Da #MeToo ramte Det Svenske Akademi | Page 6 | Københavns Biblioteker\nDa #MeToo ramte Det Svenske Akademi\nI 2018 rullede MeToo-bølgen i Sverige og ramte Det Svenske Akademi. Få indblik i skandalesagen, når Hovedbibliotekets litteraturformidler deler ud af læsetips til en række vigtige bøger om sagen og #MeToo.\nDet Svenske Akademi er stadig i færd med at rejse sig fra sit knockout i foråret 2018, hvor dagbladet Dagens Nyheter bragte en historie med 18 kvinders vidnesbyrd om seksuelle krænkelser og overgreb begået af en person med tæt forbindelse til akademiet og det stockholmske kulturmiljø. Personen var franskmanden Jean-Claude Arnault – kendt kulturpersonlighed, ejer af kulturelitens fortrukne hang out-spot og ægtemand til akademimedlemmet Katarina Frostenson. I dag er Arnault dømt for voldtægt, og både han og ægtefællen beskyldt for økonomisk bedrag og lækage af flere navne på kommende nobelprismodtagere. Frostenson har trukket sig fra det Det Svenske Akademi, som følge af beskyldningerne. Skandalen førte også til, at Nobelprisen i Litteratur måtte udeblive det år. I stedet blev der uddelt to priser året efter for at gøre op for det tabte. Vi har samlet en række vigtige, læseværdige bøger om akademiets skandale og #MeToo.\nTilmeld dig bibliotekets artikelserie om Nobelprisen i Litteratur og få flere spændende artikler direkte i din mailbakke.\nTilmeld dig artikelserien\nKrisen har efterladt dybe ar, også i litteraturen, hvor flere har set sig nødsaget til at sætte ord på det der skete i 2018. Hovedværket er Matilda Gustavssons ”Klubben” (2019). Gustavsson var journalisten bag artiklen i Dagens Nyheter, og bogen er hendes beretning om oprulningen af skandalesagen og de mange rystende vidnesbyrd. En anden kritisk skildring af akademiet finder man i bogen ”Svenske Akademien: makten, kvinnorna och pengarna” (2019). I denne undersøger to svenske journalister, Christian Catomeris og Knut Kainz Rognerud, hvad der lå til grund for faldet af den over 230 år gamle, svenske kulturinstitution og vartegn. Aftonbladets kulturchef Åsa Linderborg bidrager med sit personlige perspektiv på sagen i ”Året med 13 måneder” (2020). Her fortæller Linderborg om det dramatiske år, hvor #MeToo-bølgen rullede i Sverige, og hun selv endte i mediernes gabestok.\nLæs med inde fra orkanens øje: Biografien ”K” er Katarina Frostensons personlige fortælling og forsvarsskrift om tiden i ”landflygtighed” med sin anklagede ægtefælle. Frostenson er ikke det eneste forhenværende akademimedlem som har omsat krisen til litteratur. Klas Östergren giver sin version i romanen ”Renegater”, der også er finalen på Gentlemen-trilogien om karakteren Henry Morgan, hans forsvinden og genkomst. I ”Renegater” indgår et kapitel med overskriften ”Rapport”, hvor Östergren bl.a. gengiver, hvordan Arnault krænkede hans hustru ved Akademiets julesammenkomst.\nLån alle bøgerne i Gentlemen-trilogien\nEt historisk øjeblik\nMatilda Gustavsson indleder første kapitel i ”Klubben” med et skelsættende øjeblik i verdenshistorien; en notifikation fra New York Times som fortæller, at en amerikansk filmproducent anklages for sexchikane og overgreb. Sagen om filmproducenten Harvey Weinstein fik ikke kun kolossale konsekvenser for ham selv, men har siden tvunget en lang række mænd til at forlade magtfulde poster. Få indblik i alle sagsakter i Weinstein-sagen med ”Catch and kill” (2019) af den amerikanske journalist Ronan Farrow.\nMeget mere #MeToo\nKom helt tæt på ofrene med to romaner, som begge reflekterer over begrebet samtykke og giver indsigt i det komplekse psykologiske net som romanernes forførte, unge piger spindes ind i. Debutromanen ”Min mørke Vanessa” (2020) af amerikanske Kate Elizabeth Russell er på den ene side en fortælling om en ung piges helt store kærlighed til hendes midaldrende engelsklærer, på den anden side en forstyrrende fortælling om manipulation, grooming og overgreb. Et tema der går igen i romanen ”Samtykket” af franske Vanessa Springora, hvor en pige på bare 13 år indleder et seksuelt forhold til en feteret, mandlig forfatter på 50. Springora skriver om omgivelsernes stiltiende accept og forholdets konsekvenser for pigen der side for side nærmer sig afgrunden. Bogen er baseret på Springoras egne oplevelser.\nLæs artiklen ”Seneste nyt fra det svenske akademi – en sæbeopera” i Dagbladet Information\nAf Sara Nygaard\nFor dig der elsker bøger\nTema - Køn og kønsroller\nTema - Litteraturpriser - Nobel\nTema - Litteraturpriser\n'Blomsterdalen' vinder Nordisk Råds Litteraturpris 2021\nDen grønlandske forfatter, Niviaq Korneliussen, har fået Nordisk Råds litteraturpris 2021 for romanen ”Naasuliardarpi” (Blomsterdalen).\nNordisk Råds børne- og ungdomslitteraturpris 2021\nDen svenske debutant Elin Persson har modtaget årets børne- og ungdomslitteraturpris fra Nordisk Råd.\nDebutantsæsonen kalder på Lauras favoritdebut\nEfteråret er mange ting. Blandt andet sæson for debuterende forfattere. Og for priser, der hylder disse friske skud på væksten, vi kalder 'den danske litteraturhistorie'. Af samme årsag, har skribenterne hos Litterær Luksus kastet sig over forfatteres første værker; deres debuterende titler. Nogle friske fra trykken, andre med flere sæsoner bag sig. Læs med og lad dig inspirere til at læse med fra begyndelsen af et forfatterskab. Her en forfatters debut, der har gjort indtryk på Laura.\nDebutantsæsonen kalder på Susannes favoritdebut\nEfteråret er mange ting. Blandt andet sæson for debuterende forfattere. Og for priser, der hylder disse friske skud på væksten, vi kalder 'den danske litteraturhistorie'. Af samme årsag, har skribenterne hos Litterær Luksus kastet sig over forfatteres første værker; deres debuterende titler. Nogle friske fra trykken, andre med flere sæsoner bag sig. Læs med og lad dig inspirere til at læse med fra begyndelsen af et forfatterskab. Her en forfatters debut, der har gjort indtryk på Susanne.\nFra bankkrak til roman\nForfatteren Morten Pape slutter sin Amagertrilogi med et portræt af middelklassen.\nDebutantsæsonen kalder på Helles favoritdebut\nEfteråret er mange ting. Blandt andet sæson for debuterende forfattere. Og for priser, der hylder disse friske skud på væksten, vi kalder 'den danske litteraturhistorie'. Af samme årsag, har skribenterne hos Litterær Luksus kastet sig over forfatteres første værker; deres debuterende titler. Nogle friske fra trykken, andre med flere sæsoner bag sig. Læs med og lad dig inspirere til at læse med fra begyndelsen af et forfatterskab. Her en forfatters debut, der har gjort indtryk på Helle.\nDebutantsæsonen kalder på Tages to favoritdebutanter\nEfteråret er mange ting. Blandt andet sæson for debuterende forfattere. Og for priser, der hylder disse friske skud på væksten, vi kalder 'den danske litteraturhistorie'. Af samme årsag, har skribenterne hos Litterær Luksus kastet sig over forfatteres første værker; deres debuterende titler. Nogle friske fra trykken, andre med flere sæsoner bag sig. Læs med og lad dig inspirere til at læse med fra begyndelsen af et forfatterskab. Her to forfatteres debuter, der har gjort indtryk på Tage.\nLæsernes bedste anbefalinger til de mørke aftner\nLitterær Luksus' læsere anbefaler skønne bogbasser til efteråret.\nHvad læser Vigdis Hjorth?\nVigdis Hjorths nyeste roman "Er mor død" er nomineret til den prestigefyldte Nordisk Råds litteraturpris, som i år bliver uddelt i København. I den anledning har vi spurgt Vigdis Hjorth, hvilke bøger hun altid anbefaler andre at læse.\nNobelprisen går til zanzibariskfødt underdog\nDen zanzibariskfødte forfatter Abdulrazak Gurnah løber med dette års Nobelprisen. Han skriver bl.a. om racisme og flygtninges rodløshed, og hyldes for hans kompromisløshed.


Ansatte spiller med musklerne: Vi vil ha' fri med løn jule- og nytårsaften - Avisen.dk\nHK vil have 'mærkbare' lønstigninger og fri med løn juleaften, fortæller formand for HK Stat Rita Bundgaard. (Foto: Foto: Bjarke Ørsted/Scanpix.)\nDer er optræk til nyt opgør om de statsansattes kutymefridage, som arbejdsgiverne har fået lov til at sløjfe.\n27. oktober 2017 06:00\nDer bliver kamp om juleaftensdag ved de kommende overenskomstforhandlinger i staten. I hvert fald, hvis det står til statens største faggruppe, HK'erne.\nUd over 'mærkbare' lønstigninger går HK'ere nemlig efter at genvinde retten til at holde fri med løn den 24. december, som ellers blev tabt tidligere på året. Det fastslår formanden for de 21.000 HK'ere med job i staten, Rita Bundgaard:\n- Vi går benhårdt efter frihed med løn 24. og 31. december, siger Rita Bundgaard til HK Statbladet, der udkommer fredag.\nDermed kan der være udsigt til endnu et slag om de fridage, som statsansatte i en årrække kunne holde med løn, indtil en faglig voldgift i januar gav arbejdsgiverne ret i, at det var i orden at sløjfe dem. 'Tyveri', lød det dengang fra vrede faglige ledere.\nSKAT vandt slag om fridage\nSagen begyndte, da Skatteministeriet i 2013 opsagde de tre fridage, juleaftensdag, nytårsaftensdag og grundlovsdag, som ellers har været kutyme i en årrække, men ikke alle steder er skrevet ind i overenskomsten. Det fik de faglige organisationer til at indbringe sagen for en faglig voldgift, fordi fridagene blev inddraget uden forhandling.\nI januar kom så afgørelsen, hvor SKAT fik medhold i, at det juridisk er muligt at inddrage fridagene. Det er dog stadig op til den enkelte arbejdsplads, om det skal ske.\nEndnu er det uafklaret, om samtlige statsansatte vil følge HK'erne og rejse kravet om at få de betalte fridage tilbage. Ifølge Flemming Vinther, der formand for Hærens Konstabel- og Korporal Forening og desuden topforhandler for samtlige 180.000 statsansatte, fylder fridagene dog 'rigtig meget' i de aktuelle diskussioner.\n- Det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke ser med venlige øjne på den praksis, der er forskellige steder, hvor man med større eller mindre held opsiger kutymefridagene. Vi ser dagene som en del af den vilkårspakke, som folk har, og vi mener ikke, at det er noget, som man bare kan opsige, fordi budgetterne skal se pænere ud, siger Flemming Vinther til Avisen.dk.\nVrede i bagland\nHan kalder det 'møgirriterende,' at de statsansatte efter afgørelsen i den faglige voldgift kan blive nødt til at slås for at få fridagene tilbage.\n- Uanset, hvordan det slagsmål ender, så har det allerede skabt vrede og frustration i vores bagland. Det kunne vi godt være foruden i en offentlig sektor, hvor man i forvejen løber så stærkt, så det er et rent under, at vi ikke snubler over vores egne ben, siger Flemming Vinther.\nI Moderniseringsstyrelsen under Finansministeriet, der forhandler overenskomsterne for de statslige arbejdsgivere, er vicedirektør Linda Nordstrøm parat til at drøfte kravet om de omdiskuterede fridage, hvis det kommer på bordet.\n- Men jeg stiller det ikke. Det handler igen om ledelsesrummet. Hvis man på en arbejdsplads mener, at man bedst bruger pengene på de tre fridage, så blander jeg mig ikke. Og hvis man et andet sted mener, at man hellere vil bruge penge på noget andet end de tre fridage, så støtter jeg også det, siger Linda Nordstrøm til HK Statbladet.\nFlere statslige arbejdspladser, blandt andet universiteter, har signaleret, at man ikke har planer om at røre fridagene.\nDe statsansattes paraplyorganisation, CFU, og Moderniseringsstyrelsen udveksler krav den 15. december. Forinden er HK/Stats krav blevet koordineret med de øvrige faggruppers ønsker.


