Herre Jesus Kristus, Guds Søn,\nforbarm dig over mig synder.\nI forordet til sin bog Sources (Kilder) skriver den ortodokse teolog Olivier Clement: "Kun ved at give ordet til de store vidner fra den udelte kirke (kirken før de store kirkesplittelser), i en generindring af den tradition, som er fælles for alle kristne konfessioner, kan vi leve økumenisk i vor tid."\nLevende Vand har aldrig udgivet sig for at være et økumenisk tidsskrift, men vort ønske er at præsentere åndelig læsning, som har sin rod i vor fælles tradition, og dermed give et lille bidrag til økumenien.\nDen økumeniske samtale om de forskelle kirkesamfundene imellem, der stadig skiller, er vigtig og nødvendig, men den ægte enhed skabes i bøn. Eller sandere sagt: Enheden er i bønnen.\nAlle der har været på retræte, har oplevet den dybe enhed, der erfares i den stille bøn. Det kan være en stor overraskelse for mange at opdage, at mennesker med så forskellig baggrund kan opleve sig så forenet.\nVed at fordybe os i Jesusbønnen rækker vi tilbage til de første kristnes bøn - til den tradition, som er fælles for alle kristne kirkesamfund.\nØrkenen har altid haft en særlig betydning i det kristne univers. Israels vandring i ørkenen har været prototype for den kristnes trosvandring gennem livet til det forjættede land: Himmelen. Profeterne blev lyriske, når de mindedes ørkenen: "Jeg vil kalde hende ud i ørkenen og tale kærligt til hendes hjerte" (Hos 2,16) Johannes Døberen levede i ørkenen før sin fremtræden. Jesus var i ørkenen ... De jødiske klosteranlæg i Quamran, dybt inde i Judæas ørken viser, at der var tradition for at søge ud i ørkenen for uforstyrret at kunne studere de hellige skrifter og\nsøge Gud i bøn.\nI løbet af det 4. århundrede blev ørkenområder i Egypten og Mellemøsten befolket af en særlig slags mennesker: eremitter, som boede i grupper eller totalt ensomme, og efterhånden opstod der klostersamfund.\nMan har diskuteret, i hvor høj grad Kirkens ændrede stilling i samfundet var årsag dertil. I de første tre århundreder levede de kristne under bølger af forfølgelse. At blive døbt var at blive viet til martyriet. Men under Konstantin den Store blev det in at være kristen. De kristnes antal voksede, og man kan i nogen grad sige at kvantiteten steg på kvalitetens bekostning. Hidtil havde Kirken bestået af menigheder med en levende tro - uden den valgte man jo ikke at påtage sig de kristnes usikre vilkår. Nu blev den mere eller mindre folkekirke, med de fordele, men også større overfladiskhed, der fulgte med. Korset var ikke længere martyrernes tegn, men blev efterhånden et tegn på verdslig magt.\nDer er i det mindste et tidsmæssigt sammenfald mellem Kirkens krise og ørkenlivets opblomstring.\nThomas Merton skriver i forordet til sin bog om ørkenfædrene, at "disse mødte deres tids problemer i den forstand, at de var foran deres tid og åbnede vej for udvikling af et nyt menneskesyn - det personalistiske - og et nyt samfund." Han hylder dem som mennesker, der ikke passivt ville lade sig dirigere af en dekadent stat.\nDisse menneskers hele orientering var rettet mod: "Hvordan bliver jeg frelst?" For dem var frelse ikke "bare" et spørgsmål om engang at komme i himmelen, men det hele menneskes helliggørelse ud fra Jesu ord: "Så skal I da være fuldkomne, som jeres himmelske far er fuldkommen." Bøn var for dem vejen, men i forbindelse med bønnen stillede de spørgsmålet: Hvordan kan vi opfylde Skriftens ord om at bede altid?