Bryllup med Vielsesringe af specialister i Nordjylland - Aalborg - Uli Glaser Design\nDu planlægger dit bryllup? – I Aalborg, Fredrikshavn, Viborg, Randers, Grenå eller Aarhus med ringe af TITAN-pur?\nDan spørg „SMYKKE-FORM“ og besøge os i vores butikker i Aalborg eller online. Smykke-form blev grundlagt i år 1971 af Inge Jensen, der drev forretningen frem til 1996. Herefter overtog den ældste søn Michael Borup Jensen og hustru Tina Juhl Jensen forretningen og det tilhørende værksted. Tina og Michael er begge uddannede guldsmede. I dag er det Tina, der styrer forretningen sammen med et kvalificeret personale, som altid er parat til at betjene kunderne.\nMichael er 4. generation af en guldsmede familie, der har drevet guldsmedeforretning i Aalborg siden år 1900. Guldsmed Niels Peter Nielsen var manden, som startede denne århundrede lange generation af guldsmede i Aalborg. Han fik i år 1900 næringsbrev i Aalborg som guldsmed. Senere kom hans søn Hugo Espander Nielsen ind i firmaet som uddannet guldsmed, og efter faderens død overtog Hugo forretning og værksted. Smykke-form blev grundlagt i år 1971 af Inge Jensen, der drev forretningen frem til 1996. Herefter overtog den ældste søn Michael Borup Jensen og hustru Tina Juhl Jensen forretningen og det tilhørende værksted. Tina og Michael er begge uddannede guldsmede. I dag er det Tina, der styrer forretningen sammen med et kvalificeret personale, som altid er parat til at betjene kunderne. På værkstedet er det idag guldsmed Michael Borup Jensen, som klare alt inden for nyt design og reparationer.\nI 2010 besluttede vi os for at få oprettet en webshop, hvor vi med vores mange års erfaring og ekspertise vil kunne give dig den bedste service og priser.


SEO er digital markedsføring lavet af et SEO firma\nUdgivet i 22. juni 2011 ¬ 10:08h.adminKommentarer lukket til SEO er digital markedsføring lavet af et SEO firma\nNår du sidder på internettet og leder efter nye produkter at købe, er det ofte SEO, der er medvirkende til at bestemme hvilke websites, der dukker op i dine søgeresultater. Det er ofte linkbuilding lavet af et SEO firma, som bliver betalt af en kunde for at optimere deres website, og nogle gange visse produkter, til at dukke op, når du søger på bestemte søgeord.\nDu skal selvfølgelig ikke føle dig snydt, fordi det er ikke forkerte søgeresultater, blot resultater der er blevet påvirket af det arbejde, der er lavet af et SEO firma. SEO er ikke et forsøg på at snyde forbrugeren blot en digital version af den kamp om forbrugerens gunst, man også ser i det bundt reklamer, man får indad døren i weekenden og reklameblokken på fjernsynet.\nEt SEO firma er simpelthen en virksomhed, som laver søgemaskineoptimering af websites – både på websitet og ved hjælp af linkbuilding. Hvis dit website ligger langt nede i søgeresultaterne eller måske tilbyder produkter, som der er stor konkurrence på, så kan det være at du bliver nød til at købe dig til SEO, for at blive synlig for de potentielle kunder vi alle sukker efter. Det er jo det, som er hele pointen med markedsføring.\nSEOfirma, SEO, SEO firma\nDu kan følge med på alle reaktioner til dette indlæg via RSS 2.0-feedet. Der er lukket for både kommentarer og pings i øjeblikket.


Bluetravel Danmark - Fly rejser\nRejser til hele verden ! FDM Travel - Professionel service - God behandling - Sikkerhed og tryghedsgaranti - Mange års expert erfaring ! FDM Travel har valgt at gøre det let at bestille rejser for en hver smag på nettet. Du har mulighed for hurtigt og let at gå ind og bestille din rejse om det skal være fly, hotel, feriebolig og billeje, eller en skiferie. FDM Travel FDM travel er grundlagt i 1950 og er specialist i individuelle rejser til hele verden. USA og Europa er nogle af kerneprodukterne, som sælger rigtig godt. Ud over det tilbyder FDM travel også miniferier, storbyferier, kør selv, skiferie & sommerferie. Rejsetyperne er Fly, Hotel, Feriebolig, Mobilehome, Skiferie, Storbyferie & Sommerferie Konkurrence Vind en tur for 2 til Dubai og Emiraterne! Vær med i konkurrencen om dette ophold i 1 uge på Al Hamra Hotel & Beach Resort i Ras al Khaimah med morgenmad og transfer. Præmien har en værdi af op til 11.670,- Du tilmelder dig konkurrencen, og siger samtidig ja tak til at modtage nyhedsbrevene fra OpinionsLand, KensingtonMail, AfrikaSafari. Nyhedsbrevene kan til enhver tid afmeldes.\nFlybillet.dk A/S blev etableret d. 1. juli 1999. Selskabet ejes af eTRAVELi som er Skandinaviens største online rejseaktør og markedsledende internet rejsebureau i Danmark. Som kunde hos Flybillet.dk får du adgang til yderst konkurrence dygtige priser på fly, hoteller, billeje samt rejseforsikringer. Vores reservationssystem har adgang til flybilletter fra mere end 500 flyselskaber og hjælper dig med at finde frem til den billigste flybillet. Vores koncept er enkelt. Vi tilbyder billige flybilletter, hoteller, billeje og forsikringer over internettet, de kan reserveres og betales online - 24 timer i døgnet.\nTerminal A Terminal A er den nye store aktør på rejsemarkedet Terminal A er specialist i online flybilletter til discountpriser i hele verden.\nCimber Sterling er hele Danmarks flyveselskab, og flyver til over 30 forskellige destinationer i Europa. Singapore Airlines er et asiatisk flyselskab med afgang fra københavn og eksklusive oplevelser for de rejsende. Med Singapore Airlines vil du opleve den højeste standard indenfor service og innovation. Singapore Airlines har designet “KrisWorld” som er dit personlig inflight underholdningssystem som skaber spænding og begejstring, når du er i luften. Når du flyver i Asien eller rundt i verden med Singapore Airlines, vil du nyde vores inspirerende køkken lavet af vores Internationale Kulinariske Panel af verdenskendte kokke. Fly rejser online booking Transavia.com tilbyder billige flybilletter og en god rejseservice. Her kan du besøgende bestille mange forskellige rejser som f.eks badeferier og skiferier. Transavia.com har en brugervenlig og en god design hjemmeside, hvor det ikke vil tage andet end et par minutter at bestille din online billet. Hvert år bestiller mere end 5 millioner mennesker deres billet på hjemmesiden. Dette antal vokser sig kun større! MrJet tilbyder billige flybilletter, hoteller og lejebiler i hele verden. Vores hjemmeside gør det enkelt for dig at bestille og betale sin drømmerejse online. MrJet har siden 1997 været ét af Skandinaviens største online rejsebureauer med bookning af regulære flybilletter, lejebiler, hotelværelser og pakkerejser over hele verden. Vi gør det enklere, hurtigere og mere bekvemt for dig at bestille din rejse. MrJet ejes af en international rejsekoncern, hvilket indebærer at vi har et kæmpeudbud af rejser – til konkurrencedygtige priser. Flyprice.dk garanterer faste lave priser! Vi tilbyder Danmarks bedste og billigste dagspriser på flybilletter ved direkte bestilling her på vores internetside. Flyprice.dk har udviklet Danmarks første internetsøgemaskine, der kan kombinere søgning af flybilletter både hos de etablerede luftfarts- selskaber og lavprisselskaberne. This website is produced by Engelsby Consult - Lejrevej 14 - Allerslev - 4320 Lejre - Denmark - Copyright © 2010\nCimber-Sterling udvider sine flyvinger med 20 nye ruter fra februar 2009. Det bliver de populære feriedestinationer som København - Nice, Malaga, Rom, Firenze, London og mange andre og ud af Billund til Malaga, Nice og Rom. Derudover flyver vi stadig 6 indenrigsruter i Danmark og en lang række business destinationer, så vi har en billet til alle! Transavia.com udnytter potentialet i markedet og er netop nu ved at vækste deres markedsandele i Danmark. Lave, gennemskuelige priser, bedre service og masser af ruter til solrige feriemål. Det er, hvad det hollandske flyselskab transavia.com har at tilbyde.\nKonkurrence Vind en rejse til Florida eller en Iphone. Tilmeld dig nyhedsbrevet fra Stofa MrJet Transavia.com Singapore Airlines Cimber Sterling Islands lavpris luftfartsselskab forbinder Islands hovedstad Reykjavik med 13 lufthavne I Europa. Iceland Express tilbyder enkel online booking og udstedelse af elektroniske billetter. Iceland Express forbinder Europa til et vælg af muligheder indenfor fænomenale naturoplevelser til et hæsblæsende natteliv samt mulighedenfor at pleje krop og sjæl hos de ypperligste wellness- og kurbadecentre idet Reykjavik er udnævnt som officiel kurby. Iceland Express SAS SAS er Skandinaviens største flyselskab, der flyver direkte til en lang række populære rejsemål i Skandinavien, Europa, USA og Asien. SAS har mange afgange til den enkelte destination at vælge i mellem, og er du medlem af EuroBonus, optjener du bonus- point, når du flyver med SAS. Du kan checke ind online og spare tid i luft- havnen ligesom du kan vælge dit sæde om bord og medbringe minimum 20kg bagage – alt sammen inkluderet i prisen. Flybillet.dk Flyprice.dk SuperSaver Supersaver tilbyder billige flybilletter, hoteller og udlejningsbiler i hele verden. Det er nemt og enkelt at bestille og betale flybillet og hotel via hjemmesiden supersaver.dk. Supersaver ejes af den internationale rejsekoncern eTRAVELi, det betyder at vi har et stort netværk af samarbejds- partnere og et meget stort udbud af rejser – selvfølgelig til til yderst konkurrencedygtige priser.