En person fra omstridt fest i USA er smittet med coronavirus - sn.dk - Forsiden - Verden\nEn video blev delt flittigt på Twitter 25. maj, der viste hundredvis af mennesker feste i og ved en pool på den amerikanske helligdag Memorial Day i området Lake of the Ozarks i delstaten Missouri, USA.\nArtiklen: En person fra omstridt fest i USA er smittet med coronavirus\nVerden - 30. maj 2020 kl. 06:47\nEn person fra den tætpakkede udendørs fest i den amerikanske delstat Missouri på Memorial Day, der gik viralt, er testet positiv for coronavirus.\nDer oplyser sundhedsmyndighederne i distriktet Camden ifølge det amerikanske medie CNN.\nIfølge sundhedsmyndighederne er der stor sandsynlighed for, at den smittede også var smittet ved festen.\nVideoen af de mange festende vakte stor opsigt i USA, hvor størstedelen af delstaterne stadig er lukket ned grundet udbruddet af coronavirus.\nI Missouri er over 12.000 registreret som smittede, og over 730 er døde med virusset, skriver CNN.\nMyndighederne i Camden opfordrer nu alle, der var tæt på festen til at være opmærksomme på eventuelle symptomer på Covid-19.\nBaren, der stod bag festen, hedder Backwater Jacks. Den fastholder, at ingen regler blev overtrådt. Ingen med temperaturer over 37,5 blev lukket ind, og der var hyret sundhedspersonale til festen, siger de.\nDe amerikanske myndigheder anbefaler, at personer holder en afstand på to meter til hinanden. På videoen kan man dog se, at de anbefalinger ikke blev overholdt.\nUSA har været hårdt ramt at coronavirusset, hvor over 102.000 coronarelaterede dødsfald er blevet registreret. Det er klart flest af alle lande, hvor Storbritannien med over 38.000 dødsfald har registreret næstflest.\nUSA's dødstal er også blandt de højeste i verden i forhold til indbyggertal. Her har USA over 30 dødsfald per 100.000 indbyggere.\nTil sammenligning har Danmark registreret 568 coronarelaterede dødsfald, hvilket svarer til knap 10 per 100.000 indbyggere.\nNo covid concerns at the lake of the ozarks?? #loto pic.twitter.com/Yrb4UNM64u\n7. Knivstik: En person kørt på hospitalet\n8. Billedserie: Bilbrand natten til søndag\n9. SE DE FLOTTE BILLEDER: Pletskud af byens svaner


Tyrkiske muslimer oversætter Koranen til dansk i en ny udgave - Kristeligt Dagblad\nTyrkiske muslimer oversætter Koranen til dansk i en ny udgave\nEn gruppe muslimer skal oversætte Koranen til dansk for første gang i 45 år. Foto: Iris.\nDet styrker muslimers integration, når de kan læse Koranen på dansk, mener formanden for Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse, Ahmet Onay. For første gang i 45 år udgiver muslimer i Danmark en oversættelse af Koranen\nKoranens vers skal fra næste år læses på dansk af de et par tusinde børn, der får religionsundervisning i de tyrkiske moskéer i Danmark. Også danskere, der er interesseret i at studere muslimernes hellige bog fra 600-tallet, skal fremover have mulighed for at studere Koranen i en ny dansk udgave.\nDansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse, der har tæt forbindelse til den tyrkiske stat og støtter de godt 30 tyrkiske moskéer i Danmark, vil efter nytår udgive en ny udgave af Koranen på dansk. Den seneste danske udgave af Koranen er oversat af filologen Ellen Wulff og stammer fra 2006. Desuden stod Abdul S. Madsen fra Ahmadiyya-bevægelsen bag en oversættelse i 1967.\nDet er vigtigt, at muslimer i Danmark og især børn og unge kan læse den hellige bog på dansk. Ofte oplever vi, at muslimer her i landet må læse Koranen på engelsk, arabisk eller tyrkisk, siger formanden for Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse og ambassaderåd ved den tyrkiske ambassade i København, Ahmet Onay, der tog initiativ til oversættelsen for to et halvt år siden.\nLÆS OGSÅ: To års hovedbrud bag ny koranoversættelse\nProjektet er kommet i stand gennem et samarbejde mellem Ahmet Onay, den dansk-tyrkiske historiker Abdullah Simsek, imam Abdul Wahid Pedersen og islameksperten professor emeritus Jørgen S. Nielsen.\nVores ny udgave er ikke en kritik af de tidligere oversættelser, men sproget udvikler sig hele tiden. Det kan styrke integrationen og tilknytningen til Danmark, at en ny udgave af Koranen kan læses på dansk, forklarer Ahmet Onay.\nThomas Hoffmann, der er professor i koranstudier ved Københavns Universitet, ser initiativet som et tegn på, at muslimer i stigende grad tilpasser sig det danske samfund:\nProjektet vidner om en integrationsucces, fordi islam er blevet dansk. Nyere tyrkisk historie har haft sin egen identitet i forhold til den arabiske, så dogmet om, at Koranen ikke kan tilgås på andet end arabisk, har ikke været gældende for tyrkerne. Det interessante bliver, hvordan oversættelsen kommer til at fremstå. Og om den har et fodnoteapparat, der guider læseren, lyder det fra Thomas Hoffmann.\nHan henviser til, at noterne for eksempel kan præcisere, at kontroversielle budskaber om krig mod de vantro skal betragtes som et udtryk for den tid, de er skrevet i, og ikke er i overensstemmelse med nutidens idealer.\nTyrkiet har de senere år taget fat på nogle mere progressive fortolkninger af islam, og også i Tyskland, der har den største tyrkiske minoritet i Europa, foregår der en spændende teologisk diskussion, hvor lærde inden for islam er relativt progressive, siger Thomas Hoffmann.\nIslamisk Trossamfund hilser også initiativet velkomment, selvom trossamfundet ikke mener, det er muligt at lave en direkte oversættelse af Koranen, fordi arabisk er et meget komplekst sprog.\nLÆS OGSÅ: Dårlig erfaring med europæiske imam-uddannelser\nDer findes for eksempel 70 udtryk for en løve på arabisk alt efter i hvilken sammenhæng, ordet bruges. Derfor kan der aldrig blive tale om en oversættelse, men en fortolkning. Men vi hilser det velkomment, at der kommer en ny fortolkning, siger Imran Shah, der er talsmand for Islamisk Trossamfund.\nConnie Carøe Christiansen, der er lektor ved Institut for Samfund og Globalisering, vurderer, at de tyrkiske menigheder i Danmark med den ny oversættelse forsøger at fastholde herboende tyrkeres forbindelse til Tyrkiet:\nNår Koranen udkommer på dansk, kan det også handle om at få fat i de unge tyrkere, som er bedst til dansk. Især unge troende muslimer har en tendens til at søge moskéer, der ikke er så nationalt orienterede, men en dansk udgave af Koranen kan være en af de ting, der i højere grad fastholder de unge i den tyrkiske menighed, lyder det fra Connie Carøe Christiansen.


Skal Tænger og Skiftenøgler - Have\nVigtigste › Have › Skal Tænger og Skiftenøgler\nHvis du planlægger at håndtere hjemreparationer eller baghavevedligeholdelsesarbejde, så har du brug for mindst et par grundlæggende værktøjer. Tænger og skruenøgler er et godt sted at starte din samling, fordi de er så nyttige. Problemet er, at der også er meget at vælge imellem derude. Det er let at blive overvældet. Så her er seks af mine personlige favoritter. De er værktøjer, som du aldrig vil fortryde at eje.\nSkiftenøgler er en vidunderlig tilføjelse til enhver værktøjskasse, fordi de er så nyttige. Her er nogle af dem, du skal hente i hardwareforretningen:\nJusterbare nøgler sidder højt på min liste over must-have værktøjer, fordi de fungerer så godt, så længe du respekterer deres begrænsninger. Et tommelhjul åbner eller lukker kæberne, så du kan tage fat i små, mellemstore og store møtrikker og bolte. Husk kun to ting:\nBrug kun justerbare enheder, der er i god stand med lige, flade kæber. Slidte skruenøgler ødelægger det, du arbejder på.\nBrug aldrig justerbarheder, hvor der kræves en masse vridningskraft. Hvilke justerbare nøgler tilbyder i alsidighed de tager tilbage med hensyn til styrke og sikkerhed. De går i stykker eller glider af bolthovedet, hvis du anvender for stor kraft.\nKombinationsnøgler har to forskellige ender - en U-formet åben ende og en lukket 'boksende'.\nNøgler som disse gør, hvad justerbare gør, kun de leverer mere drejningsmoment (dog mindre bekvemt fordi du ikke kan ændre deres størrelse).\nKasseenden glider over toppen af møtrikker og bolte, den åbne ende glider ind fra siden.\nAt være i stand til at forstå tynde genstande og ting, der er lige udenfor rækkevidde, er vigtige. Nogle tænger til at overveje at investere dine penge i:\nNålestænger er finessværktøjer, som gør at du sniger sig ind i lukkede rum og tager fat i ting, der er for små til dine fingre.\nDe kommer i begge regulære og buede kæbe stilarter.\nJeg finder de mest nyttige modeller har kæbeformater, der er 3 eller 4 tommer lange, med trådskærende kanter nær drejepunktet.\nKøb større eller mindre nålestænger efter behov.\nLåsetang er en anden all-time favorit af mine. Almindeligvis kaldet "viskestykker" efter det firma, der gjorde dem populære, kommer håndgreb sammen som et par almindelige tang, når du begynder at presse dem, men de låses lukket, når de lukkes hele vejen.\nVisse greb sælges i disse dage i et stort udvalg af størrelser og kæbeformater.\nStart med et par standard-kæbeviskerhåndtag.\nTilføj et par nålespidser eller kæbek versioner, hvis behovet opstår.\nKanal -lock Tænger\nJeg kan godt lide kanal-lås tang. De bruger et justerbart kæbe design til at greb forskellige størrelser af runde, sekskantede eller flade genstande.\nBredden af deres lukkede kæber varierer fra 0 til 4 inches, afhængigt af tængerens størrelse.\nKanallåsen har forblevet det samme i årevis, men nyere modeller omfatter en fjederbelastet midterhjul, der låser kæberne i en halv snes forskellige størrelser.\nI modsætning til ældre stilkanaler, der kan falde ind i bredere stillinger ved et uheld under brug, design altid greb tæt.\nNår du vil vælge et bredere udvalg af kæbe størrelse, skal du blot trykke på drejeknappen, åbne eller lukke kæberne til det ønskede område og slip derefter knappen for at låse værktøjet.\nEt socketnøgle sæt er en stor investering i selvtillid, fordi det er så alsidigt.\nSætnøglesæt er et alsidigt værktøj til dit hjem reparationsarsenal. > Alle sæt omfatter et skruenøglehåndtag, et sortiment af aftagelige stikkontakter (dimensioneret til at passe til forskellige n ud og bolte) og et par forlængelser.\nDisse klikker på plads mellem skruenøgle og stikkontakter, der udvider værktøjets rækkevidde til dybere steder.\nBrug lidt ekstra penge og køb et stikkontakt, der leveres med en livstidsgaranti.\nDe bedste mærker tillader overkøling af brudte værktøjer uden spørgsmål.\nUd over de grundlæggende nøgler og tænger, der nævnes her, bygg din samling ét stykke ad gangen som reaktion på de virkelige udfordringer, du står over for i dit hjem og værft. Køb kvalitet og hold dem gemt og organiseret. Hvis du er noget som mig, vil du føle dig godt hver gang du kommer til værktøjet, skal du lykkes.\nFor gode artikler, tips, inspiration og mere, besøg www.casaGURU.com-Den smarteste måde at finde licens på og forsikrede huseksperter - fra hjemmet stager til entreprenører til hjemmet Inspektører og ejendomsmæglere.\nFå flere hjem og havearbejde tips, når du tilmelder dig vores ugentlige nyhedsbreve.


