betyde, at de øvrige nordeuropæiske lande bliver overbevist om, at færger kun skal pålægges installation af udstyr til rensning af ballastvand, hvis der en begrundet mistanke om, at manglende installation og rensning af ballastvand vil kunne føre til spredning af skadelige invasive arter, og at det ikke vil være\n17 Årsberetning muligt for disse at spredes af egen drift. MRV Rådet og Europa-Parlamentet er godt i gang med forhandlingerne om et MRV-system (monitorering, rapportering og verificering) af skibsfartens CO 2 -emissioner. Bilfærgernes Rederiforening støtter et robust og transparent rapporteringssystem, der ikke bliver en byrde for især de mindre rederier. På nuværende tidspunkt lægger EU op til, at systemet kun skal omfatte skibe over 5000 BT, samt at rapporteringen udelukkende skal gå på CO 2 - og ikke NO x - og SO x -emissioner. Bliver transportarbejdet også en del af rapporteringskravet, er det vigtigt, at sikre en ordentlig definition af passagerer som gods. NO x IMO s Miljøkomité, MEPC, skulle på mødet i marts endeligt vedtage udsættelsen af kravet om 80 pct. NO x -reduktion fra skibe bygget i 2016 til Forslaget var stillet af Rusland, men mødte stor modstand fra blandt andre Danmark. For Bilfærgernes Rederiforening er det ikke af afgørende økonomisk betydning, om kravet træder i kraft i 2016 eller 2021, idet der er alene er tale om nybygninger, samt at teknologien allerede er udviklet af motorfabrikanterne. Resultatet af forhandlingerne på MEPC blev et kompromis, der betyder, at landene, der ønsker et NO x -emissionskontrolområde (NECA) selv fastsætter ikrafttrædelsesdatoen, når de indgiver NECAanmodningen til IMO. Det bliver nu essentielt at fastholde åbenhed og transparens med hensyn til, hvornår ansøgningen indgives, samt hvilken ikrafttrædelsesdato landene er blevet enige om. Dette af hensyn til rederiernes planlægning og nybygningsprogrammer.\n18 18 Årsberetning 2014 færgefarten og BESKÆFTIGELSEn Med ganske få undtagelser er samtlige navigatører, maskinmestre og andet ledende personale om bord på landets færger danske. Færgefarten er en vigtig kilde til maritim beskæftigelse. Samtidig opererer færgerne i væsentligt omfang i landets udkantsområder, hvor det er vanskeligt at fastholde arbejdspladser og skabe nye. Både i forhold til beskæftigelse og uddannelse spiller færgefarten derfor en helt central rolle i lokalsamfundene. HØJ GRAD AF DANSK BESKÆFTIGELSE Med ganske få undtagelser er samtlige navigatører, maskinmestre og andet ledende personale om bord på landets færger danske. For så vidt angår skibsassistenter, skibsmekanikere samt personalet, der betjener passagererne i restauranter, køkkener og butikker, er langt størstedelen også danske. Samlet set er over 90 pct. af de søfarende i færgerederierne således danske. I handelsflåden som helhed er andelen af danskere betydelig mindre, hvilket skyldes konkurrenceudsættelsen internationalt og skibenes globale operation. På det område er færgerederierne i en anden situation med den lokale forankring, de korte ruter og muligheden for at tilbyde ansættelse på vilkår, der er sammenlignelige med det omkringliggende samfund. I forhold til det samlede antal danske søfarende beskæftiget på danske skibe er knap 25 pct. beskæftiget i de danske færgerederier. Hertil kommer en stor del landansatte. KOLLEKTIVE OVERENSKOMSTER De søfarende er omfattet af lov om søfarendes ansættelsesforhold (Sømandsloven), som fastlægger regler om indgåelse af ansættelsesforhold, opsigelse, sygdom mv. Lønninger og øvrige ansættelsesvilkår for de søfarende fastlægges herudover i Beskæftigelse hos Bilfærgernes Rederiforenings medlemmer (ekskl. associerede) Skibspersonale Kilde: Bilfærgernes Rederiforening Landansatte I alt\n20 20 Årsberetning 2014 De åbenlyse fordele med de maritime arbejdspladser i lokalområdet må ikke blive en sovepude for færgerederierne. Derfor er det bl.a. en strategisk prioritet i Bilfærgernes Rederiforening, at færgerne kan markedsføres som attraktive arbejdspladser. de kollektive overenskomster, som Bilfærgernes Rederiforening og medlemmerne har indgået med de søfarendes organisationer, herunder Søfartens Ledere, Maskinmestrenes Forening, Dansk Metals Maritime Afdeling, 3F Sømændene og 3F, Privat Service, Hotel og Restauration. For personale på rederikontorerne og terminalerne er der indgået aftaler med HK (Privat) og 3F, Transport. I foråret 2014 blev størstedelen af overenskomsterne fornyet for en 3-årig periode. For Bilfærgernes Rederiforening er det afgørende, at overenskomsterne afspejler lønudviklingen mv. som i det omkringliggende samfund og indeholder bestemmelser, der sikrer fleksibilitet, og som