Fangstmetoder – Thorupstrandfisk\nSkånsomt kystfiskeri foregår med redskaber, som har en minimal påvirkning af havbundens plante- og dyresamfund, et meget lavt brændstofforbrug og en lav CO2 udledning sammenlignet med andre fiskeriformer. Det er både godt for havets artsrigdom og for klimaet. Desuden har det skånsomme kystfiskeri en minimal uønsket bifangst. Fiskerne i Thorupstrand anvender to slags fangstredskaber: Garn og snurrevod.\nEt garn er en garnvæg af tynde netmasker, som hænger i vandet mellem en over- og en underline. Garnet bliver ikke trukket gennem vandet, men står stille i vandet fra det sættes, til det tages op igen. Fisken fanges, når den stikker hovedet ind i en maske i garnet og ikke kan trække sig tilbage, fordi gællerne hænger i. Garnet sænkes ned, så kun dets underline rører bunden. Der er naturligvis en risiko for, at strøm i vandet får garnet til at hænge i ujævnheder på sten eller kalkknuder i havbunden. Den erfarne garnfisker har teknikker til at trække garnet fri i den rigtige retning og undgå risikoen for, at garnet bliver hængende. For at kunne dét, gør fiskerne i Thorupstrand brug af lokalsamfundets detaljerede viden om havbundens struktur og strømforholdene. Thorupstrand fiskerne kender Jammerbugts havbund som deres egen have og anvender erfaringer, som er overleveret til dem gennem generationer.\nFiskerne i Thorupstrand tager fisken ud af garnet med håndkraft, og det skaber stor motivation for at mindske uønsket bifangst. Derfor er maskerne i garnet så store, at de passer til den værdifulde fisk, man ønsker at fange, mens bifangst af mindre fisk bliver meget lille. Garnet hales typisk op nogle timer efter, at det er sat ud. For at undgå, at krabber og sæler spiser fiskene i garnet, får det kun lov at stå i vandet så kort tid som muligt. Hvis fangsten er god det pågældende sted, kan garnene blive sat ud igen flere dage i træk, men fisken pilles normalt ud dagligt. Stenbidergarnene skal ofte stå på sandbunden nær land et par dage af gangen for at fiske.\nBrændstofforbruget er lille, da Thorupstrand ligger tæt på de gode fiskepladser. Der fiskes fra revlerne og ud til 25 sømil fra kysten (knap 50 kilometer). Da garn ikke trækkes gennem vandet, bruges der næsten intet brændstof under fiskeriet. På turen ud til fiskepladsen og hjem igen bruger de lette havbåde kun små mængder brændstof på at drive skibet selv gennem vandet.\nGarn anvendes typisk i vinterhalvåret og foråret, hvor der fanges primært torsk, stenbidder, gråtunger, rødspætter og pighvarrer. Enkelte både bruger garn hele året, de øvrige fisker med snurrevod fra maj til november. Læs mere om hvornår de forskellige fisk er i sæson her.\nIllustration fra Jammerbugt Kommunes udstillingen i hawhytten ved Thorupstrand\nIllustration fra ‘Fiskeriet i Danmark’ af H. Blegvad (1945)\nSnurrevod eller ”ankret snurrevod” (danish seine) er en ret anderledes teknik. Et vod er et net, der er formet som en pose. Denne pose fastgøres midt imellem to tove, der hver er 3-4 kilometer lange (se tegning).\nFangsten foregår på følgende måde: Der placeres et anker på havbunden, hvor enden af det første tov fastgøres. Herefter sejler båden i en halvcirkel, mens tovet lægges ud og synker ned på havbunden. Derefter lægges vodposen på havbunden, og båden sejler nu det andet vodtov ud i en halvcirkel og vender tilbage til ankret, så tovene nu omkranser et areal på eksempelvis 4 km2. Tilbage ved udgangspunktet lægges båden for anker, og de to tove hives langsomt ind, mens båden selv ligger stille. Tovene hives ind med et såkaldt ’vodspil’. Når tovet hives ind, bevæger de to tove nede på havbunden sig sidelæns ind mod midten af det areal, de omkranser på bunden. Vodspillet får tovene til at smælde rytmisk igen og igen, og denne lyd og viberation forplanter sig i tovene ned til sandbunden. Lydene, vibrationerne og tovets bevægelse henover sandbunden jager rødspætterne, som ligger i sandet, væk fra tovene, og ind mod centrum af arealet. Til sidst er en stor mængde rødspætter samlet i mellem tovene foran vodposen. Mens vodposen trækkes det sidste stykke hen til båden, samler voddet flest muligt af de fisk, som er svømmet ind foran voddet, sammen i posen. Det betyder, at fisken kun er i voddet i max 30 minutter, før de sprællevende og uskadt hales ombord på båden. Fiskene mister så lidt af sit beskyttende slimlag, at den uønskede bifangst kan sættes ud igen, og fisken leve videre.\nSelvom snurrevod foregår på et relativt stort område, er påvirkningen af havbunden meget lille, fordi fisken jages audiovisuelt med lyd, vibrationer og synet af tovene – uden at grave i bunden. Snurrevodsfiskeri kan kun udøves på områder uden stenrev, fordi det kræver en jævn grus-, ler- og sandbund, hvor tovene ikke kan komme til at hænge fast i sten.\nBrændstofforbruget i fiskeri med snurrevod er meget lavet sammenlignet med bundtrawls-fiskeri. Årsagen er, at båden ikke skal slæbe vodposen fremad i vandet med sin propeller (som i trawlfiskeri), men at båden ligger for anker, imens vodposen hives ind. Det betyder at, der kun bruges lidt brændstof på at holde det nødvendige tryk i hydraulikken (en særlig pumpe), som driver spillet og trækker vodposen ind.\nSnurrevod anvendes typisk i sommerhalvåret, og der fanges primært rødspætter. I den første fangst lige inden solopgang, kan der også være blæksprutter. Snurrevodsfiskeri kan også drives med henblik på at fange torsk, men dem fisker man fra Thorupstrand primært i stormaskede torskegarn for kun at bruge sin kvote på at fange de mest værdifulde fisk.\nINTET BOMTRAWL FRA THORUPSTRAND\nBomtrawling er et fiskeri, der under sejlads først graver et lag af havbundens plante- og dyresamfund op og knuser det til en sky af organisk materiale i vandet. Dét tiltrækker rovfisk (tunger, torsk, rødspætter og isinger), da det er let tilgængeligt foder for dem. Når de har gravet bunden op, vender trawlerne tilbage for at fange de spisende fisk. Samtidig graves endnu et lag af bundens plante- og dyreliv op og hvirvles op i vandet som knust føde til flere fisk. Sådan fortsætter bomtrawlerne frem og tilbage, indtil resterne af havbunds flora og fauna ikke kan tiltrække flere spisefisk det pågældende sted. Derpå sejler trawlskibet til et nyt sted.\nSelve bomtrawlet er et tungt fiskeredskab, hvis underside består af kraftige jernkæder, som slæbes gennem de beboede lag af havets sand- og grusbund. De kan også slæbes gennem de tangskove og dyresamfund, der lever på stenrev og hård havbund. Tyngden tvinger kæderne ned i bunden, hvorved de maser havbundens planter og dyr op mellem kæderne (mikroorganismer, orme, snegle, muslinger mm.). Over jernkæderne sidder trawlposen, som fanger de spisende fisk, der strømme dertil. Trawlposen holdes åben af en lang jernbom foroven.\nFordi bomtrawlet fisker ved at grave havbundens flora og fauna op, bruger trawleren stor maskinkraft og er verdens mest energikrævende fiskemetode. Jo dybere, der er ned til havbunden, desto mere kraft kræver det at trække bomtrawlens kæder.\nHavbunden er hjemsted for levende samfund af mikroorganismer, bløddyr, skaldyr og planter, som dels danner de nødvendige fødekæder for spisefiskene, dels lagrer store dele af klodens CO2. Fiskeri med garn og snurrevod udmærker sig ved at fange spisefisk uden at skade havbundens levende fødekæder og uden at grave havbundens kulstoflagre op og forårsage CO2 udslip. I modsætning hertil viser nye undersøgelser, at verdens bundtrawlfiskeri har en klimaskadelig CO2 udledning, hvis omfang svarer til den globale luftfarts. Derfor adskiller garnfiskeriet og snurrevodsfiskeriet sig fra bundtrawlsfiskeriet som to klima- og miljømæssigt ansvarlige måder at fiske på.\nRAPPORTER OM FANGSTMETODER\nUndersøgelser der viser, at snurrevod og garnfiskeri er mere naturskånsomt end bomtrawl:\n”Fiskeriet fra Thorupstrand. Forvaltning af kvoter samt redskaber, både og fiskepladser” Af Erik Hoffmann (2016).\n“Habitatpåvirkningen fra fiskerier med aktive redskaber med bundkontakt i Jammerbugt i perioden 2015-2019” af O. Eigaard og J. Olsen (2020).\n“A comparison of the coastal fishery from Thorupstrand to the conventional bottom trawl fishery with focus on environmental impact” af Iben Rathje, Ole Eigaard and Erik Hoffmann (2011)\n“Protecting the global ocean for biodiversity, food and climate” af J. Lubchenco (et al). (2021) – artikel om rapporten i the Gurdian: “Bottom trawling releases as much carbon as air travel, landmark study finds” (2021) Downloadet 20. marts 2021\nFind mere viden om dokumentation af skånsomme fangstmetoder gennem projektet ’Jammerbugt i Balance’.\nBillederne viser bomtrawl, som graver i havbunden under fiskeriet.\nGarn. Se undervandsoptagelse af, hvordan et garn står på havbunden. Det står helt stille og bliver ikke trukket over bunden.\nSnurrevod. Se undervandsoptagelser af, hvordan rødspætterne svømmer foran vodposen, som ikke ‘grave’ i sandbunden.\nBomtrawl. Se undervandsoptagelser af, hvordan kædemåtterne under et bomtrawl graver havbunden op og giver fiskene brandsår.\nFiskerne i Thorupstrand har lavet et kodeks for bæredygtigt fiskeri, som beskriver den balance, som deres levevis og havets økosystem indgår i. Der står blandt andet:\n”Vi fisker kun, når det er ”havvejr”, så vi kan komme ud over brændingen; når det blæser har fiskene fred for os.”\nI Thorupstrand er der fiskere på havet cirka 200 dage om året. Resten af årets dage er vejrforholdene ikke til at fiske fra de blå havbåde. Dagene med storm og intet fiskeri har en gavnlig effekt på havmiljøet. Når der ikke fiskes hver dag året rundt, får økosystemet mulighed for at regenerere i fred. Dagene uden fiskeri er med til at opretholde en balance, hvor fiskeriet ikke sker på bekostning af et sundt økosystem.\nDenne balance forstyrres, når de store bomtrawlere fisker i farvandet uanset vejrforhold og døgnet rundt.


Donovan Bailey - Wikipedia, den frie encyklopædi\nDonovan Bailey (født 16. december 1967 i Manchester, Jamaica) er en canadisk tidligere atletikudøver (sprinter), hvis største triumf blev opnået ved OL 1996 i Atlanta, hvor han vandt guldmedalje på både 100 meter individuelt og 4 x 100 meter for Canada.\n16. december 1967 (53 år)\nCommonwealth Games 1994,\nathletics at the 1996 Summer Olympics – men's 4 × 100 metres relay,\nathletics at the 1996 Summer Olympics – men's 100 metres,\nLou Marsh Trophy,\nOntario Sports Hall of Fame,\nCanadian Newsmaker of the Year (1996) med flere\n2 Toppen af karrieren\nBailey blev født på Jamaica, men familien flyttede til Canada, da han var 12 år. I lighed med sin bror, O'Neil Bailey, var Donovan en rigtig sportsmand, der som 16-årig løb 100 m på 10,65 sekunder. Det var dog basketball, der var hans foretrukne sport på den tid. Men han koncentrerede sig også om sin skolegang, og han tog en kort uddannelse inden for business med fokus på marketing og økonomi. Efter han havde fået sin eksamen, arbejdede han som ejendoms- og markedskonsulent, og han etablerede en forretning med køb og salg af tøj. Som 22-årig var han allerede relativt velhavende.\nImidlertid overværede han i 1990 de canadiske atletikmesterskaber, og han lagde mærke til, at flere af deltagerne var nogle, han havde slået i high school. Dette motiverede ham til at genoptage træningen i mindre omfang. I 1991 vandt han 60 m indendørs ved Ontario-mesterskabet, og han blev udtaget til de panamerikanske mesterskaber samme år, hvor han som del af det canadiske 4 x 100 meter-hold vandt sølv. Ved de canadiske mesterskaber året efter blev han toer i 100 meter-løbet, og året efter vandt han bronze i 100 m og sølv i 200 m. Trods de gode resultater blev han ikke udtaget til OL 1992 og ved VM i atletik året efter var han blot reserve på 4 x 100 meter-holdet.\nBailey var utilfreds med denne beslutning og beklagede sig højlydt, blandt andet til Dan Pfaff, der var træner for en af de øvrige canadiske atleter. Pfaff påtog sig derpå at træne Bailey, og han begyndte med at få ham i bedre form. Dette gav gevinst i løbet af få måneder, så Bailey blev omkring en tredjedel af et sekund hurtigere på 100 m; han løb distancen på 10,03 i juni 1994. Han var nu inde i varmen og repræsenterede Canada ved flere store stævner, hvor han dels var med til at vinde guld i 4 x 100 m og sølv på 100 m individuelt ved Jeux de la Francophonie, dels at vinde guld på 4 x 100 m ved Commonwealth Games, begge i 1994. I april 1995 slog han den canadiske rekord på 100 m med tiden 9,99 sekunder, hvilket han ved de canadiske mesterskaber samme år forbedrede yderligere til 9,91.\nToppen af karrierenRediger\nPå denne baggrund blev Bailey regnet med i favoritfeltet ved VM i atletik 1995 i Göteborg; landsmanden Bruny Surin, englænderen Linford Christie (regerende verdensmester og OL-mester) samt amerikaneren Michael Marsh var andre topnavne. I finalen holdt Bailey trit med konkurrenterne til midt i løbet, hvorpå han trak fra og vandt i tiden 9,97 med Surin på andenpladsen, og med de to på holdet vandt canadierne også 4 x 100 m i tiden 38,31 sekunder.\nVed OL 1996 var favoritfeltet endnu større. Bailey vandt sit indledende heat, men blev besejret af Christie i kvartfinalen, af Frankie Fredericks fra Namibia i semifinalen. I finalen, der blev nervepirrende med tre tyvstarter, heriblandt to til Christie, der dermed blev diskvalificeret, havde Bailey med tiden 0,174 den langsomste reaktionstid af alle deltagere, men han var så hurtig i resten af løbet, at han sejrede i den nye verdensrekordtid 9,84 s med Fredericks på andenpladsen og Ato Boldon fra Trinidad og Tobago på tredjepladsen; disse to var ligeledes under Carl Lewis' hidtidige verdensrekord på 9,92. Bailey var dermed den blot anden canadier, der vandt OL-guld på 100 m efter Percy Williams i 1928. Ved legene i 1996 var Canada og USA favoritterne i 4 x 100 m-løbet, og de to nationer var også hurtigst i deres indledende heats. De vandt hver deres semifinale, og i finalen vandt Canada med Bailey på sidste tur en klar sejr over værtsnationens repræsentanter med et forspring på fire meter i tiden 37,69 s.\nI maj 1997 løb han et prestigemæssigt vigtigt løb mod Michael Johnson, der var verdensrekordholder på 200 m, og som havde betegnet sig selv om den hurtigste mand i verden – en titel, der ellers normalt tilhørte rekordholderen på 100 m. Som et kompromis blev konkurrencen mellem de to løbet på 150 m, og Bailey vandt i tiden 14,99 s, mens Johnson ikke fuldførte løbet som følge af en skade. Sejren indbragte Bailey en gevinst på 1,5 millioner dollars. Ved VM 1997 i Athen vandt han igen 4 x 100 m med Canada, mens han i 100 m-løbet blev besejret af amerikaneren Maurice Greene, der to år senere skulle slå Baileys verdensrekord.\nI de følgende år fortsatte Bailey med at konkurrere, og han blev toer efter Surin ved de canadiske mesterskaber i 1998 i tiden 9,93, men han var ofte ramt af skader, og han kom aldrig igen tilbage på verdenstoppen. Han var kvalificeret til OL 2000, men han var her ramt af lungebetændelse, og skønt han kvalificerede sig videre fra sit indledende heat, blev han sidst i sit kvartfinaleheat og var dermed ude af konkurrencen.\nBailey indstillede karrieren i 2001.\nEfter afslutningen af sin aktive karriere har Bailey etableret flere firmaer inden for sport, herunder en klinik til behandling af sportsskader. Han har også været kommentator for CBC Television ved OL 2008 og OL 2016.\nHan er optaget i Canada Sports Hall of Fame, både individuelt (2004) og som del af holdet, der vandt OL-guld i 4 x 100 m i 1996 (2008).\n^ a b c d e f g Freeborn, Jeremy (24. marts 2017), Donovan Bailey, thecanadianencyclopedia.ca, hentet 16. februar 2021.\n^ 100 metres, Men, olympedia.org, hentet 16. februar 2021.\n^ 4 x 100 metres Relay, Men, olympedia.org, hentet 16. februar 2021.\n^ Longman, Jere (2. juni 1997), "In a Duel of the Fastest, Bailey Runs All Alone", The New York Times, hentet 16. februar 2021.\n^ Olympians Who Set a World Record in Athletics (18), olympedia.org, hentet 16. februar 2021.\n^ Donovan Bailey to retire after 2001 season, cbc.ca, 31. maj 2001, hentet 16. februar 2001.\n^ a b Donovan Bailey, thefamouspeople.com, hentet 16. februar 2021.\n^ CBC announces all-star roster of expert commentators and analysts for its coverage of the Rio 2016 O, cbc.ca, 1. juni 2016.\nDonovan Baileys hjemmeside Arkiveret 16. september 2008 hos Wayback Machine\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Donovan_Bailey&oldid=10859341"\nSidst redigeret den 11. september 2021, klokken 21:33\nDenne side blev senest ændret den 11. september 2021 kl. 21:33.