Lille service på bil | Få et lille serviceeftersyn hos - Dinbilpartner\nDin Bilpartner Lille Serviceftersyn\nBiler med få kilometer på tælleren kan ofte nøjes med et Lille Serviceeftersyn på grund af et mindre pres på vitale sliddele og et mindre væskeforbrug. Men vi går naturligvis stadig grundig til værks. Med et lille serviceeftersyn bliver din bil tjekket igennem på 34 punkter.\nSkræddersyet til nyere biler, der ikke har kørt så langt\nTjekkes og vedligeholdes på 34 punkter\nService på bil i alle former og størrelser Er det ved at være til, at der skal foretages et serviceeftersyn på din bil? Det kan vi sagtens hjælpe med hos Din Bilpartner, uanset hvilken slags serviceeftersyn der er tale om, for når vi taler service på bil – så er vi i Din Bilpartner helt skarpe.\nHos os får du god service efter din bils behov – også når den er uden for fabriksgarantien.\nKom godt videre med et lille service på bil Hos os kommer du hurtigt videre med et lille service på bil. Vi sørger for at din bil ikke viser nogle tegn på sygdom, og ved udskiftning af olie og oliefilter sørger vi også for at vedligeholde og forebygge større reparationer.\nNu tænker du nok, hvad en lille service pris kunne være, og det kan du sagtens finde svaret på lige her. Find dit værksted og book tid online.\nDisse punkter vil blive gennemgået ved et Din Bilpartner Lille Serviceeftersyn:\nUndervogn- og karrosseritilstand for rust\nDerudover omfatter Din Bilpartner lille serviceeftersyn:


Fra startupnation. scaleup-nation. VækstDanmark PDF\nFra startupnation. scaleup-nation. VækstDanmark 2025\nDownload "Fra startupnation. scaleup-nation. VækstDanmark 2025"\n1 Fra startupnation til scaleup-nation VækstDanmark 2025\n2 Brancheikoner IKT Maritime erhverv Grøn energi Fødevarer Energi og klima Smart industri Kreative erhverv Oplevelseserhverv Sundheds- og velfærdsinnovation Bæredygtig energi Smarte og digitale erhverv Sundhedserhverv Grønne erhverv Bygge og anlæg Logistik og transport Bioøkonomi Definitioner / Scaleup-andel Hvor stor en procentvis andel af regionens internationalt konkurrerende virksomheder der indfrier scaleup-kriterierne. / / Beskæftigelsesandel Hvor stor en procentvis andel af de i regionens internationalt konkurrerende virksomheder der er beskæftiget i scaleup-virksomheder. Scaleup-performance Den procentvise forskel på regionens scaleup-andel og Danmarks scaleup-andel. En scaleup-performance på f.eks. +10 betyder, at regionen har 10 pct. flere scaleups, end den ville have, hvis scaleup-andelen var den samme som på landsplan. Tilsvarende betyder en scaleup-performance på 10, at regionen ville have haft 10 pct. flere scaleups, hvis den præsterede som landsgennemsnittet.\n3 Fra startupnation til scaleup-nation Copyright 2016 Mandag Morgen, Bredgade 34, 1. sal, 1260 København K Redaktør: Bjarke Wiegand Tekst: Bjarke Wiegand, Emma Bech Christensen Grafisk design: Michael Hernvig Redigering: Kalle Jørgensen Korrektur: Martin Lund Tryk: KLS PurePrint A/S ISBN:\n4 FORORD Flere scaleupvirksomheder i hele Danmark Danmarks oversete vækstlag Flere højvækstvirksomheder det er vores fælles ambition i de danske regioner. Der er heldigvis noget at bygge videre på. Denne rapport fra Mandag Morgen dokumenterer, at der findes virksomheder med stort vækstpotentiale i hele landet. Derfor har vi sammen med de regionale vækstfora og Erhvervs- og Vækstministeriet søsat det ambitiøse tværregionale initiativ Scale-up Denmark. Her vil vækstvirksomheder få målrettet sparring med mentorer fra succesfulde større virksomheder, værdifulde kontakter til investorer, viden om nye markeder og meget mere. Scale-up Denmark vil give 355 internationalt orienterede virksomheder et løft inden for 10 områder, som udgør styrkepositioner i de enkelte regioner, f.eks. life science i Hovedstadsregionen, bioøkonomi i Region Sjælland, offshore i Syddanmark, fødevarer i Midtjylland og det maritime område i Nordjylland. I Danmark er vi traditionelt gode til at starte nye virksomheder. Nu skal vi få flere af dem til at vækste, så vi kan få en ny generation af C20-virksomheder. Mandag Morgens rapport giver værdifulde input til, hvordan denne udvikling kan boostes, så vi skaber ny vækst og nye arbejdspladser i hele landet. De ligner ikke hinanden særlig meget: Nogle er fuldvoksne, andre er teenagere eller yngre. Nogle er relativt små, andre er mellemstore, og enkelte meget store. Det er svært at sætte Danmarks vækstvirksomheder i bås. Men ét er de fælles om: Hvis vi skal ud af lavvæksten, er det dem, vi skal sætte vores lid til. Det vækstpolitiske fokus har traditionelt rettet sig mod startup-virksomheder, som har nydt godt af stor opmærksomhed og en mangfoldighed af hjælpeordninger. Det skal de fortsat. Men det er på tide, at opmærksomheden også rettes mod virksomheder, der har nået næste udviklingstrin. Denne rapport beskriver og uddyber behovet for en scaleup-revolution en erhvervsfremmeindsats for de virksomheder, der har potentiale til at vokse sig store. Dagsordenen lider i dag under, at der ikke eksisterer en entydig forståelse af, hvad det er for en type virksomheder der har scaleup-potentiale og hvad scaleup-virksomhederne har brug for, for at indfri deres vækstpotentiale. Formålet med rapporten her er at skabe en samlet referenceramme og et fælles sprog for den fremadrettede indsats for scaleup-vækst. Det er afgørende for Danmarks fremtid. Bent Hansen Jens Stenbæk Lisbeth Knudsen Formand, Danske Regioner Næstformand, Danske Regioner Chefredaktør og direktør, Mandag Morgen\n5 INDHOLDSFORTEGNELSE Side Indledning Vækstpotentiale i hele Danmark Kapitel 1 Nyt globalt vækstparadigme Kapitel 2 Scaleups rykker ind på Danmarks vækstdagsorden Det regionale scaleup-kort Kapitel 3 Region Nordjylland * Yderregion med scaleup-potentiale * Interview Claus Falk * Case Safe Ocean Service A/S * Case R T X Kapitel 4 Region Midtjylland * Industriens arne * Interview Peter Petersen * Case KSN Industri A/S * Case MillPart A/S Kapitel 5 Region Syddanmark * God energi i Syddanmark * Interview Kim Christensen * Case Universal Robots A/S * Case FairWind Offshore A/S Kapitel 6 Region Hovedstaden * Ny vækstelite baner vej for metropoldrømme * Interview Anders Overgaard Bjarklev * Case Muuto A/S * Case Gubra ApS Kapitel 7 Region Sjælland * Sjælland bygger sig til vækst * Interview Mads Váczy Kragh * Case SJEC Danmark ApS * Case Plus-Plus A/S Kapitel 8 Anbefalinger Kildeliste Udvalgte nøglekilder 5\n6 INDLEDNING Væ k s t- potentiale i hele Danmark Denne rapport kortlægger vækstlaget i dansk erhvervsliv de såkaldte scaleupvirksomheder. Den er udarbejdet af innovationshuset Mandag Morgen for Danske Regioner som en opfølgning på publikationen VækstDanmark 2025 fra Kortlægningen viser, at der i alle regioner findes virksomheder med stort vækstog skaleringspotentiale. Erhvervsfremmesystemet kan bidrage til at indfri dette ved bl.a. at lette adgangen til kompetencer og finansiering. Med publikationen VækstDanmark 2025 formulerede Mandag Morgen og Danske Regioner sidste år en mission: At Danmark skal udvikles fra en startup- til en scaleup-nation. Det er, når virksomheder skalerer fra små til mellemstore til store virksomheder, at ny vækst og nye job skabes. Men kun få danske virksomheder kommer ind i sådanne skaleringsforløb. Og det er en stor del af forklaringen på Danmarks lave vækst. Denne rapport konkretiserer missionen ved at definere, kortlægge og analysere Danmarks vækstlag af virksomheder med skaleringspotentiale. Formålet er at skabe en referenceramme og et fælles sprog for den fremadrettede debat om scaleup-vækst i Danmark. Potentielle scaleup-virksomheder defineres som internationalt konkurrerende virksomheder med mindst 10, der i de seneste 3 regnskabsår har haft en gennemsnitlig årlig vækst i, omsætning eller bruttofortjeneste på minimum 20 pct. I alt danske virksomheder indfrier disse kriterier. Det svarer til 3,4 pct. af Danmarks knap internationalt konkurrerende virksomheder, der er stiftet i 2012 eller tidligere. Kortlægningen viser, at der findes potentielle scaleup-virksomheder overalt i Danmark. Men der er flere markante forskelle på de fem regioners respektive scaleup-vækstlag, når det gælder virksomhedernes antal, størrelse, alder og branche. Den typiske danske scaleup-virksomhed er, målt som en median af de knap virksomheder, 13 år gammel og har 22. Størrelsesmæssigt spænder virksomhederne fra 10 til over Mere end hver fjerde er over 20 år gammel. Mandag Morgen anbefaler en målrettet erhvervsfremmeindsats, der løbende kortlægger scaleup-vækstlaget og fjerner barrierer for skalering, så virksomhedernes skaleringspotentiale kan indfris til gavn for vækstog jobskabelse i Danmark. På de kommende sider underbygges og uddybes denne anbefaling i 8 kapitler: 6 Fra startup-nation til scaleup-nation\n7 Indledning Kapitel 1 definerer det nye scaleup-vækstparadigme i en global kontekst. Overalt i verden bliver vækstinitiativer og -politik i stigende grad rettet mod virksomheder med skaleringspotentiale. Erkendelsen er, at nøglen til økonomisk vækst ligger hos virksomheder, som er kommet succesfuldt igennem startup-fasen og nu står foran at skalere internationalt. Kapitel 2 kortlægger fundamentet for Danmarks rejse fra startup- til scaleup-nation. Kapitlet definerer, kortlægger og analyserer Danmarks scaleup-vækstlag og giver et kort overblik over, hvorvidt disse virksomheder favnes af danske erhvervsfremmetiltag. Herunder omtales det nye tværregionale initiativ Scale-Up Denmark. Kapitel 3-7 analyserer scaleup-vækstlaget i hver af Danmarks fem regioner. Hvert kapitel omfatter: * Et kort over regionens scaleup-demografi og en liste over 10 udvalgte scaleups. * En analyse af regionens scaleup-vækstlag med fokus på spredningen, størrelsen og typen af de regionale scaleups samt top-10-virksomhedernes oplevelser af vækstbarrierer. * Et interview med en nøgleperson fra det regionale økosystem om regionens vækstudfordringer og -muligheder. * Casebeskrivelser af to scaleup-virksomheder fra regionen med fokus på virksomhedernes udviklingshistorie, scaleup-potentiale, økosystem samt oplevede vækstudfordringer. Kapitel 8 præsenterer en række anbefalinger til den fremadrettede vækstindsats. Anbefalingerne bygger på kortlægningen af de potentielle danske scaleup-virksomheder, samtaler med nøglepersoner fra 50 af disse virksomheder samt interview med en række danske og udenlandske eksperter. God læselyst! Bjarke Wiegand Erhvervsredaktør, Mandag Morgen 7\n8 1 Nyt globalt vækstparadigme Et nyt vækstparadigme er ved at slå igennem rundt om i verden. Erkendelsen er, at nøglen til økonomisk vækst ligger hos unge virksomheder, som er kommet succesfuldt igennem startup-fasen og nu står foran at skalere internationalt. De såkaldte scaleups udgør typisk 2-4 pct. af en regions virksomheder og er i stigende grad i centrum for vækstpolitikken. 