dermed kan medvirke til at sikre færgerederiernes fortsatte konkurrenceevne. Der er ved dette års forhandlinger opnået enighed om moderate lønstigninger og enkelte tilpasninger af overenskomstvilkårene, herunder er perioden for afholdelse af forældreorlov med løn øget med en uge til begge forældre. På cateringområdet er det endnu ikke lykkedes at få afsluttet forhandlingerne om de rederioverenskomster, som udløb senere end 1. marts FÆRGERNE SOM ATTRAKTIVE ARBEJDSPLADSER De åbenlyse fordele med de maritime arbejdspladser i lokalområdet må ikke blive en sovepude for færgerederierne. Derfor er det bl.a. en strategisk prioritet i Bilfærgernes Rederiforening, at der på foreningsniveau skal arbejdes for, at færgerne kan markedsføres som attraktive arbejdspladser, og at der derigennem også er tale om arbejdspladser med udviklingsmuligheder. Der vil i efteråret 2014 blive iværksat forskellige initiativer, bl.a. inden for rammerne af World Careers. Der vil i samme forbindelse blive set nærmere på, om der på uddannelsessiden skal gøres mere for at sikre, at færgerederierne vil kunne finde den fornødne arbejdskraft fremadrettet. LØBENDE TILPASNING NØDVENDIGT Konkurrencesituationen og den løbende fokus på de offentlige bevillinger til færgefarten gør, at rederierne konstant må være omstillingsparate og se på mere rationelle driftsformer for skibene med henblik på at nedbringe omkostningerne. Det må dog nødvendigvis ske uden at kompromittere passagernes sikkerhed og komfort. Bilfærgernes Rederiforening vil derfor til stadighed efterlyse fleksibilitet hos de søfarende og tilpasning af skibenes sikkerhedsbesætninger i takt med den teknologiske udvikling og forbedrede kompetencer hos de søfarende. I færgefarten er det også,\nFærgefart i danmark 2014 2 Årsberetning 2014 Foreningen Bilfærgernes Rederiforening er en branche- og arbejdsgiverforening for danske rederier, der driver færgedrift med bilfærger, dvs. skibe i fast rutefart,\nFærgefart i danmark 2013\nFærgefart i danmark 2013 2 Årsberetning 2013 Foreningen Bilfærgernes Rederiforening er branche- og arbejdsgiverforening for danske rederier, der driver færgedrift med bilfærger, dvs. skibe i fast rutefart,\nBilfærgernes Rederiforening Årsberetning 2011-2012 Bestyrelse og sekretariat............ 4 Forord........................ 6 Bilfærgernes Rederiforening......... 8 Færgefarten i Danmark............ 10\nFærgefart i danmark 2015\nFærgefart i danmark 2015 2 Årsberetning 2015 32 mio. passagerer tager ikke fejl Hvert 47. sekund afgår der en færge til eller fra en dansk havn. Det er altså ikke tilfældigt, at vi danskere har færgefart\nBilfærgernes Rederiforening Årsberetning 2010-2011 Bestyrelse og sekretariat............ 4 Forord........................ 6 Bilfærgernes Rederiforening......... 8 Færgefarten i Danmark............ 10\nBilfærgernes Rederiforening Årsberetning 2009-2010 Bestyrelse og sekretariat............ 4 Forord........................ 6 Bilfærgernes Rederiforening......... 8 Færgefarten i Danmark............ 10


HPV VACCINE - HVEM KAN TAGE, PRIS OG BIVIRKNINGER - OG MEDICIN\nHPV-vaccinen eller humant papillomavirus gives i form af en injektion og er beregnet til at forebygge sygdomme forårsaget af denne virus, såsom prædankerlæsioner, livmoderhalskræft, vulva og vagina, anus og kønsvorter. Denne vaccine kan tages på helseklinik og private klinikker, men tilbydes også af SUS på sundhedssteder og i vaccinationskampagner på skoler.\nVaccinen, der tilbydes af SUS, er quadrivalenten, som beskytter mod de fire typer af HPV-virusser, der er mest almindelige i Brasilien. Når vaccinen er taget, producerer kroppen de antistoffer, der er nødvendige for at bekæmpe virussen, således at hvis personen er smittet, udvikler den ikke sygdommen og er beskyttet.\nSelvom det endnu ikke er muligt at anvende, har Anvisa allerede godkendt en ny vaccine mod HPV, som beskytter mod 9 typer af virus.\nHPV-vaccinen kan tages på følgende måder:\nVaccinen er tilgængelig gratis ved 2 til 3 doser til:\nDrenge og piger fra 9 til 14 år gamle;\nMænd og kvinder 9 til 26 år, der lever med hiv eller aids, patienter, der har modtaget orgel, knoglemarv og kræftbehandling.\nVaccinen kan også tages af drenge og piger, der ikke længere er jomfruer, men deres effektivitet kan blive reduceret, fordi de måske allerede har været i kontakt med virussen.\nVaccinen kan også tages af personer i højere alder, men de er kun tilgængelige i private vaccinationsklinikker. Det er angivet til:\nPiger og kvinder mellem 9 og 45 år, hvis det er den quadrivalente vaccine eller en alder over 9 år, hvis den er den bivalente vaccine (Cervarix);\nDrenge og mænd mellem 9 og 26 år med den quadrivalente vaccine (Gardasil);\nDrenge og piger mellem 9 og 26 år med nonvaloral vaccine (Gardasil 9).