Jordfordeling kan blive afgørende for Nationalpark Skjern Å - Kommunalt.dk\nHjem » Jordfordeling kan blive afgørende for Nationalpark Skjern Å\nJordfordeling kan blive afgørende for Nationalpark Skjern Å\nNationalpark Skjern Å er lig med lavbundsjorde. Derfor er projektet som skabt til regeringens nye 200 mio. kr. om året-pulje til udtagning af de mest kulstofholdige lavbundsjorde. Konsulentrapport bekræfter, at lodsejerne er interesserede i en nationalpark baseret på jordfordeling.\nDet er kun ganske få måneder siden, at konsulenter fra Landudviklerne og Orbicon holdt kaffemøder med de første godt 200 lodsejere i hjertet af Nationalpark Skjern Å-området.\nAlligevel er forudsætningerne for at gå med i en nationalpark, allerede ændret så væsentligt for lodsejerne, at konsulentrapporten, som blev udsendt forud for det sidste møde i Nationalpark Skjern Å-Udvalget, allerede kan være en anelse misvisende.\nFor siden lodsejerne i løbet\nTidligereNaturen får fri leg på tidligere skydebane\nBorgerne får hurtigt svar på byggesager i HaderslevNæste


Dream Of Freedom * One Direction - 8) Byen er ødelagt - Movellas\n11. 8) Byen er ødelagt\nKan virkelig ikke forstå at Niall gør det her mod os for der er ikke noget her han kan komme til at ta fra os, for vi er fattige her og vi vil aldrig nogen sinde kunne få råd til noget dyrt som han vil ha. Men der gik enlig ikke mange dage før at Louis og Zayn kom samme med en hel masse andre, det undrede mig nok at Niall ikke var med men da jeg så, så at de begyndte at ødelægge vores by kunne jeg ikke klare at se på det, så jeg ringede til Liam for at få ham til at få Leyla tilbage, men da han ringede sent i går aftes og fortalte mig at hun ikke ville med fil jeg en dårlig fornemmelse i maven af det.\nGår meget roligt igennem byen for at se hvor slemt det ser ud, men kan ikke forstå at det skal se så slemt ud som det gør. Der er mange af vores boder der er blevet væltet og ødelagt, der er os nogen huse som er blevet ødelagt en del, men det værste er nok at der os var nogen som de dræbte, jeg hørte selv mange som skreg, men vi er magtesløse i forhold til hvad de bare kan gøre mod os, for vi har ingen pistoler eller noget vi kan forsvare os med. Ser at Carina sidder på jorden henne ved hendes hus, kan se at hun er helt ude af den efter i går, men jeg ved os inderst inde at det nok aldrig stopper.\n"Hvad er der Carina?" spørg jeg forsigtigt om da jeg kommer tættere på hende.\nHun ser op på mig med urolige øjne, kan se at h er meget rystet over at det skal gå sådan ud over den her fattige by. Sætter mig ned ved siden af hende imens jeg overvejer hvad jeg kan gøre, for regner ikke lige med at Leyla kommer kørende her ud igen, tror faktisk slet ikke at hun har tænkt ret meget på os. "Jeg kan bare ikke forstå hvorfor Niall gør det her mod os, hvad har vi enlig gjort ham?" siger hun rystende imens hun sender mig et uroligt blik.\n"Jeg ved det ikke for, vi har aldrig gjort ham noget eller i har ikke" siger jeg en smule stille.\nKan mærke at jeg ikke har lyst til at fortælle hvad jeg har gjort Niall og han lovede mig os at jeg nok skulle få gengæld, men havde aldrig troet han mente på den her måde. Hun sender mig et meget forvirret blik da hun ser på mig, kan mærke at jeg slet ikke har lyst til at fortælle hende det men hun ser så sørgelig ud at jeg måske kan fortælle hende lidt. "Hvad mener du, har du gjort ham noget?" spørg hun om. Sukker kort før jeg ser lige ud på de huse over for hendes hus, de ser meget slidte ud men de er slet ikke blevet rørt kan man se.\n"Engang for længe siden gjorde jeg ham meget sur og han lovede mig sådan set bare at jeg ville få gengæld på et tidspunkt" siger jeg lidt undvigende, for når jeg tænker på det igen får jeg det lidt dårligt over at jeg gjorde ham så sur at han bare lovede mig at jeg villle få gengæld. Ryster på hovedet for at få tankerne væk for har ikke lyst til at tænke for meget over det.\nSer at Sydney pludselig kommer gående forbi os, det er faktisk langtersiden at jeg så hende sidst, skynder mig at rejse mig op imens jeg ser hvor anderledes hun ser ud i forhold til alle andre her. "Sydney er det dig?" spørg jeg om. Hun vender sig hurtigt rundt imens hun ser forskrækket på mig, det er som om hun ikke først tror det er mig som står der, men da hun har stået lidt smiler hun og begynder at løbe imod mig. "Harry det er godt nok langtersiden" siger hun imens hun løber mod mig. Giver hende et kæmpe knus da hun kommer hen mod mig, kan mærke hvor glad jeg er for at hun har det godt, for hvis jeg tænker tilbage på hvad der skete så har jeg inderst inde været bange for at hun var død.\n"Jeg troede du var død efter Niall to dig med" siger jeg så roligt jeg kan.\nKan mærke jeg begynder at ryste en smule da jeg tænker på Naill, men er os urolig for at han bare havde gjort hende noget meget forfærdeligt. "Jeg har det fint, han gjorde mig ikke ret meget, han ville bare gerne have svar. Men da han så fandt ud af at jeg ikke viste noget slap han mig fri" siger hun meget roligt. Trækker mig lidt væk fra hende for at se på hende, for det kunne jo godt være at Niall havde gjordt hende noget, men hun ser ud til at have det meget bedre en vi har.\n"Hvad er der enlig sket med byen?" spørg hun om imens hun ser sig omkring.\nKan mærke at jeg næsten ikke har lyst til at snakke om hvad der er sket, men hun skal vide hvad der er slet det skylder jeg hende ihvertfald. "Byen blev angrebet i går af Niall's bande, men han var ikke selv med" siger jeg vredt, når jeg tænker over hvad der er sket med byen bliver jeg sur over det, for det kan bare ikke passe at han har gjort det. "Ved du hvorfor han sørgede for at angribe byen?" spørg hun nysegerrigt om. Ryster på hovedet for det eneste jeg tror er at det er min skyld.\nGår lidt videre hen af gaden for at se videre på byen, ser at hun går efter mig for tror faktisk os at hun har lyst til at se hvordan byen er kommet til at se ud siden de var her. Ser at der er flere huse som er blevet meget ødelagte og man kan os se ind af vinduerne at der blevet mange ting som er blevet ødelagte der inde, kan ikke forstå at det helle skal se sådan her ud, for før var Valley bare en lille fattig by som faktisk så hyggelig ud, men nu er det en by som ser meget trist og ødelagt ud.\n"Er der slet ikke noget i kan gøre Harry?" spørg hun venligt om.\nHun ligger trøstende en arm om mig men jeg skynder mig at ryste den af mig, for har ikke brug for at der er nogen som skal ha ondt af mig, det er bare noget jeg aldrig har brug for. Kan mærke jeg er lidt anspændt men er ligeglad for jeg skal nok sørge for at vi kan give Niall en lærestreg for et her han har gjort.\n"Nej jeg tror ikke der er noget vi kan gøre, men jeg skal gøre alt hvad der står i min magt for at vi nok skal give han igen" siger jeg hårdt.\nHun ser overrasket på mig som om hun aldrig har set min bestemte side for det tror jeg nu nok hun har. "Pas på med hvad du gør" siger hun blidt før hun går sin vej. Kan mærke at jeg er lidt forvirret over hvorfor hun kom her hen, for hvis det kun var for at ha ondt af os syndets jeg bare hun kan ta at skride igen. Går meget bestemt hen mod Carina's hus, for har tænkt mig at spørge hende om, om vi slet ikke kan gøre noget ved det som er sket.\n"Carina jeg syndets ikke vi bare skal give op, jeg syndets vi skal ta kampen op mod Niall og hans bande" siger jeg meget hårdt. Kan se at hun sender mig et overrasket blik da jeg snakker sådan til hende, for der er aldrig nogen som har snakket sådan til hende før. Hun rejser sig bestemt imens hun ser på mig. "Det er en meget dårlig ide, for vi kommer ingen steder med det, vi dør nok hvis vi gør noget som vil genere ham" siger hun meget koldt. Kan se at hun ikke vil lade mig gøre det men jeg ryster på hovedet. "Det kan godt være, men jeg vil ikke lade ham gøre det mere og jeg skal nok sørge for vi får nogen våben" siger jeg koldt før jeg vender mig om for at gå.\n"Fint men ta i det mindste Zoe, med hun trænger til at komme lidt væk her fra" siger hun meget bestemt. Sukker kort før jeg nikker for det kan godt være at jeg helst vil afsted alleen men nu når jeg får besked på det kan jeg lige så godt ta hende med. Begynder at gå ned mod hendes hus som ikke er ret langt væk fra Carina's hus, for da Zoe kom her til mente Carina det var bedst at hun ikke boede ret langt væk fra hende af. Da jeg nærmer mig hendes hus kan jeg se at de os har været her, men da jeg banker på døren går der ikke engang et sekund før den bliver åbnet.\n"Du skal med mig Zoe, det sagde Carina du skulle" siger jeg en smule vredt.\nHun smiler nervøst til mig men skynder sig så at åbne døren, i det hun åbner døren kan jeg se at der er mange ting som os er ødelagt inde i hendes hus, men kan ikke lade være med at få en dårlig fornemmelse af at de os har været inde ved hende. Vi går ned mod mit hus fordi vi skal ta min motor cykel til byen af, men da jeg ser at hun stopper op sender jeg hende bare et beroligende smil før jeg slev sætter mig op på min motor cykel. Finder en hjelm til hende som jeg hurtigt rækker frem mod hende. Hun ser nervøst ned på den men skynder sig at ta den på før hun sætter sig om bag mig.\n"Du må hellere holde fast ellers falder du nok af" siger jeg kækt.\nKøre meget stærkt ud af byen som om jeg er bange for at de skulle komme igen, men jeg vil hellere komme hurtigt væk fra byen i stedet for at jeg ikke kommer så hurtigt væk. Kan mærke hun holder meget godt fast rundt om mig og jeg har enlig ikke noget imod det, men kommer bare til at tænke på den dag hvor jeg kørte med Leyla for første gang. Ryster hurtigt mindet ud af mit hoved igen før jeg skynder mig at køre hurtigt videre. Køre så hurtigt mod byen jeg kan men da jeg ser at vi nærmer os kan jeg ikke lade være med at tænke over hvad jeg faktisk skal i byen, kan mærke jeg strammer mit greb lidt mere om styret før jeg giver lidt mere gas.\nVi kommer til byen et stykke tid efter vi har kørt i lang tid, men sætter kun farten ned en lille smule fordi der kommer et lyskryds. Holder for rødt et lille stykke tid før der bliver grønt, jeg svinger til venstre med det samme jeg køre forbi den vej som jeg skal ned af. Ser at der holder nogen biler uden for den butik som jeg skal ind i, men er enlig glad for at der ikke er ret mange her for kan ikke lig hvis de skal vide hvorfor jeg skal bruge våben. Holder ude foran butikken før jeg stiger af motor cyklen, slukker motoren før jeg går inden for.\nDa jeg kommer inden for ser jeg at der er masser af våben lige fra forskellige størrelser til forskellige våben. Finder en pistol som er dejlig at ha i hånden, men da jeg ser hvad den koster tænker jeg mig godt om før jeg overvejer om jeg skal købe nogen af dem.\n"Skal du ha hjælp til at finde noget?" spørg hende som står i butikken om.\nRyster kort på hovedet før jeg går over mod kassen af for at betale for pistolen. "Kan jeg få fire mere af dem her?" spørg jeg om da jeg ligger pistolen ned på bordet. Hun nikker før hun går ud på lageret for at finde fire mere, kan mærke at jeg ikke lige frem er parat til at bruge dem, men bare vi har dem så er det godt. Hun kommer tilbage med en kasse hvor de sikkert er i, hun løfter lige låget så jeg kan se at de er der alle sammen. Giver hende pengene før jeg går min vej med pistolerne. Ser at Zoe ser forskrækket på mig da jeg kommer ud med kassen.\n"Hvad skal du bruge dem til?" spørg hun nervøst om.\n"Det er bare nogen som vi skal ha" siger jeg så undvigende jeg overhovedet kan, for hun skal ikke vide hvad præcis vi skal bruge dem til. Ser hun går sin vej og det får mig til at blive lidt sur, for hun skal bare ikke gå sin vej når vi skal videre. "Zoe kom tilbage nu" siger jeg bestemt, men hun går bare videre som om hun ikke har hørt mig og det får mig os til at blive lidt sur fordi det var jo heller ikke min ide med at hun skulle med, det var Carina's.\nLigger kassen på min motor cykel før jeg skynder mig efter hende, går så hurtigt op til hende som jeg kan, men det er som om hun slet ikke ligger mærke til at jeg kommer hen mod hende. Det er først da jeg tar i hendes arm at hun giver et ryk i sig. "Du skal med videre nu" siger jeg bestemt til hende. "Nej jeg vil ikke tilbage til den by, jeg høre ikke til der og det har jeg heller aldrig gjort" siger hun vredt til mig. Hun prøver at komme fri men jeg holder bare endnu mere fast i det hun prøver at komme væk. Kan mærke hun ikke giver op for tror slet ikke at hun er den type som giver op.\n"Jeg kan godt forstå, du vil væk men jeg kan ikke gøre andet end at ta dig med tilbage der til" siger jeg endnu hårdere til hende. Hun sender mig et køligt blik da jeg begynder at hive hende den anden vej, høre ikke så meget at hun råber af mig for goder virkelig ikke den her kamp mere, for sidst jeg havde hende med til byen ville hun hellere kke med tilbage. Sætter mig lidt vredt op på min motor cykel og kan se at hun os sætter sig lidt vredt ned bag mig. Tænder for motoren før jeg begynder at køre uden at spørge om hun er klar, men kan mærke at hun holder lidt fast om mig, så hun må da ikke være så sur siden hun gider at holde rundt om mig for ikke at falde af.\nDa vi er kommet tibage til Valley stopper jeg ved mit eget hus og når ikke engang at hoppe af før hun allerede har taget hjelmen af og lagt den på jorden før hun er væk. Kan mærke at det er sidste gang jeg har lyst til at ta hende med nogen steder hen, for hun er så stædig at jeg bare bliver sur over at være i nærheden af hende. Får slukket motoren på motor cyklen får jeg går ned med kassen til Carina. Da jeg nærmer mig hendes hus kan jeg se at hun sidder ude foran det som hun os gjorde da jeg kørte.\n"Her er kassen med pistolerne i" siger jeg venligt til hende imens jeg ligger den ved siden af hende. Hun smiler venligt til mig før hun tar kassen mellem sine hænder, ser h rejser sig meget roligt for at gå ind i huset med kassen. Der går ikke langtid før hun kommer ud igen, så jeg når knap nok at gå min vej før hun igen står ude foran sit hus. "Mange tak, det skal vi nok få brug for" siger hun venligt inden hun går ind i sit hus igen.