8 Fra startup-nation til scaleup-nation\n9 Kapitel 1 Et interessant kursskifte er på vej inden for vækst- og erhvervspolitikken verden over. Traditionelt har vækstpolitik sigtet på at skabe nye virksomheder og sikre gode rammevilkår for store virksomheder. Men nu er der i stigende grad kommet fokus på, hvordan virksomheder skalerer hvordan små og mellemstore virksomheder vokser sig store. Paradigmeskiftet bygger på den erkendelse, at den primære motor for regional vækst og jobskabelse er virksomheder, der vokser. Og stadig flere byer, regioner og lande er begyndt at iværksætte programmer, der skal afkode og understøtte disse virksomheders vækst. Storbritannien har siden 2013 arbejdet med at kortlægge og analysere sine vækstvirksomheder med henblik på at øge antallet af såkaldte scaleups. Det arbejde danner i dag skole for andre lande og regioners arbejde med højvækstvirksomheder. Det såkaldte ScaleUp Institute et privat initiativ, der er etableret af serieiværksætteren Sherry Coutu og støttet af den britiske regering er på vej til at etablere sig som en global referenceramme for scaleup-virksomheders økonomiske betydning for en region. ScaleUp Institute definerer scaleup-virksomheder, som virksomheder, der, i de seneste 3 år, er vokset mindst 20 pct. om året i enten omsætning eller antal 1. Virksomheder, der opfylder disse krav, udgør typisk omkring 2 pct. af en regions virksomhedspopulation, men de har afgørende indflydelse på job- og vækstskabelsen i regionen. Ifølge ScaleUp Institutes beregninger ville det således på kort sigt øge Storbritanniens BNP med 2 pct. og skabe nye job, hvis blot antallet af scaleup-virksomheder steg med 1 procentpoint. Se figur 1. I dag jagter Storbritannien målrettet dette potentiale. Bl.a. arbejder landets 39 såkaldte Local Enterprise Partnerships (LEP), der svarer til Danmarks regionale vækstfora, med at skabe synlighed om scaleup-virksomhederne og styrke de regionale økosystemer omkring dem. Storbritanniens scaleup-potentiale Gevinst over tre år ved at øge andelen af scaleup-virksomheder med 1 procentpoint 38 mia. pund Scaleup-revolutionen Det er i dag en erklæret vækstsatsning i Storbritannien, at landet skal have flere scaleup-virksomheder for at klare sig i den internationale konkurrence. Og flere institutioner har kastet sig ind i kampen. I 2015 lancerede investeringsbanken Barclays således initiativet Scale-up UK med det formål at skabe ny indsigt om den britiske scaleup-udfordring og bidrage til at ændre det britiske business-mindset. Investeringsbanken lancerede i foråret 2016, sammen med de to business schools ved hhv. Oxford og Cam- 238 tusind nye job FIGUR 1: Ved at løfte flere mellemstore virksomheder ind i scaleup-vækstforløb går Storbritannien efter på kort sigt at øge sit BNP med op mod 2 pct. KILDE ScaleUp Institute. Note1: ScaleUp Institutes definition på en scaleup-virksomhed: En virksomhed med en gennemsnitlig vækst i omsætning eller antal på minimum 20 pct. årligt over en treårig periode, og med mere end 10 i periodens begyndelse. 9\n10 Kapitel 1: Nyt globalt vækstparadigme bridge Universitet, rapporten Scale-up UK: Growing Businesses, Growing our Economy. Den identificerer de nøgleudfordringer, der forhindrer britiske virksomheder i at skalere, og opstiller et sæt af anbefalinger til såvel politikere som virksomhedsledere. Hovedbudskabet i rapporten er, at Storbritannien har behov for at fokusere på at få virksomheder til at vokse, frem for blot at starte nye virksomheder op. Som professorerne Thomas Hellmann og Stelios Kavadias fra henholdsvis Oxford og Cambridge skriver i forordet: Over de seneste 10 år har Storbritannien taget det første afgørende skridt en startup-revolution. Det næste nødvendige skridt må være en scaleup-revolution. De seneste tal fra ScaleUp Institute viser, at de over virksomheder i Storbritannien, der indfrier scaleup-kriterierne, tilsammen skaber job pr. uge. Det er tre gange så mange, som der bliver skabt af virksomhederne i det såkaldte FTSE 100 Index, Financial Times liste over de 100 største selskaber på den britiske børs London Stock Exchange (LSE). LSE er selv, i erkendelse af scaleup-virksomheders store betydning for økonomien, begyndt at udarbejde en liste over nogle af Storbritanniens hurtigst voksende selskaber: 1000 Companies to Inspire. Den omfatter elite-scaleups med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 50 pct. Disse virksomheder er motoren i Storbritanniens økonomi, erklærede topchefen for LSE, Xavier Rolet, i forordet til den seneste udgave, hvor han udråber 2016 til scaleup-virksomhedernes år. Fokus på mellemstore virksomheder Også Storbritanniens største erhvervsorganisation, Confederation of British Industry (CBI), har meldt sig under scaleup-fanerne. I en ny rapport, Lifting the Trophy: Scale-up insights into the productivity prize, fra juli 2016 argumenterer CBI for, at scaleup-virksomheder driver Storbritanniens produktivitetsvækst og derfor bør få meget mere politisk opmærksomhed. Rapporten fremhæver især mellemstore virksomheder som en overset ressource i britisk økonomi. Den viser, at blot 4 pct. af de hurtigst voksende mellemstore virksomheder er ansvarlige for næsten 20 pct. af den britiske produktivitetsvækst. CBI peger samtidig på, at uden de mellemstore Det vigtigste, politikerne kan gøre for scaleupvirksomhederne, er at give dem opmærksomhed, anerkende dem, mødes med dem og tale om deres betydning for økonomien. Verne Harnish scale ups ville den britiske økonomi have været i recession i Omkring mellemstore britiske virksomheder øgede i denne periode deres omsætning med 59 milliarder pund. Uden dette bidrag ville Storbritannien ifølge CBI have oplevet et væksttab på 1,3 pct. i perioden. I stedet voksede den britiske økonomi med 2,7 pct. Erkendelsen af, at specielt mellemstore scaleups er nøglen til fremtidens vækst, går igen på den anden side af Atlanten. Eksempelvis er American Express og kreditvurderingsselskabet Dun & Bradstreet gået sammen om at skabe mere synlighed om mellemstore virksomheders vitale rolle for USA s økonomi. I rapporten The Middle Market Power Index: Catalyzing U.S. Economic Growth fastslår de, at mellemstore virksomheder udgør under 1 pct. af amerikanske virksomheder, men tegner sig for over 20 pct. af den samlede omsætning og 28 pct. af arbejdsstyrken i den private sektor. Ifølge rapporten har den absolut største jobvækst efter finanskrisen fundet sted i de mellemstore virksomheder: I perioden er beskæftigelsen i disse vokset med hele 4,4 pct., mens industrien som helhed kun er vokset med 1,3 pct. Det svarer til, at over 90 pct. af de job, der er skabt i USA efter krisen, er skabt i mellemstore virksomheder. Se figur 2 på side Fra startup-nation til scaleup-nation\n11 Kapitel 1 Mellemstore virksomheder som vækstmotor Mellemstore virksomheders andel af omsætning og beskæftigelse i USA, pct. Vækst i beskæftigelsen i USA , fordelt på små, mellemstore og store virksomheder Mellemstore virksomheders andel af alle virksomheder Mellemstore virksomheders andel af omsætningen Mellemstore virksomheders andel af beskæftigelsen < Ændring i pct. Alle virksomheder Små virksomheder Mellemstore virksomheder -0,8-0,6 Store virksomheder Ændring i mio. beskæftigede 1,3 2,3 4,4 2,1 1,6 0,8 FIGUR 2: Mellemstore virksomheders betydning for den amerikanske vækst og økonomi har været langt større, end deres antal umiddelbart afslører. KILDE The Middle Market Power Index: Catalyzing U.S. Economic Growth, American Express og Dun & Bradstreet. Prioriter scaleups som startups En af pionererne i det globale paradigmeskifte er den prisvindende forfatter, iværksætter og vækstkonsulent Verne Harnish, der har arbejdet med scaleups i næsten 30 år. Harnish, der i business-kredse er kendt som The Growth Guy, er bl.a. forfatter til bestselleren Scaling Up: How a Few Companies Make It... and Why the Rest Don t og initiativtager til det nye verdensomspændende projekt ScaleUpU. Se tekstboks. Han bekræfter, at der globalt er stigende fokus på scaleup-virksomheders økonomiske betydning. The Growth Guy En af de stærkeste ambassadører for det nye scaleup-vækstparadigme er den amerikanske iværksætter, vækstkonsulent og bestsellerforfatter Verne Harnish, der gennem 30 år har analyseret scaleup-virksomheders betydning for økonomien. Verne Harnish, der er bosiddende i Barcelona, har rejst verden tynd som konsulent og foredragsholder og advokeret for, at scaleup-virksomheder er en økonomis stærkeste vækstmotor. Han har bl.a. stiftet scaleup-organisationerne Entrepreneurs Organization (EO) og Gazelles, og han står bag programmet ScaleUpU, som en række byer verden over er ved at implementere for at styrke deres scaleup-økosystemer. Han arbejder tæt sammen med nationale videncentre inden for højvækst herunder det britiske ScaleUp Institute. Desuden er Verne Harnish forfatter til bøgerne Mastering the Rockefeller Habits og Scaling Up: How a Few Companies Make It... and Why the Rest Don t. Sidstnævnte blev kåret til bedste internationale business-bog i 2015 af International Book Awards. 11\n12 Kapitel 1: Nyt globalt vækstparadigme Men han vurderer, at de i mange tilfælde er klemt mellem startups og store virksomheder i kampen om politikernes opmærksomhed. På den ene side har de mellemstore scaleups, hver især, ikke den økonomiske tyngde, der gør det muligt for de store virksomheder at påvirke politikerne gennem lobbyisme. På den anden side er de ikke mange nok til at være en lige så interessant vælgergruppe, som de små virksomheder, siger Verne Harnish. Det vigtigste, politikerne kan gøre for scaleup-virksomhederne, er at give dem opmærksomhed, anerkende dem, mødes med dem og tale om deres betydning for økonomien. Dernæst kan de identificere og omformulere de rammebetingelser, der i dag giver store virksomheder urimelige konkurrencefordele i forhold til mellemstore virksomheder. Og endelig kan de bruge lige så mange ressourcer på at støtte virksomheders skalering, som de bruger på at hjælpe startup-virksomheder i gang, siger Verne Harnish. Opbyg scaleup-økosystemer Rundt om i verden er flere politikere begyndt at følge disse råd. Storbritanniens nationale og regionale opbakning til ScaleUp Institute er bare ét eksempel. Et andet er Finland, der satser målrettet på tech-scaleups gennem initiativer som konferencerne Slush og KASKI. Og et tredje er det amerikanske Small Business Administration, (SBA), hvis Scale-Up America-initiativ hjælper mindre amerikanske virksomheder med højt vækstpotentiale til at skalere. Initiativerne handler i bund og grund om at styrke de regionale økosystemer, så scaleup-virksomhederne lettere kan indfri deres vækstpotentiale, og så flere virksomheder kan komme ind i højvækstforløb. På den globale scene vil Verne Harnishs initiativ ScaleUpU forbedre vilkårene for scaleups i byer og regioner verden over gennem tæt dialog med lokale og regionale myndigheder. Pilot-projekter er allerede iværksat i flere amerikanske byer, og de kommende måneder vil ScaleUpU starte projekter i Storbritannien, Tyskland, Holland og Finland. I Finland går man målrettet efter at skabe stærke netværk mellem de enkelte scaleup-virksomheder, hvor topcheferne kan sparre om og forpligte hinanden til at skalere. Se tekstboksen Finske scaleups forpligter hinanden til vækst på side Fra startup-nation til scaleup-nation\n13 Kapitel 1 Finske scaleups forpligter hinanden til vækst Finland, der i forvejen er et skandinavisk foregangsland inden for iværksætteri, har også været et af de første lande til at omfavne scaleup-dagsordenen. Med et stærkt miljø for tech-iværksættere og værtskabet for en af Europas absolut største startup-events, Slush, har Helsinki efterhånden etableret sig som et nordeuropæisk epicenter for teknologiske startups med store vækstambitioner. Som noget nyt er nonprofit-organisationen Kasvuryhmä nu ved at opbygge et netværk for mellemstore scaleupvirksomheder. Knap 200 virksomheder med en omsætning på mellem 10 millioner og 1 milliard euro deltager i netværket, som Kasvuryhmäs CEO, Annu Nieminen, beskriver som en form for slankegruppe for virksomheder med scaleup-vækstambitioner. Ligesom slankegrupper forpligter hinanden til at tabe sig, forpligter virksomhederne hinanden til at forfølge deres vækstambitioner, siger Annu Nieminen. Ud over omsætningskravet er det en adgangsbillet til netværket, at man har en erklæret ambition om mindst at fordoble omsætningen inden for de næste fem år. I netværket fortæller virksomhedslederne hinanden om deres ambitioner, de holder hinanden op på at indfri dem, og de sparrer om, hvordan de kan gøre det, siger Annu Nieminen. Netværket finansieres gennem medlemskontingent, sponsorater fra store virksomheder og tilskud fra regeringen. Den finske regering har taget scaleup-dagsordenen til sig, men den famler fortsat i forhold til, hvordan den kan bidrage til at skabe mere vækst i mellemstore virksomheder, siger Annu Nieminen. For at øge opmærksomheden om scaleup-dagsordenen og skabe et forum, hvor problemstillinger og initiativer kan diskuteres, arrangerer Kasvuryhmä den årlige konference KASKI Building the path from grownup to scaleup. Den første KASKI-konference fandt sted i Helsinki 8. november Annu Nieminen er desuden i tæt dialog med internationale scaleup-guruer som bl.a. Verne Harnish om at indgå i internationale scaleup-initiativer. 