\nMarkus Asketen, som levede i den ægyptiske ørken og døde som over hundredårig i begyndelsen af det 4. årh. skriver om bønnen:\n"Den hellige Paulus, som var ivrig for at vi ikke skulle forsømme bønnen, skrev: "Bed uophørligt" (1 Thess. 5,17). Endvidere skrev han med hensyn til, hvordan vi skulle blive i stand til at samle sindet: "Tilpas jer ikke denne verden, men lad jer forvandle, ved at sindet fornyes, så I kan skønne, hvad der er Guds vilje: det gode, det som behager ham, det fuldkomne" (Rom 12,2). Fordi vi er så svage og så ofte mangler tro, har Gud givet os forskellige bud, så at enhver, ud fra graden af sine anstrengelser, kan undgå det onde og blive frelst. Paulus leder os til at følge Guds fuldkomne vilje, og da han ved, at bønnen hjælper os til at leve efter Guds bud, lader han ingen lejlighed til at prise bønnen gå fra\nsig: "Under stadig bøn og anråbelse skal I altid bede i Ånden og holde jer vågne til det og altid være udholdende i forbøn for alle de hellige" (Ef. 6,18).\nDer er forskellige måder at bede på: Der er forskel på at bede med hele sindet samlet, og så med kroppen at indtage en bønsstilling, mens tankerne er adspredte. Igen er der forskel på at udskyde sin tid til bøn, til engang al verdslig snak og overfladiske arrangementer er overstået, og så at prioritere bønnen fremfor alt andet og give den første plads, i overensstemmelse med apostlens ord: "Herren er nær. Vær ikke bekymrede for noget, men bring i alle forhold jeres ønsker frem for Gud i bøn og påkaldelse med tak" (Fil 4, 4-6). Herren, som vidste, at intet kan lykkes uden bøn, sagde: "Vær ikke bekymrede for jeres liv, hvordan I får noget at spise eller drikke, eller for, hvordan I får tøj på kroppen ... men søg først Guds rige og hans retfærdighed, så skal alt andet gives jer i tilgift" (Matt 6, 25; 32). Herren kalder os til stadig større tro: for den, som er blevet befriet fra de daglige bekymringer og alligevel ikke mangler noget, vil han ikke vokse i tillid til Gud, når det drejer sig om evig velsignelse? Herren siger jo også: "Den, der er tro i det små, er også tro i det store" (Luk 16,10).\nLad os forsøge gennem bøn og håb at bandlyse alle verdslige bekymringer. Men hvis vi ikke helt kan dette, så lad os bekende for Gud, at vi kommer til kort og på ingen måde opgive at blive ledet i bønnen. For det er bedre at blive dadlet for hyppige fejl end for total opgivelse."\n(Fra: Early Fathers from the Philokalia, s 72 ff)\nDen gentagende bøn.\nTo unge rejste mod øst or at finde spirituelt liv. De besøgte klostre og vise mænd uden at få deres længsel tilfredsstillet. Men en dag kom de til en gammel munk, abbed Isaac, og de genkendte i ham en bønnens mand. Han sagde til dem, at målet for menneskets liv var, helt befriet for egoisme, dag for dag at trænge dybere ind i den åndelige virkelighed, til hele ens sind, ja hvert hjerteslag var blevet uafbrudt bøn.\nDe to venner gik lykkelige til deres logi, for ikke bare mødte den gamle mands ord deres længsel, men hele hans udstråling bekræftede, at han selv levede i stadig bøn. Men så udbrød den ene af dem: "Vi har jo ikke fået at vide, hvordan han er kommet dertil!" Altså måtte de dagen efter tilbage til den gamle munk med deres spørgsmål: "Hvordan kan vi nå til den bøn, du fortalte os om?" Abbed Isaac svarede: "Jeg vil\ngive jer en grundmodel for bønnen. Den skal I altid have for øje, jeres Ånd skal gøre den til jeres egen og uafbrudt skal I øve den. Til altid at leve i Guds nærvær kan følgende bøn hjælpe jer: "Gud kom mig til hjælp. Herre il mig til bistand" (Sl 38,23).