4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral fra 4F Sport Performance ← Fri Fragt\nFleecetrøjen er fremstillet i en blødt materiale, som gør den behagelig at have på. Grundet dens varme og bløde egenskaber, kan den bruges som et ekstra lag under softshellen eller som jakke til de koldere afterne. Trøjens høje åndbarhed og bløde stretch … læs mere her\n4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral fakta:\nNavn: 4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral\nBestil 4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral fra 4F Sport Performance i dag til kun kr. 149.00 - så sendes den direkte til dig.\n4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral til din ferie\n4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den altid eftertragtede varekategori Fleecetrøjer, skitrøjer og skipullies til damer. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din 4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral i den kendte webshop AktivVinter.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\n4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral og fordelene ved at købe online\nNår webshops leverer dine produkter, får du nogle bedre betingelser, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når dine varer købes i en shop, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nVær den første til at anmelde “4F Thora Microtherm fleecepulli, dame, coral” Annuller svar


’Mænd føler sig også magtesløse, forskellen er, at de føler sig berettigede til magten’ | Information\nStækket frihed. ’Jeg kan ikke helt sætte fingeren på, hvad det er, men noget omkring mænd og biler fremkalder en vrede, som er helt ude af proportioner. Måske er trafikken den eneste tilbageværende arena for maskulin frihed,’ siger kønsforsker Michael Kimmel.\nNår Michael Kimmel er ude og køre med sin søn, Zack, og de ser en ordentlig benzinsluger af en bil, smiler han til sin søn og stritter med lillefingeren. Især hvis det er sådan en panservognslignende Hummer.\n»Za-ack,« siger han så og viser en krumbøjet lillefinger frem, så den 13-årige knægt ikke er i tvivl om, at der i en stor bil gemmer sig en lille pik.\nSammenhængen er selvsagt ikke videnskabeligt bevist, og Michael Kimmel er trods alt professor i sociologi og en af verdens førende maskulinitetsforskere, så han burde måske holde sig fra den slags simplificeringer, men det gør han ikke. Heller ikke når han underviser. Det gør han på Stony Brook University på Long Island i New York, hvor han er leder af Center for mande- og maskulinitetsstudier. Mandag eftermiddag fra klokken 14 til 17 leder han diskussionerne i faget Sociology of Gender sammen med en lille snes kandidatstuderende.\nDenne mandag fortæller en af dem – inden den tungere tekstlæsning går i gang – om en oplevelse, hun havde på motorvejen forleden, hvor en mandlig bilist skar sig ind foran hende, mens han kiggede hende i øjnene og lavede halshugningsbevægelse med hånden.\n»Du kørte tydeligvis for langsomt,« siger Kimmel med et smil.\nEn anden studerende fortæller om at holde i kø ved benzintanken sammen med en masse andre bilister, der alle forsøgte at hamstre benzin efter en voldsom storm i området. Hun så en mand råbe og skrige ad en ældre dame.\n»Jeg kan ikke helt sætte fingeren på, hvad det er, men noget omkring mænd og biler fremkalder en vrede, som er helt ude af proportioner,« siger Michael Kimmel.\nEn studerende foreslår, at frustrationerne kommer af at være afskåret fra at køre bil, forhindret af manglende benzin og langsomme medbilister. Kimmel fortsætter tanken:\n»Måske er trafikken den eneste tilbageværende arena for maskulin frihed. Og nu er selv den stækket. ’Du stækker min frihed, så jeg slår dig ihjel.’ Mændene synes, de er berettigede til at føle sig magtfulde bag rattet, men de føler sig ikke magtfulde.«\nMagtfulde magtesløse mænd\n63-årige Michael Kimmel er en af USA’s førende maskulinitetsforskere og, som det for nylig hed i den britiske avis The Guardian, verdens vel nok mest prominente mandlige feminist.\nHan er forfatter til en lang række bøger om køn og seksualitet, senest Angry White Men: American Masculinity at the End of an Era, hvori han forsøger at finde en forklaring på den voksende andel af vrede, afmægtige mænd, der føler sig ydmyget og svigtet af, hvad de oplever som et i stigende grad feminiseret samfund.\nHan giver et lift tilbage til New York og forklarer på vejen, hvorfor mange mænd kan have svært ved at sluge feministisk kritik.\n»Det er, fordi den analyse, vi er blevet præsenteret for, har været forkert. Den lyder sådan her: Kvinder siger, at de samlet set, som gruppe, ikke sidder på magten. Det er åbenlyst rigtigt. Se på parlamenter, virksomheder, universitetsbestyrelser verden over – som gruppe sidder kvinderne ikke på magten. Derudover føler den enkelte kvinde sig som regel heller ikke magtfuld. Feminismen har forsøgt at forholde sig til de to sager: at rette op på kvinders kollektive uligestilling og at give den enkelte kvinde en følelse af handlekraft og valgfrihed i sit eget liv. Hvis vi så laver parallellen til mænd, så begynder vi med at konstatere, at mænd som gruppe sidder på magten. Ja, det gør de, helt åbenlyst. Derfor må den enkelte mand også føle sig magtfuld. Forkert! Det er dér, mange mænd står af. De fleste føler sig ikke spor magtfulde,« siger Kimmel og fortæller om den typiske respons, han gennem sine feltarbejder fik, når han snakkede med mænd om feminisme og ligestilling.\n»De sagde: ’Hvad snakker du om? Jeg har ingen magt! Min kone hundser rundt med mig, mine børn hundser rundt med mig, min chef hundser rundt med mig. Jeg er fuldstændig magtesløs.’ Det gik op for mig, at der for kvinder er en symmetri mellem kollektiv magtesløshed og følelsen af individuel magtesløshed. For mænd er det asymmetrisk. Forskellen på mænd og kvinder er ikke, at kvinder føler sig magtesløse – det gør mænd også – men at mænd føler sig berettigede til magten. Det, de er bange for at tabe, når man snakker om ligestilling med dem, er ikke den magt, de har, men den magt, de forestiller sig, de kommer til at få, og som de føler sig berettigede til. For dem lyder feministisk kritik som en beskatning af en indkomst, de ikke har. ’Du skal betale millionærskat, selv om du kun tjener 20.000 dollar om året.’ Ingen gider betale den skat.«\n— Hvordan endte du selv med at interessere dig for feminisme?\n»Blandt mine kolleger – profeministiske mænd og aktivister inden for det her område – har flertallet oplevet at have svært med at være mænd, sådan som det forventes. Enten var de ikke gode nok til sport, måske var de for tykke eller for tynde, for kloge eller for dumme, de passede ikke ind. Som regel var de ikke gode til sport. Hvis du som dreng ikke er god til sport, bliver din maskulinitet straks draget i tvivl. Men det er ikke min historie. Jeg dyrkede baseball og brydning i gymnasiet. Jeg var redaktør for skolebladet og havde en kæreste med høj status. Så jeg var faktisk ret god til det der maskulinitets-noget. Alligevel var det, på trods af min succes, ret utilfredsstillende. Det føltes tomt.«\n— Hvad ved det?\n»Jeg ved ikke ... mine forhold til andre mænd føltes falske. Uautentiske. Jeg følte heller ikke rigtig, at de kvinder, jeg havde forhold til, kendte mig rigtigt.«\n— Hvad skete der så?\n»Jeg begyndte på et universitet, der indtil da udelukkende havde været for kvinder, og det var virkelig en øjenåbner.«\n»De her kvinder var bare virkelig kloge. De var alt, hvad jeg havde lært, kvinder ikke var. De var kvikke, sjove, uafhængige – hvor pigerne på mit gymnasium havde været mere stille.«\n»Jeg begyndte at få øjnene op for, hvordan maskulinitet blev oplevet fra kvindernes perspektiv. Jeg kan huske, hvordan vi sad og spiste middag sammen fredag aften, når fyrene fra Yale kom for at score, og jeg så de her aggressive forsøg på at nedlægge bytte fra mine veninders synsvinkel. Det var meget interessant.«\n— Du var vel også selv skolet i den slags adfærd. Hvad stiller man op med den bagage? Hvordan løser man konflikten mellem feministiske indsigter på den ene side og på den anden side nogle handlemønstre og vaner, der vel nok er på grænsen til det sexistiske?\n»Jeg tror ikke, der kommer noget godt ud af at lade, som om vi pludselig fik en åbenbaring og derfor nu er fuldstændig immune over for alt det, vi er vokset op med.«\n»Husk, det er i vores levetid, at ændringerne er sket. Så selvfølgelig render vi rundt med nogle gamle forestillinger i hovedet, som ikke længere kan bruges til noget; som ikke passer til den verden, vi lever i. Da jeg voksede op, lød lektien i omklædningsrummet: Hvis hun siger nej, så kør på lidt endnu. Hvis hun skubber dig væk, så kør på lidt endnu. Grundlæggende var budskabet: Giv ikke op, før hun slår dig. Dengang kaldte vi det dating. I dag ville vi kalde det date rape. Jeg ville kunne ryge i fængsel for det. Så vi mænd har været nødt til at ændre vores forestillinger om verden. Det er en stor forandring. Selvfølgelig sker det ikke på et øjeblik, at tavlen bliver visket ren og fyldt med noget nyt. De gamle tanker er der stadig, og dem må man arbejde med, og så må man træffe nogle valg,« siger Michael Kimmel og fortæller en historie fra sin tid som studerende på Vassar College i de tidligere 70’ere, hvor han så meget op til sin vejleder, en populær psykologiprofessor.\n»Han var meget karismatisk, meget humanistisk, det handlede om interaktion og om at skabe mening i fællesskab, alle elskede ham, og jeg havde et tæt forhold til ham. Jeg stod ved siden af ham til introduktionsdagen for de nye studerende et år, og jeg kan huske, at vi stod og kiggede på de mange nye ansigter, da han sagde: ’Jeg elsker begyndelsen af semesteret, jeg elsker introdagen, hvor man kan vælge mellem alle de nye piger.’ Som i: vælge, hvem han skulle i seng med. Og da han sagde det, tænkte jeg: ’Jeg kan ikke vente, til jeg en dag bliver professor og får lov til at vælge mellem alle de nye piger.’ For det var ganske enkelt sådan, det var. Underviserne gik i seng med de studerende, fordi det var sjovt, og de var smukke og sexede og syntes, underviserne var guder. Det giver sig selv, at jeg sidenhen har gentænkt min position,« siger Michael Kimmel og griner.\n»Min pointe er, at jeg dengang i 1971 ikke tænkte: ’Det kan du da ikke – det er sexchikane!’ Jeg glædede mig til, at jeg selv fik lov. Det er en tydelig illustration af det, vi taler om: følelsen af berettigelse, og hvordan tingene har ændret sig.«\n— Hvordan forholder du dig til kritikken af ligestillede samfund som passionsløse, kønsløse, uden forskel og flirt?\n»Hver gang jeg har været i Skandinavien, har jeg gået rundt og tænkt, at kvinderne er enormt smukke, alle sammen, så smukke, og det er ikke, fordi de alle sammen er fysisk attraktive, men fordi de er i besiddelse af deres egen subjektivitet. I Milano er kvinderne vældig yndige, men de har konstrueret sig selv som objekter for det maskuline blik. Kvinder i Oslo er smukke i deres egen ret. De føler sig berettigede til at optage plads. Og som feminist må jeg bare sige, at der ikke er noget så sexet som en kvinde, der føler sig berettiget til at fylde lige så meget som mig. Lighed tænder mig virkelig. Jeg vil have en, der har lyst til at kysse tilbage, lyst til at kneppe tilbage, lyst til at være lige så tilstedeværende i samværet som mig. Jeg gider ikke at være sammen med en, der bare er passiv og Barbieagtig. Det er ikke sjovt. Og det er ikke sexet. For mig.«\nVi nærmer os Brooklyn, hvor Michael Kimmel bor med sin kone, professor i journalistik Amy Aronson, og deres søn. Inden han sætter mig af ved Eastern Parkway subwaynedgangen spørger jeg ham, hvordan heterosex i ligestillingens tegn undgår at blive politisk korrekt 50-50-sex.\n»For mig er der to ting, der er virkelig frækt, når det handler om sex. Den ene er at dominere, den anden er at blive domineret. Med andre ord kan jeg godt lide virkelig at være på eller overgive mig. For mig har det spændende ved sex altid været måden, man navigerede mellem følelserne magt og magtesløshed på. At overgive sig til en andens begær er virkelig ophidsende. Men sådan som vi traditionelt set har konstrueret femininitet, har kvinder ikke kunne udtrykke deres begær. Takket være feminismen kan de. Så nu kan vi opleve det. At være gensidige, at være flydende. Jeg siger ikke, at det skal være 50-50, det lyder ret kedeligt, men hvad med 90-10 og så 10-90, du ved, veksle frem og tilbage mellem de to. Det synes jeg lyder ret sjovt.«\n12. april, 2014 - 10:35\nTak for dagens gode opløftende indspark.\nSteffen Gliese, lars abildgaard og Inger Sundsvald anbefalede denne kommentar\n12. april, 2014 - 13:04\nDer er nok mange der går glip af rigtig meget.\n13. april, 2014 - 10:45\nEnhver ting er enten konkav eller -vex\nså alt hvad han drømmer er noget med sex!\n(køb en kam og red håret)\n13. april, 2014 - 11:21\nAutopiloten som redaktør! Enhver US-professor fra et hvilket som helst inferiørt universitet, kan være sikker på, at blive refereret til mindste komma i enhver dansk avis, hvor den amerikanske provins ligestilles med den danske andedam. Er det nødvendigt, at gå tre år på journalisthøjskolen for at lære den slags?\nMen ellers - den hvide mand ser sine tilranede privilegier og magt antastet af veluddannede og selvbevidste kvinder. Uha, uha, det ser ud til at være ret slemt, i hvert fald hvis man skal bedømme det ud fra mængden af flæbende mænd. I stedet for at reflektere over egen rolle og funktion, og forstå, at tingene forandrer sig vedvarende, så ender det i klynk og anklager, om at blive tilsidesat, og berøvet, det man(d) mener er ens natur- og gudsgivne ret.\nPersonlig får jeg kvalme fordi så mange af mine medbrødre flæber over kvinder, der bruger de muligheder, som tilværelsen giver. Tør øjnene og tag udfordringen op i stedet.\nInger Sundsvald, Marianne Rasmussen og Vibeke Rasmussen anbefalede denne kommentar\n13. april, 2014 - 11:31\n"Jeg siger ikke, at det skal være 50-50, det lyder ret kedeligt, men hvad med 90-10 og så 10-90, du ved, veksle frem og tilbage mellem de to. Det synes jeg lyder ret sjovt."\nOg jeg synes, det dér 10-90 lyder som en udpræget 'male fantasy'. Men hvad véd jeg. For mig hverken lyder eller er 50-50 med udsving i varierende størrelser til begge sider spor kedeligt.\n13. april, 2014 - 11:44\nJeg læser dette som at de mænd som udelukkes fra Magten,( i hvilken form de nu må mene de har ret til) vender og sparker ud efter den de mener er under deres værdighed, kvinder. I stedet for at vende sig mod den der virkelig har taget hans Magt?