\nVaccinen kan tages selv af personer, der behandles eller har haft HPV-infektion, fordi den kan beskytte mod andre typer af HPV-virus og forhindre dannelsen af nye kønsvorter og kræftrisiko.\nPris for HPV-vaccine\nPrisen på den bivalente HPV-vaccine er ca. R $ 200 pr. Dosis, og den for den tetravalente vaccine er ca. R $ 300 pr. Dosis, når den tages i individet. Vaccinen, der beskytter mod de 9 typer af HPV, er stadig uvurderlig.\nTyper af vacciner og doser\nDer er to forskellige vacciner mod HPV: den quadrivalente vaccine og den bivalente vaccine.\nIndikeres for kvinder mellem 9 og 45 år og mænd mellem 9 og 26 år;\nBeskytter mod vira 6, 11, 16 og 18;\nBeskytter mod kønsvorter, livmoderhalskræft hos kvinder og penis eller anus kræft i tilfælde af mand;\nFremstillet af Merck Sharp & Dhome Laboratory, kommercielt kendt som Gardasil;\nDet er vaccinen, som SUS tilbyder til drenge og piger mellem 9 og 14 år.\nDoser : 3 doser laves i 0-2-6 måneders tidsplan, den anden dosis tages efter 2 måneder, og den tredje dosis laves efter 6 måneder efter den første dosis. Hos børn kan den beskyttende virkning allerede opnås med kun 2 doser, så nogle vaccinationskampagner kan kun give 2 doser.\nSe indlægssedlen for denne vaccine ved at klikke på: Gardasil\nIndikeret fra 9 år og uden aldersgrænse\nBeskytter kun mod vira 16 og 18, som er hovedårsagen til livmoderhalskræft;\nBeskytter mod livmoderhalskræft, men ikke mod kønsvorter\nFremstillet af GSK laboratoriet, der sælges kommercielt som Cervarix;\nDoser : Ved optagelse til 14 år udføres 2 doser af vaccinen med et 6 måneders interval mellem dem. For personer over 15 år gives 3 doser i 0-1-6 måneders tidsplan.\nTjek mere om denne vaccine i indlægssedlen: Cervarix.\nDet kan gives til drenge og piger mellem 9 og 26 år;\nBeskytter mod 9 subtyper af HPV-virus: 6, 11, 16, 18, 31, 33, 45, 52 og 58;\nBeskytter mod kræft i livmoderhalsen, vagina, vulva og anus samt mod vorter forårsaget af HPV;\nDet er fremstillet af laboratorierne Merck Sharp & Dhome, under handelsnavnet Gardasil 9;\nDoser: Hvis den første vaccination foretages i 14 år, skal 2 doser indgives, den anden er mellem 5 og 13 måneder efter den første. Hvis vaccinationen er efter 15 år, skal skemaet for 3 doser (0-2-6 måneder) følges, hvor den anden dosis er lavet efter 2 måneder, og den tredje dosis laves 6 måneder efter den første dosis.\nHPV-vaccinen bør ikke gives, hvis:\nGraviditet, men vaccinen kan tages hurtigt efter barnets fødsel under ledelse af fødselslægen;\nNår du har nogen form for allergi over for vaccins komponenter;\nI tilfælde af feber eller akut sygdom\nI tilfælde af reduktion i antallet af blodplader og blodpropper.\nVaccination kan hjælpe med at forhindre HPV-infektion og livmoderhalskræft, men det er ikke indiceret til behandling af sygdommen. Derfor er det også vigtigt at bruge kondomer i alle intime kontakter, og desuden skal kvinden konsultere gynækologen mindst en gang om året og udføre gynækologiske eksamener som Papanicolau.\nVaccinationskampagne i skolerne\nHPV-vaccinen er en del af vaccinationsplanen og er gratis i SUS for piger og drenge mellem 9 og 14 år. I 2016 vaccinerede SUS også drenge fra 9 til 14 år, fordi den oprindeligt kun var tilgængelig for de 12 til 13 år.\nDrenge og piger i denne aldersgruppe skal tage 2 doser af vaccinen, idet den første dosis er tilgængelig i offentlige og private skoler eller i folkesundhedsklinikker. Den anden dosis bør tages på en sundhedsfacilitet 6 måneder efter den første dosis eller i en anden vaccinationssæson fremmes af SUS.\nHPV-vaccinen kan have smerte, rødme eller hævelse på biteområdet som en bivirkning, hvilket kan mindskes ved at lægge en klud med en klud på stedet. Hertil kommer, at HPV-vaccinen kan forårsage hovedpine, svimmelhed, kvalme, opkastning og feber over 38 ° C, som kan styres med et antipyretisk middel som f.eks. Paracetamol. Hvis personen er mistænksom over for feberkilden, skal man kontakte lægen.\nNogle piger har rapporteret ændret benfølsomhed og svært ved at gå, men undersøgelser bekræfter ikke, at denne reaktion udløses af vaccinen og er mere tilbøjelige til at være følelsesmæssige reaktioner, angst eller overfyldning, f.eks. Som brugen af vaccinen. Andre ændringer i forbindelse med denne vaccine er ikke bekræftet af videnskabelige undersøgelser.\nHvorfor er det bedre at vaccinere drenge og piger op til 15 år?\nDe videnskabelige artikler viser, at vaccinen mod HPV er mere effektiv, når den anvendes på dem, der endnu ikke har startet seksuelt liv, og derfor bruger SUS kun vaccinen til børn og unge mellem 9 og 14 år, men alle kan tage vaccinen i private klinikker\nEr det nødvendigt at have test, før vaccinen tages?