\nAbbed Issac fortalte de to unge, at han selv havde fået denne bøn af et par munke, som igen havde fået den af nogle af de første fædre - ja for denne rejse foregik i det 4. årh. og den ene af de to var Johannes Cassian, som har haft uvurderlig betydning for Vesterlandets klosterliv. Abbed Isaac sagde til dem, at ud af hele Den hellige Skrift var disse vers valgt, fordi de passede til alle de stemninger, vi kan være i. I alle situationer kan man rette disse vers mod Gud i bøn. Med disse ord erkender vi vores svaghed, men er samtidig fuld af tillid til, at Gud vil høre os. Har han ikke selv givet os denne bøn?\n"I disse små vers skal vi altså leve i stadig bøn; når ulykke rammer os, for at vi kan blive befriet, og når vi er lykkelige, for at vi ikke skal rammes af overmod. Ja, uden afbrydelse skal vi i vore hjerter gentage og overveje disse ord".\nVi finder mange eksempler på denne gentagende bøn i de første kristnes liv. Augustin skriver om, at brødrene ude i ørkenen bad korte bønner, som de ligesom affyrede mod Gud. Derfra har man i den katolske tradition udtrykket "skudbønner", korte bønner, som man beder dagen igennem. "Bed kort, bed ofte, bed fyndigt", sagde Luther - som i sin katolske opvækst havde lært at bede skudbønner.\nMan kan påvise, at Jesusbønnen i den form, vi kender den, blev bedt i Sankt Katarinaklostret i Sinaiørkenen i 500-taliet. I 1300-taliet blev den af Gregor af Sinai ført til Athos. Det fortælles, at han på Athos fandt mange hellige mænd, som levede i forsagelse og meditation, men at ingen kendte den uafbrudte bøn, Jesusbønnen. Han underviste dem i den, og Athos blev gennem hundreder af år hjemsted for Jesusbønnen.\nFlere forfattere nedskrev egne og andres erfaringer med Jesusbønnen, som efterhånden blev omgivet af en rig litteratur. Disse skrifter samledes i 1700-taliet og blev i 1782 udgivet i Venedig under navnet Filokalia, som betyder "ven af skønhed". Den skønhed, der er tale om, er naturligvis Guds riges skønhed. I 1790 blev denne bog oversat til\nrussisk. Først i midten af 1800-taliet fandt denne tradition vej til Vesteuropa.\nMen også her har man kendt den gentagende bøn. Vi finder den i "Uvidenhedens sky", skrevet af en ukendt engelsk middelaldermunk. Dog har denne bønsform ikke haft nær så stor udbredelse i Vest- som i Østkirken.\nMen er det ikke åndløs teknik at gentage en bøn? Det kan det være. Nemlig hvis man anvender en kort formular blot med den hensigt at nå dybere bevidsthedsniveauer i en proces, hvor ens selvudvikling står i centrum. Kærlighed er hele forskellen mellem meditationsteknik og bøn. I teknik søger man sin egen udvikling, måske sin egen guddommeliggørelse, man er selv i centrum. I bøn står Den Anden i centrum. I bøn\ngår jeg ud af mig selv i kærlighed til Gud.\nOm forholdet mellem mantrameditation og Jesusbønnen skriver Wilfrid Stinissen i sin bog, Jesusbønnen: "Der er en væsentlig forskel: Mantraet er en lyd, som er uden betydning, og som man gentager mekanisk. I Jesusbønnen derimod beder man Navnet opmærksomt og tilbedende. I dette tilfælde er Navnet sakramente for et kærlighedsfyldt nærvær."