\nDet minder om historien, om dæksdrengen der sparker skibshunden. Da han har fået spark af bådsmanden.\nMarianne Mandoe, Hanne Ribens og Fam. Tejsner anbefalede denne kommentar\nGodt nok utroligt at man kan vide så lidt om mænd og biler og stadig være professor og komme i avisen.\nMænd konkurrerer med andre mænd ved at købe store biler – vi er ikke så dumme at vi igennem automobilets 100 års historie ikke har fundet ud af at kvinderne er stort set ligeglade med antallet af cylindre så længe den kan klare turen ned til brugsen og tilbage. Der er en ting der over alt andet tiltrækker kvinder – en slags pendant til silikonebrysterne: Social position. En mand der respekteres, ja måske ligefrem beundres af andre mænd. Chef titlen på visitkortet går lige i ovarierne – og kan man ikke opnå dette – er det at køre i en bil som de andre mænd godt kunne tænke sig, og dermed udviser respekt overfor ham der har den – den bedste løsning.\nVi taler her om det store flertal – selvfølgelig findes der nicheområder, f.eks. den gode romanforfatter – der også kan begejstre. Men ligeså umuligt det er for 100 vis af empatiske sociologer og sundhedskampagner at få mænd til at lade være med at dreje hovedet når silikonerne kommer forbi – lige så umuligt er det at afskaffe betydningen af penge og magt.\nHugo Pieterse, olivier goulin og Preben Bollerup anbefalede denne kommentar\n13. april, 2014 - 12:35\n"Mænd føler sig også magtesløse, forskellen er, at de føler sig berettigede til magten"\nAlle mænd? Danske? Amerikansek? Rumænske? Arentinske? Fø? Nu? I alle samfundslag? Nedslående, at man i en avis hvor man forventer at kunne blive klogere på væsentlige ting, støder på denne amerikanske , og åbentbart også danske, semi-religiøse debat, en ideologi for folk der prøver at forsvare deres rolle i samfundet. Det er simpelthen for lang ude.\n"Mænd føler sig også magtesløse, forskellen er, at de føler sig berettigede til magten": Jeg har spurgt et udvalg af mænd jeg har stødt på om citatet gælder for dem. De svarede ikke, men så blot på mig med undren.\n13. april, 2014 - 12:51\nDream on, Henrik Brøndum, det er so last year.\nHanne Ribens, Carsten Søndergaard og Brian Larsen anbefalede denne kommentar\n13. april, 2014 - 14:19\nHvis man vil vide mere om de til tider klaustrofobi fremkaldende kønsbokse som mainstreamkulturen og de dominerende økonomiske aktører længe har forsøgt at masse både mænd og kvinder ned i så kan jeg anbefale følgende forelæsningsrække fra Sut Jhally (2009) om køn, sex og race som også inddrager Michael Kimmel og mange andre interessante hoveder indenfor dette brede felt http://www.sutjhally.com/courses/comm387/clickheretogotothe/\nGratis og nem at hente, og masser af indsigt for både mænd og kvinder selv om det hovedsageligt er med de amerikanske samfundsbriller på.\nDerudover er det hvis almindeligt kendt at folk der ser dem selv som særlige frie altid bliver irriterede når sociologer peger på at netop de er særlig kulturelt determineret.\nEller sagt på en anden måde. Naturen elsker forskelle, men samfundet hader dem som regel.\n13. april, 2014 - 15:55\nDen eneste forskel på mænd og kvinder i denne henseende er vist at mænd aldrig bruger deres køn til at offerliggøre sig under når de føler sig snydt for magten.\n13. april, 2014 - 17:25\nDet, Anders Feder, gør de tværtimod hele tiden.\nMarianne Mandoe, Lise Lotte Rahbek, Sabine Behrmann, Carsten Søndergaard, Majbritt Nielsen, Hanne Ribens og Ingrid Uma anbefalede denne kommentar\n13. april, 2014 - 17:33\nPeter Hansen: Eksempel?\n13. april, 2014 - 17:41\nDer er personen og der er kønnet.\nDe sidste mange år ender mange diskussioner og indlæg imellem benene og ikke, hvad der forgår imellem ørerne.\nNår jorden duftfer og skyerne hviler som bjerge på afstand\n13. april, 2014 - 21:07\nEr det ikke præcis denne følelse af at have fortjent bedre end man får, der driver Nationalisten /xenophoben til at beskylde de "fremmede" for at ødelægge den vante orden, Liberalisten, der "ville være rig, hvis ikke det var for skattefar"?\nSteffen Gliese, Carsten Søndergaard og Hanne Ribens anbefalede denne kommentar\n13. april, 2014 - 21:10\nSjovt billede !\nUnderbygger ikke just artiklens pointer, men det er måske heller ikke meningen.\n13. april, 2014 - 21:15\nDet nævnes hele to gange i artiklen, at Kimmel er en af de førende maskulinitetsforskere, om end han reduceres lidt undervejs, da han først betegnes som en af verdens førende, mens han i anden omgang kun er en af de førende i USA. Måske burde det være nævnt mange flere gange, således at han på passende vis kunne blive reduceret yderligere. For hans fremtrædende status giver næppe mening, uden for en rent feministisk og propagandistisk kontekst.\nAt mænd kan føle sig magtesløse giver vist sig selv. Trods alt har den almindelige gennemsnitsmand og ditto kvinde det tilfældes, at de ikke råder over voldsomt megen magt. Men Kimmel mener at mænd er frustrerede, fordi de føler sig berettigede til magten, hvilket underforstået skal være på bekostning af kvinderne. Jeg kunne godt lide at blive bekendt med hvor – og af hvem – sådanne synspunkter fremsættes, at mænd har en særlig ret til magt? Den modvilje som mange mænd udtrykker mod feminismen, drejer sig mest om at kritisere synspunkter i retning af, at kvinder skal tilkendes en særlig ret til at få overdraget magt og privilegier, gennem kvoter og lignende. Altså det modsatte synspunkt af, at et kønstilhørsforhold i sig selv berettiger til magt. Men da dette måske netop er et udgangspunkt for feminister som Kimmel, forventer de vel, at dem der modsiger dem, tænker på samme måde.\nHans opfattelse af, hvad der udgør traditionel maskulinitet forekommer at være både bastant og fordomsfuld. Dette er vel ikke noget godt udgangspunkt for en forsker, og da slet ikke én der skal forestille at være førende i faget. Men det passer så meget desto bedre, til en propagandistisk hensigt. F.eks. lader det til, at han, såvel som så mange andre, mener at sexisme pr. definition er noget som mænd udsætter kvinder for, og aldrig omvendt. Men en sådan opfattelse er jo i sig selv et udtryk for sexisme! Ligeledes er postuleringen af kønskonstruktioner, og kritik af samme, først og fremmest et udgangspunkt for selv at lave kønskonstruktioner, og propagandere for disse som værende gode og rigtige.\nOg så tænder han på politisk korrekt sex. Tænk engang, og hvad så?\nTommy Steen Nielsen, Hugo Pieterse og Peter Jensen anbefalede denne kommentar\n14. april, 2014 - 02:21\n(Jeg er en anden Peter Jensen end den ovenstående)\nNu forstår jeg bedre hvordan sociologisk kønsforskning er komme frem til konklusioner der ligger så langt fra de fakta som biologisk kønsforskning har akkumuleret. Biologisk kønsforskning kigger videnskabeligt objektivt på virkeligheden. Sociologisk kønsforskning burde foregå på det teologiske fakultet.\nHelge Rasmussen og Hugo Pieterse anbefalede denne kommentar\n14. april, 2014 - 03:49\nEn anden Peter Jensen: "Sociologisk kønsforskning burde foregå på det teologiske fakultet".\nEnig. Og det teologiske fakultet burde have strøget ordet "logisk" og komme ind under kirkeministeriet eller blive én af Uffe Elbæks projekter.\nDen norske sociolog / komiker Harald Eia har begået en genial programserie omkring problemet med nyreligiøsitet og ideologi i bl.a. sociologiske teorier og "forskning". Der tales norsk og engelsk - med engelske undertekster. Denne er en god begyndelse:\n(1-7) The Gender Equality Paradox\n(2-7) The Parental Effect\n(7-7) Nature or Nurture\n14. april, 2014 - 08:10\nDet er sjovt at lege med kønsrollerne og magtfordelingen. Et lige forhold er vel hvad vi alle ønsker.\n"The answer to lifes mystery is simple and direct: sex and death.", Motörhead\n14. april, 2014 - 09:05\nHold nu op med den overspændte biologisme: den kan ikke forklare verden, for den tager ikke højde for, at det er omgivelserne, der påvirker udviklingen. Naturvidenskabelig reduktionisme har i de sidste 150 gang på gang vulgariseret og nedskrevet komplekse fænomener, som er i iagttagelige for enhver, der løfter hovedet fra bøgerne eller laboratorieglasset. Om noget er vi på vej væk fra en firkantet forståelse af determinering - selv planter og dyr tilskrives i disse år i højere og højere grad bevidsthed, fordi vi ENDELIG faktisk holder op med at antage og undersøger sagerne uhildet. Og her står Darwin vist mest i vejen.\n14. april, 2014 - 09:33\nEr en Mand i en bil i virkeligheden Ironman, et misfoster med overnaturlige kræfter og dermed potentiale til fuld kontrol? Vi mennesker, specielt mænd, har ikke godt af legetøj som giver os flere kræfter end hvad én Mand burde have.\nEn mand, et los i røven - det kan ikke forrette den store globale skade\nEn mand, militært isenkram - og vi står Alle midt i Kiev\nVi kan ikke styre vore "overnaturlige" kræfter\n14. april, 2014 - 13:12\n"For hans [Michael Kimmel] fremtrædende status giver næppe mening, uden for en rent feministisk og propagandistisk kontekst."\nHvilket jo så heldigvis heller ikke er tilfældet. Der er gu'skelov mange mænd, der ikke, lige så snart der opstår en debat om køn, kønsforskning o. lign., propper fingrene i ørerne og messer 'jeg kan ikke høre, hvad du siger', når nogen giver udtryk for et andet synspunkt end deres eget. Eller når nogen, som eksempelvis Michael Kimmel gør i ovenstående, delagtiggør andre/os i den indsigt årtiers forskning har bibragt ham.\nOg til trods for at begrebet "kvoter" overhovedet ikke er omtalt i artiklen, bliver det med usvigelig sikkerhed bragt på banen i kommentartråden. Hvad er det dog ved blot tanken om eventuel indføring af kvoter, der får nogle (mænd) til at 'get their panties in a twist'?\nSelv om Michael Kimmel naturligvis ikke kan svare på vegne af Informations kvote-forskrækkede debattører, giver han, hvad der lyder som en plausibel del af forklaringen, hér fortalt til et tysk publikum:\n"The way we think about gender equality – in many industrial societies in Europe and North America – we are told to think of it as a zero-sum game. So what men think very often is that if women win, men are gonna lose."\nInger Sundsvald, Palle Pendul og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n14. april, 2014 - 14:12\nInteressant foredrag af Kimmel. Gode pointer som f.eks., hvad den hvide, hhv. den sorte kvinde ser i spejlet. Den første ser en kvinde, den anden ser en sort kvinde. Og manden ser i spejlet "a human being" - et menneske . . . og så kan vi selv tænke over, hvad kvinden ser i spejlet.\nI Ny Kongensgade i København kalder en frisørsalon m.m. sig "Frau und Mäench". Det er tvetydigt - og ikke til at vide, hvad man skal mene om det.\nInger Sundsvald og Vibeke Rasmussen anbefalede denne kommentar\n14. april, 2014 - 22:24\nDet gør ingen forskel, at kvoter ikke er nævnt i artiklen. Hver gang al denne snak om, at gøre op med mænds såkaldte privilegier skal konkretiseres i praksis, så handler det altid om kvoter eller lignende former for særbehandling, selvom man ofte forinden forsøger at gemme det bag en masse floskler om, at ligestilling er i begge køns interesse osv..\nNår ”vrede mænd” kommer med kritik, og føler at de mister ”berettiget” magt, er der som regel tale om kritik af konkret særbehandling af kvinder. Selvfølgelig findes der også mænd som bare rakker ned på kvinder, men det er en tendens der går begge veje. Og dette kan aldrig berettige til, at afvise alle der påpeger, at ligestillingstiltag ofte reelt indebærer diskrimination, som ”vrede mænd” eller lignende.\nMen Kimmel vil uden tvivl gerne afvise sine kritikere på denne måde, hvilket også fremgår af den video som du har vedhæftet. Han taler således om, at mænd ofte føler at man tager noget fra dem, og giver et eksempel med at en mand mener at en sort kvinde har taget ”hans” job. Derefter kører han løs med en smøre om, at mænd på forhånd føler at de har krav på alting, på grund af deres historisk betingede privilegier (hvis eksistens i dag, i de vestlige samfund, er et rent postulat). Men det er også klart underforstået i sammenhængen, og i den amerikanske kontekst, at der ved eksemplet med den sorte kvinde er tale om, at hun har fået sit job ved Affirmative Action. Selvom det bliver pakket ind i megen anden snak, er kernen som regel, at der er tale om et forsvar for kvoter, og andre konkrete særrettigheder.\nI videoen virker Kimmel endda endnu mere plat og fordomsfuld, end i artiklen, og gør sig heller ingen større umage med at underbygge sine postulater.\n14. april, 2014 - 23:03\nDesværre er ligestilling blevet sådan en socialdarwinistisk praksis, der passer utrolig godt til mange mænds socialisation som urtidsjægere, men som overser det civilisationistiske træk, at man er nødt til at modificere jungleloven, herunder det forhold, at mænd stort set alene forholder sig til andre mænd i deres sociale praksis.\n15. april, 2014 - 01:34\n15. april, 2014 - 11:11\n”Mænd føler sig også magtesløse, forskellen er, at de føler sig berettigede til magten”\nDet er måske sandt i nogen udstrækning, men er det samme ikke tilfældet for kvinder? Er her ikke tale om en aldeles stereotyp og unuanceret artikel som totalt overser kvindens magt i hjemmet og kun fokuserer på manden i samfundet?\n15. april, 2014 - 11:18\nJanus Agerbo, det er denne holdning, der skaber terrorister: middelklassemænd, der oplever, at de ikke fik af tilværelsen, hvad de var berettigede til. De, der har så travlt med at udnævne andres samfundskritik til "offermentalitet" for selv at løfte en selvstændighed, de ikke kan bære i forhold til de herskende strukturer. "Jeg gjorde det, der blev forventet af mig, og alligevel gik det galt".\n15. april, 2014 - 17:17\nI tilknytning til Michael Bruus' bemærkning kan man også fremføre, at dette at gøre krav på særbehandling, for at få mere magt, vel faktisk er den mest tydelige måde at signalere, at man netop føler sig berettiget til magten.\n17. april, 2014 - 18:13\nLad nu Kimmel boltre sig med de ulve han hyler iblandt. Når Kimmel istedet for at definere sin rolle som den nye mand i det moderne samfund vælger at kaste sig i armene på ny-feministerne, så er der sgu' da ikke meget at hente for os moderne mænd, der har været med fra dengang man med et par velvalgte citater fra Erica Yong stod med trusserne i hånden, mens vi nynnede "Hendes mund siger nej, men hendes øjne siger ja".\nDet vanskeligt at blive oprigtigt interesseret i hvad Kimmel har fundet frem til, når oplevelsen nærmest må samstilles med en pygmæ fra det mørkeste Afrika, der bliver belært om naturgudernes gøren og laden af en nyudklækkede etnograf fra Oslo.