\nIngen HPV-test er nødvendig for at kontrollere HPV-infektion, inden vaccinen tages, men det er vigtigt at vide, at vaccinen ikke har samme effekt hos mennesker, der har haft intim kontakt.\nHvem tager vaccinen behøver ikke at bruge kondom?\nSelv dem, der tog de to doser af vaccinen, bør altid bruge kondomet i tæt kontakt, fordi denne vaccine ikke beskytter mod andre seksuelt overførte sygdomme, som f.eks. Aids eller syfilis.\nDenne vaccine er sikker og har få bivirkninger, fordi den allerede er indgivet til mange mennesker fra flere lande, og der er endnu ingen videnskabelige undersøgelser, der viser alvorlige bivirkninger i forbindelse med brugen.\nDer er dog rapporteret tilfælde af personer, der kan blive nervøse og ivrige under vaccinationen, og kan svage, men denne kendsgerning er ikke direkte relateret til den anvendte vaccine, men til det følelsesmæssige system hos personen.\nTags: tabe sig generel klinik nysgerrigheder-omkring-menneskekroppen\nHvordan man tager Echinacea i kapsler\nHvad er Guaco sirup og hvordan man drikker\nCopyright 2022 https://thelightlifeblog.com Alt hvad du behøver at vide om HPV vaccine


Mmm...: Ingen påske uden - hæklede - æg\nIngen påske uden - hæklede - æg\nPåsken står for døren, og ingen påske uden æg. I løbet af de kommende dage skal vi have æg på mange forskellige måde - salte, søde og så stærke, at det river i næsen. I år skydes påskehøjtiden imidlertid i gang med æg, som slet ikke kan spises. Jeg er nemlig netop blevet færdig med disse hæklede æg til Laura og Richards legekøkken.\nDe hele æg er hæklet efter Tante Grøns opskrift. Det er helt oplagt også at hækle nogle æg i forskellige pastelfarver, sætte en snor i, og hænge dem på en gren udefra. Eller du kan dekorere dem med hæklede blomster eller brodere søde påskemotiver på og ligeledes hænge dem op til pynt - mulighederne er mange, og som altid er det kun fantasien, der sætter grænser:-)\nSpejlæggene er hæklet efter Jeanettes opskrift. Den finder du på hendes blog, Lutter Idyl.\nIndsendt af Mathilde Moe Møldrup kl. 15.09\nLine Møldrup Davidsen 28. marts 2013 kl. 10.28\nNÆ hvor er det nogle fine æg. Hold også lige øje med min blog for jeg har også haft gang i hæklenålen og fået produceret nogle fine meget små æg i påskefarver


Så let slipper øst-firmaer - betaler ikke skat - MX.dk\nSå let slipper øst-firmaer - betaler ikke skat\nØst-firmaer slipper for at betale skat både i Danmark og i hjemlandet, lyder kritik fra 3F.\nArbejdsløse håndværkere og fagligt aktive demonstrerede imod underbetaling af polske håndværkere ved en boligrenovering på Amager. Arkivfoto. (Billede: Miriam Dalsgaard / Polfoto)\nAlt for mange udenlandske firmaer slipper af sted med hverken at betale skat i Danmark eller hjemlandet.\nDet mener fagforbundet 3F, som efterlyser konkrete initiativer til at få stillet skattesnyderne til regnskab i regeringens udspil mod social dumping, skriver Avisen.dk.\n"Vi ser en række virksomheder, som burde være fuldt skattepligtige i Danmark, men som stadig efter flere år optræder som udstationerende virksomheder, selv om de reelt ikke hører til nogen andre steder," siger Palle Bisgaard, der er næstformand i byggegruppen under 3F til Avisen.dk.\nLÆS OGSÅ: Så lidt tjener østarbejderne i Danmark\nSom Avisen.dk skriver i dag, nærmer den skærpede indsats mod social dumping sig ellers en overskudsforretning i kraft af ekstra skattesmæk. Men ifølge 3F er der fortsat mange virksomheder - især østeuropæiske, som spekulerer i, at såkaldt 'udstationerende' virksomheder er skattepligtige i det land, hvor de er registreret.\nLÆS OGSÅ: Flere østarbejdere tager job i byggebranchen\nDårlig koordination mellem de forskellige landes myndigheder gør det dog ofte nemt for virksomhederne at påstå, at de er registreret i for eksempel Litauen, selv om det er løgn.\nI maj måned kontrollerede 3F en lang række udenlandske virksomheder. Kontrollen viste, at 40 procent af de polske virksomheder ikke var registreret i Polen, mens næsten samtlige litauiske firmaer aldrig var oprettet i hjemlandet.\n"Når de ikke er registreret, er det sikkert, at de ikke betale noget som helst, men selv når de er registreret, kan det være som inaktive virksomheder, som dermed også undgår at betale skat," siger Palle Bisgaard. Igen i år står indsatsen mod social dumping højt på dagsordenen i finanslovsforhandlingerne, og regeringen har på forhånd varslet en endnu skarpere skærpet indsats.