\nSøren Kierkegård taler om "den hellige gentagelse", og den foregår på et helt andet niveau end gentagelsen af et mantra. I gudstjenesten finder vi den hellige gentagelse, som vi gør det i kirkeåret. De, som beder tidebønner, vender igen og igen tilbage til "Ære være Faderen og Sønnen og Helligånden". Måske tanker man ikke lige dybt over indholdet hver gang, man afslutter en bøn med denne tilbedelse af Den hellige Treenighed, men lidt efter lidt erfarer man, at når man i ærbødighed bøjer sig dybt eg siger disse ord, udtrykker man sin dybeste bestemmelse som menneske: At elske og tilbede Gud.\n"Herre Jesus Kristus, Guds Søn, forbarm dig over mig synder"\nhar vi "den hellige gentagelse",\nsom erfaringen viser også er helligende.\nJesu navns betydning i bønnen.\nI Apostlenes Gerninger læser vi gang på gang om, hvilken helt central plads Jesu navn havde i de første kristnes liv og prædiken. Man har da også kaldt dette skrift for Navnets Evangelium.\n"Enhver som påkalder Herrens navn, skal frelses", siger apostlen Peter i sin pinsetale (ApG 2,21). Og da Peter og Johannes foran Rådet må gøre rede for den uro, de skabte, siger Peter: "Der er ikke givet mennesker noget andet navn under himmelen, som vi kan frelses ved" (ApG 4,12).\nApostlene helbredte syge i Jesu navn, de uddrev onde ånder i Jesu navn - og da Paulus var på sin sidste rejse til Jerusalem og det i Milet blev profeteret ham, hvilke forfølgelser han kunne vente sig, udbrød han: "Jeg er rede til i Jerusalem at dø for Herren Jesu navns skyld".\nNår forældre i dag giver deres barn navn, kan det have tilfældighedens præg. Der er mode i navne. Men når Bibelens folk gav et barn navn, blev der lagt en dyb betydning i dette navn. Navnet udtrykte barnets væsen, dets kald. Der var identitet mellem navn og person. Ja, navnet kunne have en vis selvstændighed, som da Gud lovede\nIsrael, at han skulle sende en engel foran folket i dets kamp mod kana'anæerne, og samtidig formanede det: "Du må ikke trodse ham ... for mit navn er i Ham" (2 Mos 23,21). Og da folket kom ind i det forjættede land, ville Gud selv udvælge "et sted til bolig for sit navn" (5 Mos 12).\nZacharias og Elisabeth bestemte ikke selv, hvad deres barn skulle hedde: "Du skal give ham navnet Johannes", havde englen sagt, da Zacharias havde fået 1øfte om, at de skulle få denne søn. Johannes betyder "Gud er nådig". Dette var hvad Johannes skulle forkynde, og han gjorde det allerede med sit navn. Heller ikke Maria og Josef kunne selv bestemme deres barns navn: "Han skal hedde Jesus" havde Herrens engel sagt, "for han skal frelse sit folk fra dets synder" (Matt 1,21).\nVi såkaldt moderne mennesker har en vis sans for et navns betydning. Vi føler det uværdigt bare at være et nummer. At have et navn udtrykker, at man er en person. At meddele en anden sit navn er at åbne for kontakt med den anden. Men i den semitiske tradition lå der endnu mere i dette. Da navnet udtrykte bærerens væsen, gav man gennem sit navn andre adgang til sit væsen.\nGud har givet os Jesu navn at påkalde - Jesus som sagde: "Den som ser mig, ser Faderen" - og dermed giver Gud os adgang til sit væsen, som er at være Far. Når vi i tro påkalder Jesu navn, åbnes Faderens favn for os. Vi bliver modtaget som den fortabte søn. Vi bliver Faderens barn med alle de rettigheder, det medfører.\nI grunden ville det være nok bare én gang i livet at påkalde dette hellige navn. Men stadig berøres vi af synden. Stadig laver vi dumme ting. Hvert øjeblik har vi behov for frelse. Derfor må vi gentage vores påkaldelse af frelsernavnet.