13\n14 2 Scaleups rykker ind på Danmarks vækstdagsorden Der er en stigende erkendelse af behovet for, at danske virksomheder vokser. Stadig flere erhvervsfremmeinitiativer fokuserer på, at få virksomheder ind i højvækstforløb. Denne rapport viser, at der er scaleup-potentiale i alle hjørner af landet. Men særligt mangel på kvalificeret arbejdskraft og kapital står ofte i vejen for at få det indfriet. 14 Fra startup-nation til scaleup-nation\n15 Kapitel 2 Den danske erhvervsfremmeindsats har traditionelt fokuseret på at hjælpe små nystartede virksomheder og på at sikre gunstige rammevilkår for de store etablerede vækstlokomotiver. Men på både nationalt og regionalt plan er der stigende opmærksomhed på, hvordan man får små og mellemstore virksomheder til at vokse sig store. I sin nye vækstplan, Et stærkere Danmark Vækst 2016, der blev offentliggjort i august, slår regeringen fast, at der er for få af vores iværksættervirksomheder, der udvikler sig og vokser sig så store, at de for alvor kan begå sig på den globale markedsplads. Regeringen konstaterer, at andelen af virksomheder, der hurtigt vokser sig større, er lavere end i f.eks. Sverige, og understreger, at der er behov for at se på mulighederne for at understøtte udviklingen af konkurrencedygtige og effektive virksomheder og gøre det lettere for danske virksomheder at vokse. De sidste 20 år er det ikke lykkedes nogen dansk virksomhed at vokse til over Det har fået erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen til at opstille et mål om, at Danmark inden 2020 skal have 32 nye virksomheder med over Hvordan målsætningen præcis skal indfris, står endnu ikke klart. Men af vækstplanen fremgår det, at regeringen bl.a. vil lempe skatten på aktie- og kapitalindkomst, gøre det lettere for iværksættere og vækstvirksomheder at skaffe risikovillig kapital og ændre erhvervsfremmesystemet, så det bliver mere sammenhængende og i højere grad tager udgangspunkt i virksomhedernes behov. Der er allerede eksempler på erhvervsfremmetiltag, der er rettet mod potentielle scaleup-virksomheder. Den mest ambitiøse satsning indtil videre er det tværregionale initiativ Scale-up Denmark, der har et budget på 165 millioner kr., og som netop nu står foran at blive foldet ud i Danmarks fem regioner. Initiativet, som er sat i søen af regionerne i samarbejde med Erhvervsstyrelsen, sigter på at identificere potentielle scaleup-virksomheder og understøtte dem i deres fremadrettede vækst. Se også tekstboksen Scale-up Denmark på side 18. Behov for fælles sprog Også Udenrigsministeriet herunder Eksportrådet og Invest in Denmark har sat scaleup på dagsordenen. Indsatsen fokuserer i øjeblikket på at analysere investormiljøet omkring højvækstvirksomhederne og på, hvordan danske scaleup-virksomheder kan markedsføres over for udenlandske investorer. Store erhvervsorganisationer som DI og DE har ligeledes erkendt, at der er store uudnyttede vækstpotentialer i danske virksomheder. Og diverse medier og konsulenthuse fyrer på forskellig vis op under scaleup-dagsordenen med initiativer som Børsens Gazelle-kåringer, Ernst & Youngs Entrepreneur of the Year og IRIS Groups regionale vækstlagsanalyser. Dagsordenen lider imidlertid under, at der i dag er lige så mange tilgange til skalering og vækst i Danmark, som der er aktører og initiativer. Der eksisterer ikke en entydig forståelse af, hvad det er for en type virksomheder, der har scaleup-potentiale, og hvad disse virksomheder har brug for, hvis de skal indfri deres potentiale til gavn for vækst- og jobskabelsen i Danmark. Formålet med nærværende rapport er bl.a. at skabe en samlet referenceramme og et fælles sprog for den fremadrettede debat om scaleup-vækst. For at sikre en forankring i såvel den internationale debat som den eksisterende regionale vækstindsats opererer rapporten med et scaleup-begreb, der kombinerer ScaleUp Institutes definition af scaleup-virksomheder med IRIS Groups definition af internationalt konkurrerende højvækstvirksomheder. 15\n16 Scaleups i Danmark NØGLETAL FOR DANMARK Antal internationalt konkurrerende virksomheder Antal scaleups / Scaleup-virksomheders andel af internationalt konkurrerende virksomheder / Scaleup-virksomheders andel af job i internationalt konkurrerende virksomheder 3,4 pct. 9,4 pct. Åbn flapperne for at se Det regionale scaleup-kort 18\n17 15 Fra startup-nation til scaleup-nation\n18 Antal scaleups ,4 DANMARK SAMLET Scaleup-virksomhedernes størrelse og antal Antal virksomheder sorteret efter antal 3,4 / / NORD- JYLLAND SCALEUP-PROFIL Antal scaleups , ,0 / / Over ,5pct. / CASE S CASE S Scaleupmedian SYD- DANMARK SCALEUP-PROFIL Antal scaleups , ,6 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år år Danmark år / / +4,1pct. / 16 Fra startup-nation til scaleup-nation\n19 Hvad er scaleup-virksomheder? Internationalt konkurrerende selskaber, der opfylder følgende kriterier: * Der foreligger 4 regnskaber for perioden * Omsætning og/eller bruttofortjeneste er vokset med mindst 20 pct. årligt i perioden * Omsætningen er vokset med mindst 3 millioner kr., eller bruttofortjenesten er vokset med mindst 1,5 millioner kr. over hele perioden. * Der er mindst 10 i slutningen af perioden selskaber i Danmark opfylder disse kriterier. De beskæftiger tilsammen * CASE S. 32 CASE S. 35 MIDT- JYLLAND Internationalt konkurrerende virksomheder Selskaber med et unikt cvr-nummer, der ligger i en branche inden for de internationalt konkurrerende erhverv, som de er defineret af konsulenthuset IRIS-Group.** Desuden skal selskaberne opfylde følgende kriterier, for at kunne indgå som analysegrundlag for scaleup-vækstlaget: * Der foreligger 4 regnskaber for perioden * Der skal som minimum være én ansat selskaber i Danmark opfylder disse kriterier. De beskæftiger tilsammen * Scaleup-profil En regions scaleup-profil siger noget om, hvor godt det regionale økosystem er til at få virksomheder ind i scaleup-forløb, og hvor stor betydning scaleup-virksomheder har for beskæftigelsen i regionen. Scaleup-profilen består af tre elementer: / / / SCALEUP-ANDEL Hvor stor en procentvis andel af regionens internationalt konkurrerende virksomheder der indfrier scaleup-kriterierne. BESKÆFTIGELSESANDEL Hvor stor en procentvis andel af de i regionens internationalt konkurrerende virksomheder der er beskæftiget i scaleup-virksomheder. SCALEUP-PERFORMANCE Den procentvise forskel på regionens scaleup-andel og Danmarks scaleup-andel. En scaleup-performance på f.eks. +10 betyder, at regionen har 10 pct. flere scaleups end den ville have, hvis scaleup-andelen var den samme som på landsplan. Tilsvarende betyder en scaleup-performance på 10, at regionen ville have haft 10 pct. flere scaleups, hvis den præsterede som landsgennemsnittet. NOTE* Dataudtræk er foretaget fra erhvervsdatabasen NN Markedsdata i perioden august-september NOTE** IRIS Group har i forbindelse med udarbejdelsen af vækstlagsanalyser i Region Midtjylland, Region Nordjylland og Region Sjælland gennemført en kvantitativ afgrænsning af internationalt konkurrerende erhverv på baggrund af registerbaserede data fra Danmarks Statistik. SCALEUP-PROFIL Antal scaleups 307 8,8 HOVED- STADEN CASE S. 65 3,8 / +10,4pct. / / CASE S. 95 CASE S. 92 CASE S. 81 CASE S. 78 SCALEUP-PROFIL Antal scaleups 479 3,3 8,9 SJÆLLAND / / CASE S. 62 SCALEUP-PROFIL Antal scaleups 97-3,6pct. / 7,2 2,5 / / -27,9 pct. / 1 7\n20 Kapitel 3: Region Nordjylland Side Scaleup-virksomhedernes størrelse Antal virksomheder sorteret efter antal Over Under 20 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år 5-9 år Scaleupmedian Nordjylland år CASE S. 32 Safe Ocean Service A/S Branche: Reparation af elektrisk udstyr inden for den maritime industri CASE S. 35 RTX Branche: IKT-virksomhed, der designer avancerede trådløse løsninger Kapitel 4: Region Midtjylland Side Scaleup-virksomhedernes størrelse Antal virksomheder sorteret efter antal Over Under 20 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år år Scaleupmedian Midtjylland år CASE S. 51 MillPart A/S Branche: Leverandør af hydraulikrelaterede komponenter CASE S. 48 KSN Industri A/S Branche: Fremstilling af vaskeanlæg, testanlæg, robotløsninger og specialmaskiner Kapitel 5: Region Syddanmark Side Scaleup-virksomhedernes størrelse Antal virksomheder sorteret efter antal Over Under 20 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år år Scaleupmedian Syddanmark år CASE S. 65 FairWind Offshore A/S Branche: Reparation af jernog metalvarer til offshore- og vindmøllebranchen CASE S. 62 Universal Robots A/S Branche: Robotteknologi\n21 Det regionale scaleup-kort Kapitel 6: Region Hovedstaden Side Scaleup-virksomhedernes størrelse Antal virksomheder sorteret efter antal Over Under 20 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år år Scaleupmedian Hovedstaden år CASE S. 78 Muuto A/S Branche: Møbeldesign og -produktion CASE S. 81 Gubra ApS Branche: Præklinisk forskning inden for fedme, diabetes og fedtlever Kapitel 7: Region Sjælland Side Scaleup-virksomhedernes størrelse Antal virksomheder sorteret efter antal Over Under 20 Scaleup-virksomhedernes alder +50 år år år år år Scaleupmedian Sjælland år CASE S. 95 Plus-Plus A/S Branche: Fremstilling af spil og legetøj CASE S. 92 SJEC Danmark ApS Branche: Installationsvirksomhed med speciale i elevatorer og rulletrapper\n22 Kapitel 2: Scaleups rykker ind på Danmarks vækstdagsorden Scale-up Denmark nye arbejdspladser og en meromsætning på 2 milliarder kr. over de næste tre år. Sådan lyder de konkrete mål for en ny scaleup-satsning, som netop nu er ved at blive foldet ud i Danmarks fem regioner. Scale-up Denmark, som initiativet hedder, er et samarbejde mellem regionerne og Erhvervsstyrelsen om at opbygge såkaldte scaleup-centre i tilknytning til de styrkeområder, som de respektive vækstfora har identificeret i de enkelte regioner. Til at begynde med oprettes 10 scaleup-centre, som skal drives af en række specialiserede konsortier. 