\nRegeringen vil blandt andet satse på bedre samarbejde med myndigheder i andre EU-lande, fordi nogen udenlandske virksomheder forsøger at undgå den danske kontrol ved at registrere sig 'proforma' i et andet land.\n3F finder udspillet for løst, og håber, at regeringen og Enhedslisten når frem til nye initiativer på området, når finansloven i de kommende måneder forhandles på plads.\n"Vi sætter pris på, at regeringen har det med på deres liste, men vi savner mere håndfaste initiativer. Det er jo en form for dobbelt social dumping, fordi virksomheder på den måde kan dumpe både løn og skat," siger Palle Bisgaard.\nFor eksempel kunne regeringen stille krav om, at udenlandske virksomheder skal kunne dokumentere, at de er registreret og betaler skat i hjemlandet, lyder forslaget fra 3F.\nIfølge fagforeningen HK/Privat, hvis medlemmer i IT-branchen er presset af billig udenlandsk arbejdskraft, er det afgørende, at der bliver sat en stopper for virksomhedernes CVR-fup.\n"Myndighedskontrollen skal ske for at herboende og udenlandske lønmodtagere bliver behandlet lige, når det gælder skatteforhold og andre forhold. Kun derved kan indsatsen mod social dumping få fuld effekt", siger Simon Tøgern, der er formand for HK/Privat til Avisen.dk.\n'Har du også prøvet at begå klassisk...\nArriva efter Støjbergs...


Xchat er et websted med underholdning for voksne, som tilbyder live cam performances og andre relaterede voksenydelser.\nLæs venligst denne Fortrolighedspolitik nøje igennem. Denne Fortrolighedspolitik er en del af og er indarbejdet i Vilkår og betingelser. Ved at bruge Xchat webstedet, eller nogen af vores tjenester, accepterer du, at Vilkår og betingelser, herunder denne Fortrolighedspolitik, danner en bindende juridisk kontrakt med dig. Du kan kontakte os, hvis du har spørgsmål om vores privatlivspraksis eller om, hvad vi laver med dine persondata. Vi hjælper dig gerne på enhver måde.\nDu kan fravælge oprettelsen af en brugerprofil, Hotjar's lagring af dine Xchat webstedsanvendelsesdata og Hotjar's brug af tracking cookies ved at følge dette opt-out link.


Når solen er fremme og vejret er godt, så er der som regel ekstra motivation til at komme ud og være aktiv i det gode vejr.\nDer findes mange sjove måder, hvorpå du kan få pulsen op, og være udenfor i det gode vejr. Inddrag familie og venner og vær sammen om at være aktive - det er både sjovt og udfordrende.\nDer er rigtig mange steder i Danmark og udlandet lavet offentlig udendørs fitness legepladser for voksne. Her kan hele kroppen trænes på en sjov og udfordrende måde. Du slipper desuden for at bære mundbind, hvilket er påbudt i indendørs fitnesscentre.


Hvilke betalingsbetingelser gælder for Care.com? - Care.com Online Magasin\nHome » Posts » FAQ » Hvilke betalingsbetingelser gælder for Care.com?\nHvilke betalingsbetingelser gælder for Care.com?\nBetalingsbetingelser for Elite\nBeløbet for et Elite-medlemskab betales forud til Care.com. Ordrerne behandles via en sikker udbyder, dvs. Adyen eller PayPal. Udgifter til betalingstjenesterne dækkes af Care.com. Ved køb, giver brugeren tilladelse til, at der indhentes relevante oplysninger for at indkræve betalingen. Betalingsintervallet for et Elite-medlemskab kan vælges af brugeren og er henholdsvis 1 måned, 3 måneder eller 12 måneder. Care.com forbeholder sig retten til at opkræve betaling med tilbagevirkende kraft. Et Elite-medlemskab bliver automatisk forlænget, medmindre aftalen opsiges skriftligt af brugeren senest 7 dage inden næstkommende betalingsforfald. Hvis fristen ikke er overholdt, kan medlemskabet først opsiges efter denne faktureringsperiode er udløbet, dvs. abonnementet løber endnu en periode. Opsigelse af medlemskab er muligt via e-mail eller brev. Brugeren har ikke ret til tilbagebetaling af evt. gebyrer.\nBetalingsberingelser for Premium\nBeløbet for et Premium-medlemskab betales forud til Care.com. Ordrerne behandles via en sikker udbyder, dvs. Adyen eller PayPal. Udgifter til betalingstjenesterne dækkes af Care.com. Ved køb, giver brugeren tilladelse til, at der indhentes relevante oplysninger for at indkræve betalingen. Betalingsintervallet for et Premium-medlemskab kan vælges af brugeren og er henholdsvis 1 måned, 3 måneder eller 12 måneder. Care.com forbeholder sig retten til at opkræve betaling med tilbagevirkende kraft. Et Premium-medlemskab bliver automatisk forlænget, medmindre aftalen opsiges skriftligt af brugeren senest 7 dage inden næstkommende betalingsforfald. Hvis fristen ikke er overholdt, kan medlemskabet først opsiges efter denne faktureringsperiode er udløbet, dvs. abonnementet løber endnu en periode. Opsigelse af medlemskab er muligt via e-mail eller brev. Brugeren har ikke ret til tilbagebetaling af evt. gebyrer.