Biltests: Kia Sportage 2,0 CRDi 4WD\nSUV til rejsebrug\nAf Søren Clauding - Foto: Vivi Siiger - 15. juli 2006\nKia har succes med den kompakte Sportage. Det er en ”SUV” og en af de meget vellykkede af slagsen. Men kan den bruges til langtur? Vi har prøvet…\nFørst et par ord om køretøjet: Det er en kompakt ”SUV”, dvs. den måler blot 4,35 m i længden. Til gengæld er den 1,8 meter bred og 1,73 m høj. Det giver storartet rummelighed i kabinen, fin plads til både forsæde og bagsæde passagerer – sidstnævnte, fordi det var en rigtig SUV vi har prøvet, dvs. på hvide nummerplader, og ikke en model, der er ombygget til varebil for at spare afgift.\nDet gør da heller ikke Sportage udpræget billig. Med en enkelt undtagelse, for køber man den med 2-liters benzinmotor og træk på forhjulene er prisen blot 270.000 kroner – inklusive ESP og al moderne udstyr. Den prøvekørte udgave var med den helt nye 140 hestes dieselmotor samt firehjulstræk – og så sniger prisen sig op på 400.000 kroner.\nDieselmotoren er en selvstændig oplevelse. Især set i lyset af den maskine, Kia først lancerede Sportage med. Den gamle ydede godt 110 hestekræfter, trak udmærket, men det var ikke så meget spræl i den. Den nye er til gengæld sprængfyldt af energi. Den trækker meget fint, den er stort set vibrationsfri og så er den om noget lydløs. Det sidste oplevedes som et rigtig stort plus på langturen ved høj fart op og ned ad de tyske autobahns.\nDen nye 140-hestes diesel er en gevinst for Sportage.\nDen nye diesel er også rimelig brændstoføkonomisk. Ved høj fart går den mellem 9 og 10 km/l og ved moderat fart kører man let 12-13 km på en liter dieselolie.\nSkal man på langtur er det vigtigt med et rummeligt bagagerum og heldækkende bagagerumsdækken. Ellers kan ”mistet bagage” undervejs let gøre turen til et mareridt. Bruger man alle fire/fem siddepladser (og det er nødvendigt, hvis bagagerummet skal være dækket til) lider Sportage lidt under de kompakte ydremål. Bagagerums kapaciteten er 334 liter, det er lige i underkanten til en langtur men det værste er, at to kufferter af moderat størrelse ikke kan ligge oven på hinanden – så reelt kan man bare have en kuffert med plus en masse småtasker – og det er lige i underkanten.\nEr bagagerummet for lille er det en god idé at skjule bagagen med et sort tæppe. Sammen med sort tonede ruder reducerer det indkik'et til næsten ingenting.\nForudsat at bagagerummet skal være dækket til. For der er en løsning. Udvider man bagagekapaciteten ved at afmontere bagagerumsdækkenet og placere det i en dertil indrettet holder i bunden af rummet, og lægges et af bagsæderne ned, har man oceaner af plads. Løsningen er, at dække al bagagen til med et sort tæppe. Alle ruder bag de forreste sideruder er nemlig kraftig sort tonede – og er indholdet i bilen sort, kan man ikke udefra se noget som helst inde i bilen. Lokkemaden er usynlig – og så kan det være, at man slipper fra genvordigheder. Vi gjorde i hvert fald (og heldigvis)!\nBredden på 1,8 meter er med til at gøre Kia Sportage rummelig trods længden på bare 4,35 meter.\nBagsædepladsen er glimrende.\nDet store spørgsmål for os var, om Kia Sportage ville kunne stå distancen hvad angår dens kørekomfort. Det var en glædelig oplevelse: Hvor visse off-road’ere er utrolig hårdt sat op og andre går i den diametralt modsatte retning, er Sportage landet lige imellem. Den er forholdsvis blød og derfor ret komfortabel – men samtidig håndterer den glimrende hastighederne op til de små 180 km/t, den kan køre.\nStabiliteten er der, men det er nok godt, at bilen ikke kan køre hurtigere – trods alt. Aerodynamikken er selvsagt ikke ideel. Alligevel er vindstøjen behersket og så er det en stor fordel, at man sidder så højt – så kan passagererne se hen over de kedelige autoværn, som ellers hindrer enhver form for oplevelse af det, man kører forbi.\nSportage er fin også til langtur. Vi har tidligere prøvet firehjulstrækket, som er af den variable slags, hvor baghjulene kobles på, når der er brug for det. Men i Sportage har man desuden den fordel, at firehjulstrækket kan låses, så man ikke er prisgivet elektronikken, når man har brug for permanent træk på alle fire hjul. Dækmonteringen lægger naturligvis visse begrænsninger, men som firehjulstrukken ”SUV” betragtet hører Sportage til i den bedre ende.