355 potentielle scaleup-virksomheder skal over de kommende tre år igennem intensive accelerator- og opskaleringsforløb i centrenes regi. I øjeblikket er de nyudpegede konsortier ved at identificere de virksomheder, der skal indgå i forløbene. Det sker i samarbejde med blandt andre de regionale væksthuse, innovationsmiljøer, klyngeorganisationer og lokale erhvervsservicekontorer. Målgruppen er virksomheder med et ekstraordinært vækstpotentiale inden for et af de regionale styrkeområder men i øvrigt kan virksomhederne komme fra hele landet eller sågar fra udlandet. Ideen er at tiltrække potentielle vækstvirksomheder til de eksisterende styrkeområder, som typisk er kendetegnet ved tilstedeværelsen af store internationalt orienterede virksomheder, førende forsknings- og vidensmiljøer, særlige medarbejderkompetencer eller kapitalmuligheder. Det er altsammen noget, virksomhederne kan profitere af og selv være med til at udvikle. Programmet har et budget på 165 millioner kr., som kommer fra regionernes erhvervsudviklingsmidler, EU s regionalfondsmidler samt privat medfinansiering. Initiativet støttes af en række store, veletablerede virksomheder som A.P. Møller Mærsk, Blue Water Shipping, B&O, Grundfos og Novo Nordisk. Hvad er scaleup-virksomheder? Internationalt konkurrerende selskaber, der opfylder følgende kriterier: Der foreligger 4 regnskaber for perioden Omsætning og/eller bruttofortjeneste er vokset med mindst 20 pct. årligt i perioden Omsætningen er vokset med mindst 3 millioner kr., eller bruttofortjenesten er vokset med mindst 1,5 millioner kr. over hele perioden. Der er mindst 10 i slutningen af perioden selskaber i Danmark opfylder disse kriterier. De beskæftiger tilsammen Note Dataudtræk er foretaget fra erhvervsdatabasen NN Markedsdata i perioden august-september Scale up-danmark 2025\n23 Kapitel 2 Hvor IRIS Groups definition ekskluderer virksomheder, der er mere end 10 år gamle, opererer denne rapport ligesom ScaleUp Institute ikke med nogen aldersgrænse for scaleups. På den måde udelukkes ikke mellemstore virksomheder, der typisk har nogle år på bagen. De rummer, som det fremgår af kapitel 1, et stort vækstpotentiale. Ligesom IRIS Group opererer denne rapport ikke med et krav til antal i vækstperiodens begyndelse i modsætning til ScaleUp Institute, der stiller krav om minimum 10. Til gengæld stiller denne rapport krav om minimum 10 ved afslutningen af en vækstperiode på mindst tre år. På den måde inkluderes også Danmarks mange små, nye højvækstvirksomheder i kortlægningen af Danmarks scaleup-væktslag. Når der på de kommende sider refereres til scaleup-virksomheder, er der således tale om internationalt konkurrerende virksomheder med mindst 10, der i de seneste 3 regnskabsår har haft en gennemsnitlig årlig vækst i omsætning eller bruttofortjeneste på minimum 20 pct. Se det regionale scaleup-kort på side og tekstboksen Hvad er scaleup-virksomheder på side 18. Danmarks scaleup-vækstlag I alt indfrier danske virksomheder disse kriterier svarende til 3,4 pct. af Danmarks knap internationalt konkurrerende virksomheder, der er stiftet i 2012 eller tidligere. De udpegede konsortier, som skal drive de 10 scaleup-centre Specialiseringsområde Det maritime område Region Nordjylland Smart industri Region Midtjylland Cleantech Region Midtjylland Fødevarer Region Midtjylland Energieffektive teknologier Region Syddanmark Offshore-industri Region Syddanmark Udpeget konsortium MARCOD, Væksthus Nordjylland og LIVA consult Nupark Accelerace Management A/S Accelerace Management A/S Accelerace Management A/S SE Next Step, Accelerace Management A/S, Foreningen Sønderborg Vækstråd, Insero og CLEAN Sydvestjysk Udviklingsforum, SE Next Step, Esbjerg Erhvervsudvikling og Offshoreenergy.dk Sundheds- og velfærdsteknologi Region Syddanmark Bioøkonomi og industriel symbiose Region Sjælland Life science og bioteknologi Region Hovedstaden Accelerace Management A/S Capnova A/S Accelerace Management A/S Informations- og kommunikationsteknologi Region Hovedstaden Accelerace Management A/S 19\n24 Kapitel 2: Scaleups rykker ind på Danmarks vækstdagsorden Kapitalmangel bremser danske vækstvirksomheder Risikovillige investorer i millionklassen og iværksættere, der tør gå efter milliardomsætningen. Dét er det, der først og fremmest mangler i det danske investeringsmiljø, hvis landet skal udvikle sig til en scaleup-nation, mener direktør for Vækstfonden, Christian Motzfeldt. De rigtig aggressive tanker bliver simpelthen ikke tænkt i Danmark. I Silicon Valley er der mange investorer, der er villige til at lægge en milliard i en virksomhed. Det er den store forskel på Danmark og USA. De er i stand til at se de videre vækstmuligheder i virksomheder, og det har vi også brug for, siger Christian Motzfeldt. Kapital er en altafgørende ingrediens i en virksomheds vækst-opskrift, men næsten umulig for små og mellemstore virksomheder at skaffe i det nødvendige omfang i Danmark, fortæller Christian Motzfeldt. De få ambitiøse danske vækstvirksomheder lader sig i stedet børsnotere i f.eks. Sverige, Norge eller USA eller sælger virksomheden til udlandet. Tal fra OECD viser, at Danmark er et af de europæiske OECD-lande, der tiltrækker færrest direkte investeringer fra udlandet. For at tilføje aggressiv investorkapital til det danske investeringsmiljø har Vækstfonden planer om at skrue op for sine investeringer også selv om det vil tære på egenkapitalen på 4 milliarder kr. Christian Motzfeldt håber, at det kan være med til at ændre den danske investeringskultur: Det mest risikable, vi kan gøre inden for det nuværende erhvervsregime, er ikke at tage risiko nok. Shomit Ghose, der er partner i den Silicon Valley-baserede venturevirksomhed ONSET Ventures og har et indgående kendskab til det danske erhvervsmiljø, mener, at en virksomheds ledelsesteam er afgørende for finansieringsmuligheder og succes. Det er forretningsmodellen, der vinder pengene ikke nødvendigvis produkterne. Det er afgørende, at teamet fra første dag har et globalt fokus. Det er en kæmpe konkurrencemæssig ulempe, hvis du er tilfreds med at opnå national succes. Uden et team i verdensklasse kan du ikke gribe de rigtige muligheder, siger Shomit Ghose. I Dansk Erhverv mener man, at der også er brug for bedre rammevilkår for at tiltrække den risikovillige kapital. Cheføkonom Steen Bocian mener, at Danmarks høje beskatning af kapital og aktier afholder investorer fra danske væksteventyr. Beskatning af kapital er meget, meget høj, og det gør, at belønningen for at løbe en risiko ikke er særlig stor. Risikovilje kommer ikke af sig selv, siger han. Han roser det forslag, regeringen fremsatte i sin plan, om et såkaldt ACE-fradrag, der skal holde investeringer i Danmark ved at lempe skatten for virksomheder, der finansierer ved hjælp af egenkapital. Christian Motzfeldt advarer dog mod at tro, at fradragsregler alene kan ændre situationen. Der kan gøres meget for at forbedre rammebetingelserne, og derfor er vi også positive over for dele af 2025-planen. Men det er ikke noget, der sker af sig selv. Et egenkapitalfradrag vil ikke betyde, at der bobler en masse venturefonde op, som tænker mere aggressivt og globalt, og det vil heller ikke skabe aggressive iværksættere, siger Christian Motzfeldt. 20 Fra startup-nation til scaleup-nation\n25 Kapitel 2 De virksomheder er alle kommet godt gennem startup-årene, er inde i et accelereret vækstforløb og har eksport-potentiale. Det interessante ved Danmarks scaleup-vækstlag er, at det netop ikke består af lutter nye og/eller små virksomheder, der ellers typisk har været en kernemålgruppe for erhvervsfremmesystemet. Størrelsesmæssigt spænder virksomhederne fra 10 til over Og mere end hver fjerde er over 20 år gammel. Den typiske scaleup-virksomhed er 13 år gammel og har 22. Se figur 1 og det regionale scaleup-kort på side Scaleup i alle afskygninger Scaleup-virksomhedernes størrelse sorteret efter antallet af > Størrelsesmedian: Scaleup-virksomhederne sorteret efter alder +50 år år år år 5-9 år Aldersmedian: 13 år FIGUR 1: Danmarks scaleup-vækstlag består af virksomheder i alle størrelser og aldre. Den typiske scaleup-virksomhed har 22 og er stiftet eller ejerskiftet for 13 år siden. KILDE Mandag Morgen. Scaleup-virksomheder er ikke bare vækst-, men også jobskabere. Scaleup-virksomhederne udgør som nævnt 3,4 pct. af de internationalt konkurrerende virksomheder, men de beskæftiger knap 10 pct. af de. De største scaleups har naturligvis størst betydning for både vækst og jobskabelse. Og omkring hver 10. af de danske scaleups har mere end 100. Blandt de mest markante større scaleup-selskaber er københavnske Sitecore, Odense-virksomheden Universal Robots og midtjyske Vestas. Førstnævnte blev i foråret solgt til kapitalfonden EQT og rykkede i den sammenhæng op i en helt særlig global vækstelite: De såkaldte unicorns hurtigtvoksende tech-selskaber med en vurderet markedsværdi på over 1 milliard dollar. Universal Robots har gjort Odense synlig som udviklings-hub på det voksende 21\n26 Kapitel 2: Scaleups rykker ind på Danmarks vækstdagsorden marked for robotteknologi gennem på rekordtid at vokse til 270 og en omsætning på knap en halv milliard kroner. Og Vestas markerer sig som Danmarks største scaleup-virksomhed som et synligt bevis på, at også gamle virksomheder kan komme ind i et vækstforløb. Markante forskelle Der findes scaleup-virksomheder overalt i Danmark. Men der er flere markante forskelle på de fem regioners respektive scaleup-vækstlag, når det gælder scaleup-virksomhedernes antal, størrelse, alder og branche. Denne rapport tegner en overordnet scaleup-profil for hver af de fem regioner. Se det regionale scaleup-kort på side Profilen siger noget om, hvor godt det regionale økosystem er til at få virksomheder ind i scaleup-forløb, og hvor stor betydning disse virksomheder har for beskæftigelsen i regionen. Region Nordjylland har den stærkeste scaleup-profil, da hele 4 pct. af regionens internationalt konkurrerende virksomheder er inde i scaleup-vækstforløb, mod 3,4 pct. på landsplan. Dermed har regionen næsten 17 pct. flere scaleup-virksomheder, end den ville have haft, hvis den havde fulgt landsgennemsnittet. Det er også den region, hvor scaleup-virksomheder betyder mest for beskæftigelsen: De bidrager med knap 11,6 pct. af jobbene i regionens internationalt konkurrerende virksomheder. Region Sjælland er den region, hvor relativt færrest virksomheder udvikler sig til scaleups. Regionen har næsten flere internationalt konkurrerende virksomheder end Nordjylland, men færre af dem har udviklet sig til scaleups. 97 virksomheder 2,5 pct. af regionens internationalt konkurrerende virksomheder er inde i et scaleup-vækstforløb. Samlet set bidrager de 97 sjællandske scaleups med 7,2 pct. af beskæftigelsen i regionens internationalt konkurrerende virksomheder. Også virksomhederne i Region Hovedstaden, hvor ca. 3,3 pct. af de internationalt konkurrerende virksomheder indfrier scaleup-kriterierne, underpræsterer en lille smule i forhold til Danmark som helhed, mens virksomhederne i Region Midtjylland og Region Syddanmark begge ligger over landsgennemsnittet. Se det regionale scaleup-kort på side Kompetencer og kapital Spredningen, størrelsen og typen af de knap danske scaleups indikerer på forskellig vis egenarten og styrken af de regionale økosystemer. Stærke økosystemer med nem adgang til medarbejdere, viden, kapital, underleverancer, offentlige ydelser, marked m.m. understøtter vækstudviklingen i regionens virksomheder. For det meste vil det også være sådan, at succes avler succes. Så regioner med mange succesrige scaleups vil både inspirere andre virksomheder til at forfølge ambitiøse vækstmål og tiltrække scaleups fra andre regioner. På de kommende sider gennemgås scaleup-vækstlaget region for region med fokus på, hvor de regionale scaleups suger deres næring fra. Hver region har selv udvalgt 10 scaleup-virksomheder, som er blevet adspurgt, hvilke regionale institutioner, myndigheder og virksomheder de samarbejder med. På den måde skabes et billede af, hvordan virksomhederne trækker på de regionale økosystemer. Virksomhederne er også blevet spurgt om, hvilke forhold der i øvrigt har virket som henholdsvis bremse og speeder for deres vækst. De vækstbarrierer, der tydeligst går igen på tværs af de 50 virksomheder, er mangel på kompetencer og mangel på kapital. Særligt mellemstore scaleups har svært ved at rejse vækstkapital. De har ofte brug for et større millionbeløb, hvis de skal indfri deres vækstpotentiale. Men indsprøjtninger i den størrelsesorden er det stort set umuligt for små og mellemstore virksomheder at opstøve i Danmark. Se tekstboksen Kapitalmangel bremser danske virksomheder på side 20. Hvert af de regionale kapitler sætter særligt fokus på to scaleup-virksomheders væksthistorie og deres udfordringer i forhold til at indfri deres scaleup-potentiale. 