Ud over Danmark ligger herregårdene som en del af det kulturlandskab, de selv gennem tiderne har været med til at forme. De store huse vidner om århundreders liv og virke og om den væsentlige indflydelse, gårdene og deres ejere har øvet på livet i Danmark – politisk, økonomisk, socialt og kulturelt.\nGennem de sidste hundrede år har herregårdenes situation ændret sig i takt med samfundsudviklingen. Godserne med deres prægtige bygninger, parker og vidtstrakte marker og skove skal finde en ny rolle. Et centralt spørgsmål er: Hvordan sikres de store kulturværdier for eftertiden?\nDer er behov for en saglig formidling af herregårdenes betydning og aktuelle situation. Dertil kræves viden og både fortid og nutid. Værkets fire bind giver tilsammen en nuanceret fremstilling af herregårdsmiljøet gennem 500 år, fra sendmiddelalderen til den nyeste nutid.\nSom noget helt nyt og banebrydende er værket disponeret ikke udfra den enkelte herregård, men i temaer, der er samlet i de fire bind under titlerne: Gods og samfund, Anlæg, interør og have, Drift og landskab, Moderne brug og bevaring.\nDe fire bind blev udgivet samlet af Nationalmuseet 2004-06. Initiativet til værket udgik fra John Erichsen, der sammen med Mikkel Vendborg Pedersen redigerede de fire bind med bidrag af 27 forfattere. Redaktionskomiteen bestod udover de to redaktører af Per Kristian Madsen (formand), Peter Bering og Ulla Kjær. John Erichsen var billedredaktør, og samtlige nyoptagelser til værket skyldes Roberto Fortuna. Tilrettelægning: Mette & Eric Mourier.\nVærket blev genudgivet af Dansk Bygningsarv A/S i 2009.\nLæs Børsens omtale.


Max Mara-MAX&Co. Tøj-Frakker Århus Forhandler, Max Mara-MAX&Co. Tøj-Frakker Billig Butik, Uovervindelige Tilbud & Autoriseret Websted\nMAX&CO. CALESSE - Trenchcoats nero Damer Tøj Frakker,billige max mara...\nMAX&CO. DESTO - Dunfrakker black Damer Tøj Frakker,max mara...\nMAX&CO. MILAN - Frakker / klassisk black Damer Tøj,max mara danmark,shop...\nMAX&CO. DALLAS - Trenchcoats nero Damer Tøj Frakker,max mara outlet...\nMAX&CO. PABLO - Frakker / klassisk pink Damer Tøj,max mara tilbud,de...\nMAX&CO. DADO - Dunfrakker beige Damer Tøj Frakker,max mara billige,billig...\nMAX&CO. KONG - Frakker / klassisk black Damer Tøj,max mara københavn...


Køb Rumdeler med 1 rum, hvid | 100% Prismatch\nMangler du lige et lille møbel til en enkelt opbevaringsskasse eller en lille reol til de små bøger, så er denne fine reol måske en god løsning. Smart lille rumdeler med 1 ...\nMangler du lige et lille møbel til en enkelt opbevaringsskasse eller en lille reol til de små bøger, så er denne fine reol måske en god løsning. Smart lille rumdeler med 1 rum i hvid til den lille plads i børneværelset. Det bliver nemt at indrette og holde orden i børneværelset med denne serie af smarte børne- og ungdomsreoler. Rumdelerne findes i 9 varianter med forskellige rum og i 2 farver, hvilket gør det nemt at finde den rette løsning til værelset og indrette det smart og praktisk. Denne lille rumdeler kan fx. også bruges som et lille bord med en lampe på. Møblerne er fremstillet i folie, som er særdeles velegnet til børneværelser, da de blot skal tørres af med en hårdt opvredet klud.\nRigtig flot og rummelig reol i hvid eller lys eg . Nem at samle og perfekt til børnenes legetøj eller små bøger.\nVi har et stort udvalg af kasser til rumdelere. Du kan se hele vores udvalg og vælge den farve du ønsker lige her.\nRumdeler med 1 rum, hvid 309,00 kr


Tjek på tør hud - Magasinet Helse\nHer er du Tjek på tør hud / Tjek på tør hud\nAl hud har brug for fugt. Uanset om den er genetisk tør, dehydreret eller om den er fedtet. Men al hud har ikke brug for lige meget eller samme type fedt. Få tjek på, hvordan du plejer netop din hud rigtigt her i vinter.\nTØR HUD som hudtype vil altid kræve særhensyn, fordi dens barriere er medfødt svag. For at styrke den naturlige beskyttelse er fedttyper som squalane, kolesterol, olier med enkeltumættede fedtsyrer som mandel-, abrikos- og olivenolie samt plantevokstyper gode.\nUDTØRRET ELLER DEHYDRERET HUD er den sædvanligvis normale hud, der for eksempel om vinteren bliver udfordret. Den har især brug for ’cement mellem cellerne’-lipider. Man skal kigge efter ceramider, sphingolipider og flerumættede fedtsyrer som hjulkrone, hamp, hyben og olier fra alger.