DI: Høje energiregninger svækker forbrugernes købekraft - DI\nDI: Høje energiregninger svækker forbrugernes købekraft\n22.11.21 • DIB • Nyheder\nForbrugernes syn på deres egen økonomi er faldet til det laveste niveau siden første nedlukning. Det sker, selvom købekraften grundlæggende er stærk.\n- De høje energipriser skaber bekymringer i flere familier. Dertil er der lange ventetider på udvalgte varer og stigende coronasmitte. Det får flere forbrugere til at holde igen med at bruge penge, siger Morten Granzau, underdirektør i DI.\nMålingen er udført i de første to uger af november blandt 1.500 danskere. Fem spørgsmål om den økonomiske situation danner grundlag for forbrugertillidsindikatoren. Forbrugertillidsindikatoren går i november tilbage til et nettotal på minus 2 fra plus 3,3 i oktober, og dermed er det anden måned i træk, at indikatoren falder.\nI temperaturmålingen står det klart, at det er de høje energipriser, som tynger forbrugernes humør.\n- Det er især de høje energipriser, som giver forbrugerne frostbid. Bekymringen for prisstigninger har aldrig været højere. Det får forbrugernes syn på deres egen økonomi til at falde til det laveste niveau siden første nedlukning. Bekymringen betyder også, at færre regner med, at de kan spare op i det kommende år, siger Morten Granzau.\nDe høje energipriser ændrer dog ikke på, at danske familier samlet set står økonomisk solidt.\n- Forbrugernes købekraft er bomstærk. På vej ud af nedlukningen har danskerne brugt 91 kr. for hver 100 kr., de har tjent efter skat. Samme tal var før coronakrisen 95 kr. Størstedelen af forbrugerne vil trods højere energipriser have penge til nogle pæne julegaver, siger Morten Granzau.


Køb Opbevaringskister online | Stort udvalg | vidaXL.dk\nMøbler (101) Filtrer ved Kategorier: Møbler (101)\nSkabe & opbevaring (101) Filtrer ved Kategorier: Skabe & opbevaring (101)\nOpbevaringskister (101) valgt I øjeblikket filtreret ved Kategorier: Opbevaringskister (101)\nBrudekister (8) Filtrer ved Kategorier: Brudekister (8)\nLegetøjskister (10) Filtrer ved Kategorier: Legetøjskister (10)\ncheck_box_outline_blank LABEL51 (18) Filtrer ved Varemærke: LABEL51 (18)\ncheck_box_outline_blank KidKraft (5) Filtrer ved Varemærke: KidKraft (5)\ncheck_box_outline_blank Disney (2) Filtrer ved Varemærke: Disney (2)\ncheck_box_outline_blank Worlds Apart (2) Filtrer ved Varemærke: Worlds Apart (2)\ncheck_box_outline_blank Hjem (1) Filtrer ved Type: Hjem (1)\ncheck_box_outline_blank Brun (49) Filtrer ved Farve: Brun (49)\ncheck_box_outline_blank Grå (11) Filtrer ved Farve: Grå (11)\ncheck_box_outline_blank Spånplade (11) Filtrer ved Materiale: Spånplade (11)\ncheck_box_outline_blank Træværk (58) Filtrer ved Materiale: Træværk (58)\nVil du gerne rydde op i dit hjem?\nSpar tid på at kigge vores sortiment igennem, og lad vores choice assistent gøre det for dig. Tag quizzen, og se den bedste opbevaringsløsning for dig.\nvidaXL opbevaringskiste 40x40x40 cm massivt akacietræ\nKidKraft legetøjsopbevaringsenhed med 7 kasser beige 83 x 30 x 73,7 cm 15470\nKidKraft legetøjsopbevaringsenhed Sort It and Store It hvid 15450\nKidKraft legetøjskasse Mid-Century Modern grå 73,99 x 46 x 55,88 cm\nvidaXL opbevaringskasse med hynde 105x40x45 cm spånplade sort\nvidaXL opbevaringskiste sæt i 2 dele hvid\nvidaXL opbevaringskiste i massivt sheeshamtræ 80 x 40 x 40 cm\nvidaXL opbevaringsboks minditræ 40 x 40 x 40 cm terningdesign\nvidaXL opbevaringskasse 60x54x50,7 cm massivt fyrretræ\nvidaXL opbevaringskiste 84x42x46 cm spånplade grå\nLABEL51 opbevaringskasse Media 35x27x18 cm str. XL antik sort\nLABEL51 opbevaringskasse Vintage 40x20x25 cm str. M antikgrå\nvidaXL opbevaringskasse 110x30x40 cm massivt akacietræ\nvidaXL opbevaringskiste massivt akacietræ\nvidaXL opbevaringskiste 84x42x46 cm spånplade grå højglans\nLABEL51 opbevaringskasse Media 27x21x16 cm str. L antik sort\nLABEL51 opbevaringskasse 15x16x19 cm str. L antik sort\nLABEL51 opbevaringskasse Vintage 50x30x30 cm str. L antikgrå\nvidaXL opbevaringskister 3 stk. massivt akacietræ\nvidaXL opbevaringskiste 60x60x35 cm massivt genbrugstræ\nvidaXL opbevaringskassesæt i 2 dele massivt genanvendt træ\nLABEL51 opbevaringskasse Vintage 30x15x20 cm str. S antikgrå\nvidaXL opbevaringskiste 110x35x41 cm massivt akacietræ\nLABEL51 opbevaringskasse 18x19x21 cm str. XL antik sort\nvidaXL opbevaringskasse massivt akacietræ 58 x 40 x 40 cm\nLABEL51 opbevaringskasse Vintage 50x30x30 cm str. L antik sort\nLABEL51 kosmetikæske 21x15x9 cm\nvidaXL opbevaringskiste 90x40x40 cm massivt akacietræ\nvidaXL opbevaringskasse i massivt akacietræ 110 x 40 x 45 cm hvid\nOpbevaringskister til perfekt opbevaring i hjemmet\nMangler du møbler til opbevaring af diverse ting og sager? Hos os finder du et stort sortiment af forskellige opbevaringskister, så du endelig kan få orden på alle dine ting i hjemmet.\nHar du brug for opbevaringskister til alle børnenes legetøj på deres værelser? En opbevaringskasse til opbevaring af tæpper og andre sager i stuen? Eller opbevaringsmuligheder til forskellige småting i soveværelset? Vi har det rette produkt til dig!\nKasser, bokse og kister i forskellige stilarter til opbevaring\nVores opbevaringsløsninger kommer i mange forskellige stilarter, hvilket betyder, at der vil være et møbel, der passer perfekt til dit hjem, uanset hvilken indretningsstil du har. De forskellige stilarter afhænger også i stor grad af, hvad det er for et materiale, produktet er lavet af.\nVores kasser til opbevaring kan for eksempel være lavet af:\n… og mange flere materialer!\nDesuden fås de også i mange forskellige farver. Du kan vælge en opbevaringskiste i træets originale farve. Dette vil passe smukt ind i den rustikke stil eller den landlige stil. Men hvis der eksempelvis er tale om en opbevaringsboks til børneværelset, kan du vælge noget mere farverigt såsom rød eller blå.\nSkab orden i hjemmet med vores opbevaringsløsninger\nVi er alle sammen klar over, hvor vanskeligt det kan være at holde orden i hjemmet – især hvis man er en børnefamilie. Men det behøver ikke at være så vanskeligt. Ved hjælp af vores brede udvalg af produkter til opbevaring af ting og sager, vil du være på rette vej.\nEt organiseret hjem er lig med ro i sindet, så derfor er det værd at investere i vores diverse kasser og kister. Uanset, hvad du har tænkt dig at bruge dem til, kan de være en stor hjælp, og derudover er det et plus, at de er så flotte, så de samtidig skaber et dekorativt præg, hvor end de placeres.


Hotel Krasno Polje | De 10 bedste hoteller i Krasno Polje | Hotels.com\nHoteller i Krasno Polje\nSøg efter hoteller i Krasno Polje\nSe hoteller i Krasno Polje på et kort\nUdforsk Krasno Polje\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Krasno Polje.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Krasno Polje, Kroatien, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Krasno Polje &TravellersChoice1, som er blevet reserveret &TravellersChoiceBooked1 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Krasno Polje kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Krasno Polje på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 0 hoteller i Krasno Polje. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Krasno Polje\n- Seværdigheder i Krasno Polje\n- 0 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Krasno Polje\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Krasno Polje.