22 Fra startup-nation til scaleup-nation\n27 Side Kapitel 3 Region Nordjylland Side Kapitel 4 Region Midtjylland Side Kapitel 5 Region Syddanmark Side Kapitel 6 Region Hovedstaden Side Kapitel 7 Region Sjælland 23\n28 3 Region Nordjylland 1 CASE 9 Hjørring Frederikshavn Læsø Brønderslev Thisted Jammerbugt CASE Aalborg 10 Morsø 7 Vesthimmerland Rebild Interview CLAUS FALK Side 30 Mariagerfjord 5 INDHOLD SIDE STYRKEOMRÅDER * Scaleup-analyse 26 Interview 30 * * * Case 1 Case 2 Safe Ocean Service A/S RTX IKT Maritime erhverv Grøn energi SCALEUP-CENTER NØGLETAL Indbyggere, BNP i 2014, mia. kr. 172 BNP i 2014 pr. indb., kr Gns. årlig realvækst , pct. 0,2 Vækst i 2014, pct. 1,5 Antal internationalt konkurrerende virksomheder Antal i internationalt konkurrerende virksomheder SCALEUP-PROFIL Antal scaleups 120 / Scaleup-andel, pct. 4,0 Ansatte i scaleups / Beskæftigelsesandel, pct. 11,6 / Scaleup-performance, pct. +16,5 * Se definitionerne af internationalt 24 Fra konkurrerende startup-nation til virksomheder, scaleup-nation scaleup-virksomheder m.v. på det regionale scaleup-kort på side *\n29 8 UDVALGTE SCALEUPS Safe Ocean Service A/S Branche: Reparation af elektrisk udstyr inden for den maritime industri Etableringsår: 2012 Antal : Kommune: Hjørring Bruttoomsætning, 48,0 8,5 CASE S. 32 Bruttoavance, 1 Vækst i bruttoavance Styrke: Kan oplære egen arbejdskraft Udfordring: Mangel på risikovillig kapital Økosystem: * Flere lokale samarbejdspartnere inden for den maritime industri * Medlem af brancheorganisationerne Netværk Danmark, Eksportforeningen, Hub Nord og Djurs Wind Power * Ikke en del af en etableret klynge Regionalt fokusområde: Maritime erhverv 4,7 32,8 28,1 RTX CASE S. 35 Branche: IKT-virksomhed, der designer avancerede trådløse løsninger Etableringsår: 1993 Kommune: Aalborg Antal i Bruttoomsætning, Bruttoavance, Danmark: ,1 349,4 197,0 77, Vækst i bruttoavance ,4 Styrke: Standardisering af arbejdsprocesser Udfordring: Følsom over for konjunkturer Økosystem: * Sammen med bl.a. Siemens og Motorola dannede RTX fundamentet til den nordjyske teleklynge * Samarbejde med Aalborg Universitet * Samarbejde med lokale IKT-virksomheder Regionalt fokusområde: IKT Complea A/S Branche: Server- og netværksløsninger inden for IKT Etableringsår: 2010 Kommune: Aalborg Antal : 18 Bruttoomsætning, Bruttoavance, 6 19,6 9,0 1,6 3,5 3 Vækst i bruttoavance ,3 Danish Laser Technology A/S Branche: Rør- og pladebearbejdning med laserteknologi Etableringsår: 2011 Kommune: Aalborg Antal : 36 Bruttoavance, 15,6 Vækst i bruttoavance ,1 12,5 4 Styrke: Internationalt udsyn har skabt succes, mener CEO Udfordring: Svært at opskalere medarbejdere, kapital og kvadratmeter med samme hastighed som væksten Økosystem: * Er ikke medlem af et etableret netværk * Er udsprunget af en anden stor dansk virksomhed inden for IKT Regionalt fokusområde: IKT Styrke: Mange kompetente medarbejdere pga. teknisk skole i området Udfordring: CEO mener ikke, at virksomheden har nogen udfordringer Økosystem: * Mange virksomheder i området beskæftiger sig med pladeforarbejdning Samarbejde med Aalborg Tekniske Skole Regionalt fokusområde: Produktion * DS Stålkonstruktion A/S Branche: Stålkonstruktioner til landbrugs-, institutions- og erhvervsbyggeri Etableringsår: 1999 Antal : Kommune: Mariagerfjord Bruttoomsætning, Bruttoavance, 181,0 96,9 5 Global Vækst i bruttoavance ,1 Styrke: Eksempel på en ældre virksomhed, der har skaleret Udfordring: Manglende adgang til kvalificeret arbejdskraft er en væksthæmmer Økosystem: * En del af industrikoncernen DS Gruppen * Fastholder arbejdspladser i Nordjylland ved brug af lokale medarbejdere Regionalt fokusområde: Maritime erhverv Boiler Aalborg A/S Branche: Reparation af jern- og metalvarer i den maritime industri Etableringsår: 2011 Kommune: Aalborg Antal : 25 Bruttoomsætning, Bruttoavance, 42,1 20,1 9 16,7 6,0 6 Vækst i bruttoavance ,1 Styrke: Mange lokale underleverandører Udfordring: Mangel på kvalificeret arbejdskraft Økosystem: * Medlem af den maritime klynge i Nordjylland * Virksomheden er stiftet af branchekendere, der tidligere var del af en lignende virksomhed * Deler lokaler med søstervirksomheden Global Boiler Regionalt fokusområde: Maritime erhverv Salling Plast A/S Branche: Fremstilling af plader, ark, rør og slanger samt profiler af plast Etableringsår: 1967 Kommune: Vesthimmerland Antal : 90 Bruttoomsætning, Bruttoavance, 48,8 93, ,0 13,0 7 Vækst i bruttoavance ,7 Styrke: 30 års ekspertise Udfordring: At skaffe kapital til at opfylde vækstambitioner Økosystem: * Medlem af brancheorganisationerne Dansk Fjernvarme, Eksportforeningen, PlastNet, Plastindustrien og Danske Vandværker * Tilknytning til det lokale universitetsmiljø * Rådgivning fra ekstern konsulentvirksomhed Regionalt fokusområde: Produktion CompanYoung Branche: IKT-virksomhed, der bygger bro mellem unge og virksomheder Etableringsår: 2009 Kommune: Aalborg Antal : 30 Bruttoavance, 12,2 Vækst i bruttoavance ,7 8,5 8 Styrke: Virksomhedens fundament er gearet til opskalering, mener CCO Udfordring: De rigtige medarbejdere til en international opskalering Økosystem: * Samarbejder med University College Nordjylland og Aalborg Universitet * Medlem af BrainsBusiness * Samarbejder bl.a. med Deloitte og IKEA Regionalt fokusområde: IKT 2 UDVALGTE STARTUPS Brüel Systems A/S Branche: Leverandør af industriudstyr til fødevareproduktion Etableringsår: 2015 Kommune: Hjørring Antal : 40 Bruttoomsætning, Bruttoavance, 2015 STARTUP 47,0 18, Penneo ApS STARTUP Branche: Online-signaturløsninger Etableringsår: 2013 Kommune: Aalborg Antal : 10 Bruttoavance, tusinde kr Styrke: Internationalt fokus Udfordring: At tiltrække kvalificeret arbejdskraft Økosystem: * Mange nordjyske virksomheder i fødevareindustrien har skabt et stort lokalt netværk * Medlem af Eksportforeningen Regionalt fokusområde: Produktion og fødevarer Styrke: Strategi, der hurtigt kan overføres til internationale markeder Udfordring: Svært at tiltrække risikovillig kapital Økosystem: * Investering fra Seed Capital * Stifterne kommer fra lokalområdets kreative miljøer * Medlem af startup-miljøer som CPHFTW * CEO har baggrund hos Google, Dell og Fujitsu Regionalt fokusområde: Innovation 25\nRegion Sjælland Plus-Plus A/S * * Odsherred. Roskilde. Kalundborg. Lejre. Holbæk. Greve Solrød. Sorø. Ringsted. Køge. Stevns. Slagelse.\n7 Region Sjælland Kalundborg 2 Holbæk Sorø Odsherred CASE 7 1 CASE 5 Lejre Ringsted 3 9 Køge Roskilde Greve Solrød Slagelse Næstved 6 4 8 Faxe Stevns Interview MADS VÁCZY KRAGH Side 90 Vordingborg 4 Lolland


Online terapi - Har du brug for nogen at lytte til? | Føler du dig dårlig? | Lav en aftale\nDet er blevet mere og mere almindeligt at få det eksternt via internettet, når du har brug for professionel rådgivning i forskellige situationer. Online terapi øger tilgængeligheden og har vist sig at være effektiv.\n- Med Inner Health øges valgmulighederne, da du ikke er begrænset til rådgivere i dit område. Du får adgang til hele verdens ekspertise inden for rådgivning.\n-Forsøgsmøde kan også foregå inden et første møde for at lære hinanden lidt at kende.\n- Uanset hvor du bor, tilbydes en hurtig kontakt med en terapeut.\n- Nogle klienter oplever større sikkerhed og sikkerhed ved at tale hjemmefra.\nBegge parter har større fleksibilitet, da der kan foretages opkald mellem forskellige steder i verden.\n- Sikkerheden ved rådgivningen er i den krypterede video og intet venteværelse, hvor du risikerer at møde nogen, der er bekendt.\n- Tid og penge spares, da lange transporter undgås og ingen ventetid i venteværelset.\nForskning inden for hypnose og CBT (kognitiv adfærdsterapi) har i flere undersøgelser vist, at terapi i hjemmet med selvhjælpsprogrammer og videoopkald er effektiv til behandling af for eksempel depression, panikforstyrrelse, problemer med søvn og spiseforstyrrelser. Metoden er også effektiv til stresshåndtering.\nHvad der mangler i terapien er, at du som terapeut ikke kan røre ved eller lugt klienten (?) vise medfølelse med for eksempel at hjælpe med et lommetørklæde, hvis det er nødvendigt. Steven Hylers '(psykiatrisk enhed ved Colombia universitet) forskningsresultater inden for telepsykiatri viser, at resultaterne er lige så gode som i personlige møder mellem klient og terapeut.\nStephane Bouchards forskning i online terapi viser i en sammenligning mellem CBT - terapi online terapi og samtaler på fysiske møder, at terapi via video er lige så effektiv i alle dele som fysisk psykoterapi.\nI USA og Canada, hvor afstande er store, er online terapi mere almindelig, og forskning er i spidsen. Per Carlbring er en svensk forsker ved Stockholms Universitet, der har forsket i emnet i 15 år. Han viser også i en undersøgelse, at online terapi med hensyn til resultater er lige så god som behandling med samtaleterapi i traditionel forstand. Carlbring peger også på fordelene ved at nå patientgrupper, som måske ikke søger rådgivning i nogen anden form.\nForskning viser således, at online terapi er effektiv og stiger rundt omkring i verden.\nIntern sundhed Online terapi - terapi med resultater!\nNår du har brug for en samtale med en terapeut, er Inner Health online terapi et godt valg. Via Skype eller FaceTime tilbyder vi hurtig konsultation og terapi online med chat og telefon.\nSelv på tidspunkter, hvor regelmæssige terapeutklinikker er lukket, er Inre Hälsas online terapi tilgængelig for forskellige former for terapi såsom individuel og rådgivning. Nogle weekender og aftener er ingen hindring for at komme i kontakt. Du kan derefter få hjælp til f.eks .:\nAngstrelaterede problemer såsom generaliseret angst og bekymring eller panikforstyrrelse.\n- Fobier af forskellige slags såsom social fobi\n- Styrke selvværd og selvtillid\n- Problemer i forskellige forhold\n- Spiseforstyrrelser og vægtproblemer\n- Sorg og depression\n- Stressrelaterede problemer\n- Kulturel tilpasning\n- Eksistentielle problemer og kriser i livet\nTerapeutisk konsultation inden for 48 timer\nInre Hälsas online terapi sigter mod at tilbyde klienter samtaleterapi, coaching og terapeutisk konsultation inden for 48 timer.\nHvis du får vigtig hjælp til hurtigt at tale om dine valg i livet, psykiske lidelser og forholdsproblemer, sparer du tid og penge og forkorter psykiske lidelser.\nDu kan bestille en aftale til skype-terapi eller facetimeterterapi (video-, telefon- eller chatterapi) eller sende en e-mail.\nDen følgende dag kan du få en behandlingsaftale med en internetterapeut.\nBesvar e-mail inden for 24 timer.\nVælg Inner Healths online terapi, så får du:\n- hurtig professionel konsultation\n- sikkerhed ved valg af sted og ulige tidspunkter\n- sparet tid\n- Enkel og overkommelig løsning\nDETTE KAN VI HJÆLPE DIG MED:\nPanikforstyrrelse, depression, forholdsproblemer, spiseforstyrrelser\nSelvtillid, medafhængighed, ensomhed, destruktivt forhold\nPsykisk misbrug, social fobi osv.\nVælg terapiformSamtaleterapiSchemoterapiCoaching / vejledning\nVælg OpkaldstypeVideoopkaldTelefonopkald via SkypeChat via SKypeAlmindeligt telefonopkaldParterapi\nHvilke tider passer dig bedst?\nInternetterapeut - effektiv behandling\nInner Healths online terapi tilbyder hurtig og effektiv hjælp fra en erfaren terapeut online. Undersøgelser, vurderinger og udsagn udføres ikke inden for rammerne af terapien. Du kan hurtigt få hjælp til behandling af individuelle problemer, forholdsproblemer, forskellige psykologiske problemer og vejledning / coaching.\nInre Hälsas online terapi har gennem behandling hjulpet mange til et friere og lykkeligere liv med styrket selvtillid og selvtillid i gode forhold. Mennesker med angstfobier, depression, depression og sorg, spiseforstyrrelser og vægtproblemer er blevet hjulpet.\nInner Health Online-terapi er sikker og sikker samtaleterapi.\nDet er vigtigt i alle terapisituationer, at det føles godt for dig. Internetterapi giver sikker og sikker hjælp i enhver form, du vælger, chatvideo eller telefonterapi.