\nFEDTET HUD er ikke fugtforsikret , for rigelig talg er ingen garanti for, at resten af lipidbarrieren fungerer. Og det gør den helt sikkert ikke, hvis man sæberenser og skrubber for at komme talg til livs. Fedtet hud kan altså både glinse og samtidig føles tør. Den kan således have behov for samme\ntype fedtstoffer som den dehydrede hud til at tætne mellem cellerne og holde på fugten.\nFor AL hud gælder, at vandige produkter som toner, essence eller andre rene fugtprodukter skal på huden først. Årsag: Olie skyr vand, så har man lagt olien,\nhar hyaluron ikke mange chancer for at fugtberige huden!\nVælg din ekspert\nMange firmaer med populære serier som for Origins vedkommende, Ginzing, imødekommer flere hudtyper/sæsonbehov ved at lave produktet i en creme-udgave med fedtstof og en gel-udgave uden fedtstof. Produkterne indeholder ginseng, koffein og kaffefrøolie, niacinamid (B3), algeekstrakt m.fl. samt et meget effektivt fugtkompleks.\nOrigins Ginzing Ultra-Hydrating Energy-Boosting Cream, 130 kr. for 30 ml * Oil-Free Energy-Boosting Gel Moisturizer, 195 kr. for 30 ml\nLappegrej til tynd hud\nEn sjældent flot formuleret øjencreme, som lister alt det, der har potentiale for at forbedre hud. Herunder de barrieretætnende ceramider i flere hudidentiske udgaver, C-vitamin, peptider, retinol (A-vitamin), antioxidanter, masser af fugt og irritationsdæmpende ingredienser. 100 pct. parfumefri og uden alkohol og farvestoffer.\nPaula’s Choice Ceramide-Enriched Firming Eye Cream, 399 kr. for 15 ml Fås på udenparfume.dk men er på vej ud i flere butikker.\nNutriceuticals til huden\nI disse år lanceres der næsten lige så mange kosttilskud til hud og hår, som der kommer hud- og hårplejeprodukter. En af de store på den front er New Nordic, som også har hyaluronboostere som Hyaluron Active. Nok hyaluron i huden har ikke kun betydning for, om den ser glat og fyldig ud. Fugt i huden er også vigtigt for alle celleprocesser. Foruden hyaluron og kollagen indeholder tabletterne C-vitamin samt havtorn- og tagetesekstrakt. PS: Der er hyaluron i sæsonens rodfrugter samt i sojaprodukter.\nNewNordic Skin Care Hyaluron Active, 264 kr. for 30 tabletter (en måneds forbrug).\nHer har vi mest af den\nDet er på kroppen, vi har mest af den, huden, og bliver den udtørret, så er det noget, der virkelig mærkes. Tænk på, at tøj gnider og giv kropscremen nogle minutter til at sætte sig i hudbarrieren, før du klæder dig på efter bad. At skabe stærkere hudbarriere er netop det denne creme er skabt til med squalane, jojoba, abrikoskerneolie og bromelin. Sidstnævnte har let eksfolierende virkning, så tørre hudceller fjernes, og så er det anti-inflammatorisk og forebygger irritation.\nJuhldal PSO SpecialCreme No14, 169,95 kr. for 150 ml\nEksperter i sart hud\nMDerma er et godt sted at søge, hvis man er generet af tør og sart hud men også, hvis man gerne vil undgå problemer. Og med både Astma Allergi Nordic og AllergyCertified certificering er der tænkt i hudsikker formulering. Lige som MDerma tænker i huds forskellige behov. Således er Face 11 en creme til den tørre, sarte hud, mens Face 21 er en gel til sart hud, der har brug for fugt men ikke fedt.\nMDerma Face 21 Moisturising Gel og Face 11 Moisturising Cream koster begge 199,95 kr. for 50 ml Forhandles på apoteker og Matas m.fl. På mderma.dk kan man tage en hudanalyse og finde frem til det helt rigtige produkt for sin hud.\nBehovstilpasning på både fugt- og fedtsiden\nHvis man nu har en creme eller lotion, som man er glad for eller simpelt hen bare vil bruge op, men produktet ikke rigtig giver nok fugt eller fedt til vinterhuden, så er The Ordinary en serie med masser af hjælpere til under 100 kr. I mange tilfælde kan man mixe i sin creme, eller man kan lægge under (hyaluron) eller over (squalane) for at optimere.\nThe Ordinary Hyaluronic Acid 2% + B5, 69 kr. for 30 ml * 100% Plant Derived Squalane, 79 kr. for 30 ml Forhandles i Magasin, magasin.dk og flere andre webshops.\nGode produkter til hår, negle og fødder\nGlædelige skønne gaver til forkælelse\nBakterier på huden: Småskidt med stor betydning\nFra inderst til yderst: Ren krop giver ren hud\nMord på myter om skønheden