mod på innovation INNOVATØRERNE KAN GIVE MEDARBEJDERNE OG LYST TIL AT ARBEJDE MED OM INNOVATØRUDDANNELSEN - PDF\nDownload "mod på innovation INNOVATØRERNE KAN GIVE MEDARBEJDERNE OG LYST TIL AT ARBEJDE MED OM INNOVATØRUDDANNELSEN"\n1 OM INNOVATØR INNOVATØRERNE KAN GIVE MEDARBEJDERNE mod på OG LYST TIL AT ARBEJDE MED innovation Følgende er en beskrivelse, af hvad I kan få ud af at uddanne jeres medarbejdere som innovatører.\n2 NÅR MEDARBEJDERE ER BLEVET UDDANNEDE innovatører, KAN DE BÅDE SELV ARBEJDE INNOVATIVT OG LÆRE kollegaer OG ledere AT GØRE DET SAMME. De kommer tilbage til arbejdspladserne med viden om, hvorfor innovation er vigtigt også set ud fra et medarbejderperspektiv og hvordan organisationen, dens ledere og medarbejdere, kan arbejde med at få ideer til at blomstre og udvikle sig til værdiskabende fornyelser. De får sat ord og billeder på, hvad innovation er, hvorfor det er relevant for medarbejderne at beskæftige sig med, og hvorfor medarbejderne spiller en særlig vigtig rolle i arbejdet med innovation. Uddannelsen tager udgangspunkt i, at det er nødvendigt at stille spørgsmålstegn ved den måde, man arbejder på, og være nysgerrig på at finde nye løsninger. Løsningerne findes tit ved at genoverveje arbejdsgange og arbejdsmetoder og se på brugernes behov. Medarbejderne har den daglige eller i hvert fald den hyppigste kontakt med brugerne. Og deres faglige viden giver dem særlige forudsætninger for at arbejde med innovation. På uddannelsen lærer medarbejderne at bruge konkrete værktøjer til at gennemføre innovationsprocesser, både på egen arbejdsplads og på andre arbejdspladser i kommunen. På uddannelsen skal deltagerne konstant prøve metoder og redskaber af. Deltagerne prøver kræfter med metoderne både som en del af undervisningen og på deres arbejdspladser mellem undervisningsmodulerne. Et af modulerne handler for eksempel om idéudvikling, og her skal deltagerne: LÆRE hvordan MAN IDÉUDVIKLER PRØVE at IDÉUDVIKLE LÆRE HVORDAN MAN lærer andre AT IDÉUDVIKLE GENNEMFØRE IDÉUDVIKLING PÅ egen arbejdsplads INDEN NÆSTE MODUL Hjemmearbejdet mellem modulerne er lige så væsentligt som selve undervisningen. Det sikrer, at deltagerne både får viden og erfaringer med at innovere. Det sikrer også, at organisationen allerede er i gang med at arbejde innovativt, når uddannelsen er omme. Det giver gode forudsætninger for, at både arbejdspladsen og deltagerne får brugt uddannelsen til at arbejder på nye måder. Uddannelsen bruger antropologiske metoder. De handler især om, hvordan man kan se sit arbejde med andre øjne (herunder brugernes), hvordan man inddrager kollegaer og ledere i et samarbejde om innovation, og hvordan man gør arbejdet med innovation til en del af daglige praksis. Der vil også være fokus på, hvordan man arbejder videre med en god idé, så den bliver ført ud i livet og ikke dør hen i papirbunkerne eller det daglige arbejde. Vi opfordrer til, at I udnytter de fem uddannelsespladser jeres kommune har. Deltagerne fra hver kommune udgøre et team, som kan støtte hinanden i arbejdet mellem modulerne og være et stærkt hold, som udbreder arbejdet med innovation på andre arbejdspladser i kommunen. På uddannelsen lærer deltagerne, hvordan de kan bruge teamet. Uddannelsen består af fem moduler med heldagsundervisning. Det første modul ligger i slutningen af januar/ starten af februar 2014 og det sidste i maj 2014: FOKUSERING OPDAGELSE TEMATISERING IDÉUDVIKLING OG PRIORITERING TEST De fem moduler og programmet for uddannelsen er beskrevet på næste side\n3 MODUL 1 INTRODUKTION TIL OG FOKUSERING Introduktion til uddannelsen Vi sætter ord og billeder på, hvad innovation er, hvorfor det er relevant for medarbejderne at beskæftige sig med, og hvorfor medarbejderne spiller en særlig vigtig rolle i arbejdet med innovation. Vi ser på den rolle, innovatørerne får på deres arbejdsplads, både som udøver men også som træner i praksisnær innovation. Deltagerne lærer, hvordan de kan involvere alle i arbejdet med innovation i dagligdagen. Vi kigger på, hvordan medarbejderne og ledernes motivation og arbejdspladsens kultur påvirker innovationskraften. Hvorfor skal vi fokusere, og hvordan gør man? Første led i en innovationsproces er at fokusere på et emne eller et spørgsmål, som man vil arbejde med. Om eftermiddagen lærer deltagerne metoder til at gennemføre en fokusering sammen med deres arbejdsplads. Deltagerne lærer, hvordan de kan inddrage kollegaer og ledere i fokusering. EFTER FOKUSERINGSFASEN HAR DELTAGERNE Viden om hvorfor innovation er relevant og vigtigt at beskæftige sig for både ledere og medarbejdere. Metoder til at finde et fokus sammen med medarbejdere og ledere på deres arbejdsplads.\n4 MODUL 2 OPDAGELSE Hvad skal vi opdage, og hvordan gør man? I opdagelsesfasen ser deltagerne deres fokusområde gennem borgernes og medarbejdernes øjne. Fasen skal hjælpe innovatørerne til at se deres fokusområde fra andre vinkler. Det hjælper til at få nye ideer til, hvordan man kan arbejde smartere. I opdagelsesfasen undrer deltagerne sig. Der spørges, observeres og indhentes inspiration. INNOVATIONSAGENTERNE TRÆNES I ANTROPOLOGISKE METODER SOM Brugerrejser, hvor man følger en bruger igennem systemet Fotosafari, hvor man tager billeder fra arbejdspladsens hverdag. Opdagelse i praksis og metoder til, hvordan deltagerne inddrager kollegaerne og lederne på arbejdspladsen Vi arbejder videre med at opdage sit arbejdsområde på ny. Deltagerne ser på, hvordan de kan gennemføre en opdagelsesproces på arbejdspladsen, hvor kollegaerne lærer metoderne og går på opdagelse hos brugerne og i dagligdagen på arbejdspladsen. EFTER OPDAGELSESFASEN KAN DELTAGERNE Anvende en række antropologiske metoder til at gå på opdagelse på egen arbejdsplads eller hos brugerne for at undersøge, om deres opgaver kan løses på nye måder til gavn for brugerne, effektiviteten eller en af kommunernes andre bundlinjer. Lære egne kollegaer eller øvrige medarbejdere at anvende de antropologiske metoder til at gå på opdagelse i hverdagen.\n5 MODUL 3 TEMATISERING Hvorfor skal vi tematisere, og hvordan gør man? Fra opdagelsesfasen har deltagerne nu en masse ideer og observationer. De skal sorteres og systematiseres i forhold til det fokus, deltagerne og deres arbejdspladser har for deres innovationsprojekt. Det lærer de på modul 3. Deltagerne lærer metoder til at sortere den viden, de har fra opdagelsesfasen i forskellige temaer. VI LEDER EFTER Vandrehistorier Skjulte skatte Citater Paradokser/dilemma De lærer også at lave brugerportrætter Tematisering i praksis på egen case Deltagerne leder efter mønstre, sammenhænge, modsætninger og overraskelser i det materiale, de har samlet sammen i opdagelsesfasen. Deltagerne arbejder med egen case, og hjælper hinanden med at bruge vandrehistorier, skjulte skatte, citater og paradokser/dilemmaer. Deltagerne forbereder, hvordan de vil gennemføre tematiseringen sammen med kollegaerne og lederne på deres arbejdsplads. EFTER TEMATISERINGSFASEN KAN DELTAGERNE Anvende en række antropologiske metoder til at tematisere observationerne fra hverdagen. Tematiseringen skaber grundlag for at kunne udvikle kvalificerede ideer til nytænkning og løsninger på fokusområdet. Lære egne kollegaer eller øvrige medarbejdere at anvende de antropologiske metoder til at tematisere deres observationer i hverdagen.\n6 MODUL 4 IDÉUDVIKLING OG PRIORITERING Hvorfor skal vi idéudvikle og prioritere? Hvordan gør man? DELTAGERNE LÆRER AT udvikle idéer på baggrund af tematiseringen. Vi bruger paradokser fra tematiseringsfasen og hv?-spørgsmål til i fællesskab at få ideer. gennemføre et idéseminar. prioritere ideerne fra idéseminaret. Vi undersøger, hvordan blandt andet ressourcer, kompetencer og fysiske rammer kan påvirke prioriteringen. Idéudvikling og prioritering i praksis. Metoder til, hvordan deltagerne ideudvikler og prioriterer sammen med kollegaerne og lederne på arbejdspladsen. Deltagerne lærer også, hvordan de planlægger deres eget idéseminar, som skal gennemføres på arbejdspladserne mellem modul 4 og 5. De ser blandt andet på, hvordan man udvælger deltagere ud over egne kollegaer og leder. Deltagerne planlægger også den prioritering af ideerne, som følger efter idéudviklingen. Vi ser på hvem der skal være med til at prioritere idéerne, og hvordan prioriteringen finder sted. EFTER IDÉFASEN KAN DELTAGERNE Udvikle ideer på baggrund af tematiseringerne og gennemføre en idéproces med deres kollegaer Prioritere ideerne så der kan arbejdes videre med konkretisering og test af ideen\n7 MODUL 5 TEST Hvorfor teste idéer? Hvordan gør man? I testfasen lærer deltagerne, hvordan de kan gøre deres ideer så konkrete at de kan testes, og de lærer at teste deres ideer. DELTAGERNE LÆRER AT Konkretisere ideen så den kan testes Teste deres ideer Vurdere resultaterne af testen Gå fra test til permanente, nye måder at arbejde på, hvis testen viser, at idéen skaber værdi på arbejdspladsen. Test i praksis og metoder til, hvordan man inddrager kollegaerne og lederne på arbejdspladsen Deltagerne planlægger, hvordan de sammen med deres arbejdsplads får konkretiseret deres ide og testet den. Testen skal gennemføres på egen arbejdsplads efter modul 5. Deltagerne lærer også, hvordan de kommer videre efter testen. Vi ser på, hvordan de kan virkeliggøre en ide, som klarede test-fasen, og hvordan de på lidt længere sigt kan evaluere den EFTER TESTFASEN KAN DELTAGERNE Konkretisere en idé så den kan testes Planlægge og gennemføre en test af ideen og vurdere resultatet af testen


Klavs Bruun: - Jeg er jo ikke idiot – Ekstra Bladet\nKendte 6. dec. 2017 Husker du Susan K: Arbejder på bodega og dyrker tomater Samfund 1 time siden Nyt projekt skal spore multiresistente baktier i Danmark Boksning 33 min. siden Kessler dybt berørt: 'Det er helt forfærdeligt' 112 22 min. siden Motorvej ramt af ulykke: Et meget uheldig tidspunkt Samfund 46 min. siden Plastpartikler findes i fire af fem norske blåmuslinger Kendte 6. dec. 2017 Husker du Susan K: Arbejder på bodega og dyrker tomater\nFredag d. 18. mar. 2016 - kl. 22:20 0 0\nKlavs Bruun: - Jeg er jo ikke idiot\n- Det undrer og ærgrer mig helt vildt, at vi ikke var klar, siger landstræneren, der erkender, at vejen til Rio er blevet meget lang\nHør trænerens kommentar på nederlaget til Rumænien her (Video: Ritzau)\nAARHUS (Ekstra Bladet): Våde øjne og hængemuler. Det lignede en begravelse – og var det muligvis også. OL-drømmen eksploderede nærmest i næverne på en flok stillestående, handlingslammede spillere, da Danmark tabte med syv til Rumænien – og kunne have fået bøllebank, hvis modstanderne havde villet køre bundgas hele vejen hjem.\n- Jeg ved godt, det bliver svært. Jeg er jo ikke idiot, siger Klavs Bruun efter 25-32 i OL-kvalifikationens første kamp.\nTrods en hjemmebane, som ca. 100 rumænske glade og jublende fans såmænd også højlydt vandt ude på lægterne.\n- Jeg er selvfølgelig irriteret. Især fordi ingen på noget tidspunkt i kampen vinder deres mand-mand dueller, hvis vi lige ser bort fra Mette Tranborg. Det irriterer mig, vi konsekvent lader stregen stå, hvor hun vil, og det ærgrer mig, at vi står alt for meget på hælene. Det undrer og ærgrer mig helt vildt.\nSe også: Kæmpe nederlag: Dansk OL-drøm slagtet\nHåndbold - 18. mar. 2016 - kl. 21:00 Her er karaktererne: Hun bør skifte sport\nSe også: Slut: Danmark blev ydmyget i OL-kval\nJan Jensen - 18. mar. 2016 - kl. 21:31 Klavs Bruun har ikke udviklet landsholdet\nDer var triste miner på bænken (Foto: Jens Dresling)\nForstår spillerne ikke, hvad du vil – eller kan de bare ikke udføre det?\n- Jo. Jeg er ret sikker på, de forstår det, og jeg tror også, de kan. Jeg vil vove den påstand, at vi fysisk er lige så stærke som dem – vi er bare ikke klar! Måske ramte vi bare ikke spændingsniveauet i dag. De trænere, der finder den hemmelige opskrift, kommer til at vinde alt, siger den slagne landstræner og tilføjer:\n- Vi bliver nødt til at holde fast i, at vi skal slå Montenegro og holde i fokus, at vi har en chance.\nHvis du skulle satse penge på penge på en tur til Rio, ville du vel næppe spille store summer lige nu?\n- Jeg spiller aldrig på noget som helst. Jeg tror stadig, vi har chancen – og den går vi efter, siger Klavs Bruun.\nAnn Grete Nørgaard:\n- Vi bliver febrilske, vælger de forkerte løsninger og får ikke ramt dem hårdt nok defensivt. Lige nu er vi pisse skuffede, men vi har en kamp mod Montenegro, hvor vi har alt at spille for, siger hun og finder en smule håb – i Polen.\n- Det er ikke mere end halvanden måned siden, Kroatiens mænd skulle slå Polen med 11 – i Polen – for at komme i semifinalen. De vandt med 14. Håndbold er et fantastisk spil, hvor alt kan ske, siger venstrefløjen.\n- Men vi skal helt klart stramme op på ret mange parametre. Men det er længe siden, et dansk landshold har spillet to så dårlige kampe i træk, så skal ikke håbe, det bliver et helt andet rødt og hvidt mandskab, der går på banen lørdag aften.\nKlavs Bruun Jørgensen i rasende tilstand fredag aften (Fotos: Jens Dresling)\nKristina (Mulle) Kristiansen var meget skuffet over kampen. Se interviewet med hende her (Video: Ritzau)\nBoksning 33 minutter siden


Virkeligheden har ikke ét, men to overlappende lag i Stoltz’ roman om skilsmisse, synsforstyrrelse, seksualitet og svigt.\nKristina Stoltz’ roman 'Som om' er en fortælling om en families opløsning. I to tæt sammenvævede lag fortælles historien om Fannys nutid og fortid. I nutiden rammes Fanny af en eksistentiel krise, da hendes ægteskab er ved at gå i opløsning, og hun mister synet på det ene øje. I den parallelle barndomsfortælling skildres Fannys opvækst på Christianshavn i 1980'erne i en familie præget af frisind, politisk engagement og kærlighed, der dog også rummer psykisk sygdom, misbrug og skilsmisse. Mens Fanny på nutidsplanet rammes af angst over sit svigtende syn og må ligge på øjenafdelingen og vente på resultatet af en hjernescanning, bliver barnet Fanny båret rundt mellem barer og elskerinder af en far, der aldrig tiltales som far, men slet og ret hedder Charlie. Og hvor nutids-Fanny overraskes af sin lettere maniske ægtefælle, historiens ikke navngivne ’du’, der impulsivt indkøber bistader og biavlerdragt og har store planer for om at avle bybier, går fortids-Fanny rundt i gaderne og leder efter Charlie, som er forsvundet fra jordens overflade, efter det er gået op for ham, at Fannys mor vil skilles.\nTitlen 'Som om' peger på kernefamilien som projekt. Igennem en række sideportrætter af personer og familier, som Fanny og hendes forældre kommer i berøring med gennem hendes barndom, fremvises den familiemæssige pluralitet, og det uopnåelige ideal om en lykkelig kernefamilie får aldrig lov at indfinde sig som en reel og mulig familiekonstellation. Vi hører om forældre, der er døde, forældre, der er psykisk syge, forældre, der er fraværende, forældre, der sidder på værtshuse, enlige forældre osv. Og vi hører om svigt, men også om den kærlighed og omsorg, der findes og eksisterer på sine egne præmisser, også når stabiliteten skrider.\nStoltz’ realisme bliver aldrig hverken kynisk eller blødsøden, men fortæller med nerve, intimitet og råhed i et ukunstlet og upyntet sprog, der ind imellem nærmer sig det poetiske. Hun debuterede i 2000 med digtsamlingen 'Seriemordere og andre selvlysende blomsterkranse' og har siden skrevet noveller, romaner og erotiske fortællinger. Med 'Som om' lægger Stoltz sig i Tove Ditlevsens spor med beskrivelser af opvækst, ægteskab og moderskab. Romanen knytter sig dermed til de nye fremstillinger af mødre i samtidslitteraturen, et tema som også bl.a. Maja Lucas, Hanne Højgaard Viemose og Kirsten Thorup behandler i deres værker.