Køb eller leje af dankortterminal\nHvad enten din virksomhed er stor eller lille, er det vigtigt, at du kan tilbyde dine kunder en hurtig og effektiv måde at betale på. I dag er det langt de færreste af os, der går rundt med sedler og mønter i lommen, når vi skal ud og shoppe. I stedet er vi udstyret med diverse former for betalingskort, som er både nemme og hurtige at bruge, og vi forventer derfor også at finde dankortterminaler, de steder, hvor vi handler. Gør vi ikke det, finder vi et andet sted at handle, nemt for os, men noget, der kan få særdeles negative konsekvenser for butikken, som vi forlod uden at købe noget.\nTag mod betaling â€“ hurtigt og effektivt\nDet er derfor afgørende, at man som virksomhed sikrer sig mod dette, og det gøres nemt og enkelt ved at montere dankortterminaler. Herved signalerer man for det første effektivitet og seriøsitet, og for det andet at man lægger vægt på en professionel kundebetjening, som gør det enkelt for kunden at handle.\nIndividuelle løsninger - mange fordele\nI dag er det muligt både at købe og leje dankortterminaler . Det betyder, at man kan få præcis den løsning, som dækker præcist det behov, man har, både aktuelt og fremadrettet. Har man ikke den store erfaring inden for området, står leverandøren gerne til rådighed med informationer og rådgivning, så man i sidste ende får en individuel og optimal løsning, der blandt andet kan omfatte: â€¢\tbillig serviceaftale â€¢\tbillig software-/gatewaylicens â€¢\thurtig mobile transaktioner â€¢\taflæsning af både chip- og magnetstribekort Uanset om man ønsker at eje eller leje, findes der masser af muligheder. Samarbejder man med en professionel forhandler sørger vedkommende altid for, at alt, lige fra valg af dankortterminal til montering, foregår nemt og bekvemt.


Områdeløft i Nordborg - SKALA Arkitekter\nOmrådeløft i Nordborg\nNår morgensolen står op, kan beboerne på Egevej i Nordborg nu tage morgenkaffen med ud i deres nye gårdhaver og nyde både den og udsigten. Det, der tidligere var 189 etageboliger i boligblokke, er i dag 48 nyopførte boliger med gårdhaver og grønne udearealer.\nSKALA Arkitekter har ydet bygherrerrådgivning på opgaven, og der er i det hele taget tale om et omfattende områdeløft i Nordborg, efter Boligselskabet Danbo fik omdannet boligområdet på Egevej. Det, der tidligere var boligblokke, er i dag transformeret til en grøn, tæt-lav bebyggelse.\nBoliger, der højner livskvaliteten\nDet er ikke uden grund, at området nu går under navnet ”Den grønne have.” Nu har beboerne i de nyopførte 48 boliger fået grønne, østvendte gårdhaver, hvor de kan nyde sin morgenkaffe, se en smuk solopgang og dyrke krydderurter. Gårdhaven afgrænses af et skur og begrønnede skærme.\nTanken med ombygningen er at nedbryde de upersonlige boligblokke og erstatte det med boliger, som i det hele taget giver større velvære og bedre livskvalitet for de mennesker, der skal bo og leve i dem.\nADRESSE: Egevej, Nordborg


Fang Torsk og Makrel på Langelinie og Midtermolen – Oceankaj\nOmrådet omkring Langelinie er et fint sted at fiske, især efter torsk om efteråret og efter makrel om sommeren. I sommerhalvåret frem til Oktober lægger der krydstogtskibe til og derfor er der det meste af selve Langelinie afspærret. Sådan er de nye vilkår for havnefiskere i København desværre.\nMan kan stadig fiske på Langelinie helt ude for enden, hvor der ligger en lille isbod. På siden ud mod Kronløbet (indsejling til Inderhavnen) er der en trappe ned til en lille plads, hvor der er kort ned til vandet. Her lægger havnerundfarten og andre turistbåde til om sommeren, så det er ikke et spot der er godt på det tidspunkt af året. Herfra kan du nemt lande stortorsken, hvis du er så heldig. Fra spidsen kan du kaste i alle retninger, ind mod Midtermolen, over mod Nordhavn eller ind i Kronløbet. Jeg har fået torsk her og stedet har den fordel at du kan kaste uanset hvordan vinden blæser. Du vælger bare at stå med vinden i ryggen. Jeg har ikke set så mange fiske her, så du kan få det for dig selv.\nMidtermolen ligger mellem Amerikakaj og Langelinie, der hvor Alm. Brand har deres hovedkvarter. For enden af denne mole har jeg fået nogle gedigne havnetorsk, der hugger helt tæt under land. Et godt spot til efterårets torskefiskeri. Nu er det sådan med spots i Københavns Havn at rygtet spredes hurtigt, så hvis der er mere end en eller to fiskere bliver Midtermolen måske lidt trang. Det er heller ikke fordi det er meget bedre her end Inderhavnen eller Nordhavns Bassinerne, men det er da nemt at komme til. Der er rimelig langt ned til vandet, så hav helst et teleskopnet med eller lignende.


Verdensmål har skabt interesse for østjysk it-virksomhed - → Sälj beg. IT-utrustn. ← Npvision Group A/S (IT-mäkl.)\nKontakt: +45 86 19 90 19\nBegagnad IT-utrustning – Sälj den till oss!\nDataradering – GDPR\nNpvision Group A/S – Vilka är vi?\nCSR – Varför?\nMedarbetare – Vem är vem?\nVerdensmål har skabt\ninteresse for østjysk IT-virksomhed\nFN’s verdensmål bliver i stigende grad omsat til konkret handling i danske virksomheder. Det giver travlhed hos Npvision Group, der håndterer brugt IT udstyr for en lang række store danske virksomheder.\nFN’s verdensmål er godt i gang med at ændre måden, danske virksomheder anskuer deres brugte IT udstyr på.\nSådan lyder det fra Niels Peter Holm, direktør og ejer af virksomheden Npvision Group, der opkøber og sælger brugt IT udstyr for en lang række store danske virksomheder og offentlige institutioner.\nDet er først og fremmest FN’s 12. verdensmål, som handler om at sikre bæredygtigt forbrug og produktionsformer, som begynder at vinde indpas i danske virksomheder.\n– Det er ikke længere lige meget, hvordan man skiller sig af med sit brugte IT udstyr. For 10 år siden betalte virksomheder for at komme af med deres brugte udstyr. I dag arbejder flere og flere virksomheder strategisk med FN’s verdensmål og integrerer oplysninger om bæredygtighed i deres rapporteringscyklus. Derfor begynder de også at se deres brugte IT udstyr som en ressource i den cirkulære økonomi, og derfor bliver det også i langt højere grad end tidligere genanvendt til gavn for miljøet og virksomhedens økonomi, siger Niels Peter Holm.\nIfølge Niels Peter Holm er det særligt de virksomheder, der formår at bringe verdensmålene ind i forretningen, der lykkes bedst med de bæredygtige tiltag.\n– Det er sjældent nok, at man har nogle gode intentioner om at ville det bedste for miljøet og klimaet. Det skal også helst give mening for virksomhedens bundlinje. Hvis der ikke er en økonomisk gevinst ved at arbejde i overensstemmelse med verdensmålene, er der desværre ikke nok incitament for at omstille sig, siger Niels Peter Holm.\nDerfor er argumentet om virksomhedens fortjeneste ved et samarbejde med Npvision Group også stadig det stærkeste, selvom CSR-betragtningerne fylder mere og mere.\n– Når en virksomhed afhænder sit brugte IT udstyr via en samarbejdspartner som os, så kan vi typisk formidle det videre til andre virksomheder i udlandet, der gerne vil benytte, brugt dansk IT udstyr af god kvalitet. Det øger typisk værdiskabelsen i IT-afdelingerne med 15-20 procent. Og ikke nok med det – CSR-afdelingen kan også bruge det i sin rapport, og det argument vægtes stadigt højere, siger han.\nGrønlandske servere til England\nDet var da også økonomien, der var den vigtigste motivation for Tony Ditlevsdal, konstitueret chef i Digitaliseringsstyrelsen under Grønlands Hjemmestyre, da hjemmestyret tidligere på året indgik en aftale med Npvision Group om at videresælge styrelsens brugte servere, da man i forbindelse med en større modernisering af IT infrastrukturen gik over til nye cloud-løsninger.\n– Egentlig ville vi nok bare have skrottet dem, men de fejlede jo sådan set ikke noget, så det er kun glædeligt, at de kan få et nyt liv – og samtidig får vi lidt af skatteydernes penge hjem igen på salget, siger Tony Ditlevsdal.\nServerne blev sejlet til Danmark, hvor de blev dataslettet og renoveret og efterfølgende videresolgt til England, hvor de nu har fået nyt liv.\n– Jeg er egentlig positivt overrasket over, at vi har fået en så god pris for udstyret ved at sælge internationalt, siger han og fortsætter:\n– Man tænker måske ikke lige på Grønland som et land, der eksporterer brugt IT udstyr til Europa, men det er alligevel tilfældet. Nu er der virksomheder i Storbritannien, der skal drive deres forretninger på servere fra det grønlandske hjemmestyre, siger Tony Ditlevsdal.\nBrugt IT udstyr skal sælges hurtigere\nMen det er ikke kun positivt for hjemmestyrets økonomi, at serverne ikke endte som skrot. Ifølge en FN-rapport fra 2017 forventes mængden af elektronikskrot at stige til 52,2 mio. tons på verdensplan i 2021. Og da det kun er omkring 20 procent, der bliver genanvendt, er det såkaldte e-waste det hurtigst voksende affaldsproblem på kloden.\nOg det er ikke kun ude i verden, at elektronikskrottet hober sig op. Selvom danske virksomheder begynder at arbejde mere strategisk med FN’s Verdensmål er danske virksomheder fortsat et stykke efter EU’s mål, når det handler om at genanvende IT udstyr.\nDe seneste opgørelser viser, at kun 50 procent af alt elektronikskrot i Danmark bliver indsamlet og genanvendt.\nIfølge Niels-Peter Holm kan udviklingen vendes i en mere bæredygtig retning, hvis de danske virksomheder bliver bedre til at videreformidle deres brugte IT udstyr, inden det ender som skrot.\n– Virksomhederne er simpelthen for længe om at skille sig af med deres brugte computere og smartphones. Udstyret glider ned gennem hierarkiet i virksomhederne og ender på lagre, hvor end ikke praktikanten gider bruge udstyret – og så er løbet kørt. Så er der ingen, ud over skrothandlerne, der har glæde af udstyret. Vi vil gerne have virksomhederne til at forstå, at de kan sælge udstyret videre, inden det er helt slidt op, og at det på den måde kan få nyt liv og nye brugere, siger Niels-Peter Holm.\nNpvision Group A/S\n+45 86 19 90 19\nFå en offert på din begagnade IT-utrustning\nFyll i vårt kontaktformulär så hör vi av oss inom kort.\nOBS: Endast företagskunder!