Salat med chorizo, spinat og kikærter | House of Pancakes\nSalat med chorizo, spinat og kikærter\nI sidste uge fik vi en rigtig lækker og meget enkel salat til aftensmad primært bestående af chorizopølse, kikærter, mango og spinat. Jeg må indrømme jeg var lidt i tvivl om så få ingredienser kunne resultere i noget godt, men det kunne det. Jeg havde ugen før indkøbt et par mangoer til et andet formål (sushiaften), og fordi jeg var bange for, at mangoen ville nå at blive dårlig inden jeg skulle bruge resten, så skrællede og skar jeg den ud i tern og smed det hele i fryseren. Jeg tog så mangoen ud af fryseren om morgenen den dag hvor vi skulle bruge den. Selvfølgelig var mangoen lidt mere våd og smattet end hvis jeg havde skåret den frisk, og frisk mango ville derfor have givet lidt mere tekstur og konsistens til retten, men det er supernemt at ordne mangoen på forhånd, for der går alligevel en rum tid med at skrælle og skære sådan to styks. For dem der gerne vil have det endnu hurtigere, så kan man i visse supermarkeder også købe mangotern på frost.\nOpskriften er fra Den Store Diabeteskogebog af Fiona Hunter og Heather Whinney men med mine justeringer.\nSalat med chorizo, kikærter og mango\n150 g god, stærk chorizo, skåret i skiver\n400 g kikærter på dåse, drænede og skyllede\n2 modne mangoer, skåret i tern\n250 g baby spinatblade\nAlle ingredienserne klargøres. Herefter kommes lidt olie eller fedtstof på en stor pande, og chorizo og kikærter svitses let heri. Hvidløg og persille tilsættes og svitses med.\nTilsæt nu mangoternene og vend dem rundt i blandingen, indtil de er blevet lunet lidt. Sluk nu for varmen og fjern panden fra blusset. Kom spinatbladene i og vend det hele rundt og server så retten med det samme.\nDet er en rigtig enkel og hurtig ret at tilberede, som oven i købet også smager godt, så den skal jeg i hvert fald vende tilbage til en anden gang. Det er vigtigt at bruge en chorizopølse med masser af kraft og saft, da chorizoen er hovedsmagsgiver i retten.\nThis entry was posted on 21. oktober 2013, in 5 stjerner / 5 stars, Dansk, Mad / Food, Offentlig / Public, Opskrifter / Recipes and tagged aftensmad, frugt & bær. Bookmark the permalink.\tSkriv en kommentar\n← Cat & Cat\nDet Et-øjede Monster →


TAGDAEKKER Terndrup - få en billig pris og spar 60%\nModtag priser på tagdækning online, inden for 24 timer Tagdækkere i Terndrup byder på din opgave, og du sparer penge\nHadsundvejens tømrer & snedker, 9575 9575 Terndrup Få et tilbud !\nTagdækker i Terndrup\nSøger du en tagdækker i Terndrup, så kig med her. Vi har samlet de bedste firmaer fra Danmarks lokalområder, og de står klar til at give pris på din tagdækning. Bor du uden for Terndrup, kan du stadig bruge vores service til tagtilbud, da den er landsdækkende. Her finder du nemt en billig tagdækker Terndrup.\nTilbud på tagdækning Terndrup til nyt tag eller andet tagarbejde\nTagdækkere beskæftiger sig med diverse arbejder ved taget. Det kan være at lægge nyt tag eller blot at renovere det gamle. På siden her kan du få tilbud fra tagdækkere i Terndrup, uden det store bøvl og besvær. Skal du fx have lagt eternittag eller decratag, så kan du indtaste dine ønsker i job-formularen, hvorefter tagfirmaer vil byde på din opgave, kvit og frit. Du kan også hente tagtilbud på nyt tag eller andet tagarbejde. Det er ikke kun tagdækning Terndrup du kan få pris på, også andre byer er med.\nTagpriser og Tagdækning Terndrup\nTagdækning Terndrup priser får du de bedste af her. Priserne ligger oftest på 160-350 kr/timen, men gennem sites som denne kan prisen ofte handles ned. Vi sender din opgave i udbud, og opstiller tagfirmaernes priser så du let kan overskue dem. Du bestemmer selv om du vil acceptere en tagpris, eller om du synes de er for høje. Tagdækkerne kommer ikke nødvendigvis fra Terndrup, da man ofte opnår en bedre pris ved at vælge en udefrakommen.\nBillig tagdækker Terndrup\nBillig tagdækker Terndrup findes i dag online. Med smarte hjemmesider kan du blandt andet se tagdækkernes bedømmelser og anbefalinger fra andre brugere, og se billeder af det tagudskiftning de før har lavet. Dermed vælger du ikke bare den billigste, men også den mest kvalificerede tagdækker. Billig tagdækning findes muligvis i Terndrup, men vær opmærksom på, at man godt kan opnå besparelser ved at vælge et tilbud fra et firma fra en anden by. Dette især ved større opgaver såsom tagudhæng.