\nNår man slår en tangent an på et klaver, klinger mange under- og overtoner med, så den anslåede tone får dybde og farve. På samme måde når vi nævner et elsket menneskes navn: Hele dette menneskes personlighed med alle dets klangfarver bliver levende for både vores tanke og vore følelser. Jo mere vi kender Jesus - gennem evangeliet, gennem\nKirkens erfaring og gennem vor egen personlige oplevelse - jo flere under- og overtoner vil klinge med, når vi nævner Jesu navn.\nI den rige litteratur, som findes om Jesusbønnen, tales der ofte om varme i hjertet hos den bedende. Denne bøn kaldes jo også hjerte-bønnen.\nI en gammel vækkelsessalme, som var min ungdoms favorit, finder\nman samme hjertevarme:\nDet har bud til unge, gamle skyder stadigt friske skud;\ndet har sat min sjæl i brand;\nDer er ingen tvivl om, at mange kristne, når de hører om Jesusbønnen, oplever at den smelter sammen med den kærlighed, de i forvejen havde til Jesu navn.\nJesusbønnen i en presset hverdag.\nDen svenske domprovst Per-Olof Sjogren skriver i sin lille bog Jesusbönen, at denne er et middel til at overleve i en åndelig istid:\n"Ikke mindst i et hårdt presset dagsprogram viser det sig hvor anvendelig for ikke at sige nødvendig Jesusbønnen er. Mange alvorlige kristne klager i vore dage over, hvor svært det er i hverdagslivet at fastholde fællesskabet med Kristus. I Kirken er det skønt at møde Ham, og hjemme kan man i Bibelen og bønnebogen fordybe sig i Hans barmhjertighed og nåde, men når højmessen er forbi, når den private andagt er ovre, og alle pligterne, opgaverne, kravene, menneskene trænger sig på, kan andagten og stilheden foran Gud være som bortblæst. Det moderne samfunds tempo er så hurtigt, nerverne må altid være på højspænding, og ikke mindst for den, som midt i det hele vil forsøge at leve som kristen, kan kampen for at virkeliggøre dette blive overvældende svær, ja næsten krampagtig.\nDet er især ud fra dette synspunkt, at Jesusbønnen fremstår som en hjælp for den enkelte kristne til at fastholde fællesskabet med Kristus. Også i det mest anstrengte dagsprogram findes nu og da 1-, 2-, 3-, 5 minutters pauser, som man får foræret. En bus kører før tiden, og jeg må vente til den næste. I stedet for at anvende de fem minutters ventetid til i tankerne at forfatte et vredt læserbrev om bussernes overholdelse af køreplanen, kan jeg stille tænke: "Nu fik jeg fem minutters pause. Den kan jeg anvende til at tænke på Jesus Kristus, Guds Søn, min Herre, til at bede Ham forbarme sig over mig"(Jesusbönen s. 91).\nDet tager bare nogle sekunder at bede Jesusbønnen i sin fulde længde - og i den korteste form "Jesus", er bønnen kun et suk. Men hvad kan der ikke ligge i dette korte suk? Hvem kan sige, at de ikke har tid til bøn?\nI den gamle Pagt udvalgte Gud et sted til bolig for sit navn. Paulus minder os om, at vi er Guds tempel. Når vi ofte påkalder Jesu navn, vil vi erfare dette indre tempel, hvor vi kan være sammen med Ham. Da oplever vi, at Jesu 1øfte bliver opfyldt: "Vi skal komme til ham og tage bolig i ham" (Joh 14,23).


Skat.dk: Krav om sikkerhedsstillelse som betingelse for registrering – Partshøring – Formodning om stråmandsvirksomhed\nSikkerhedsstillelse, moms, A-Skat og AM-bidrag, partshøring, stråmandsvirksomhed\nLandsskatteretten fandt, at SKAT ud fra en formodning om stråmandsvirksomhed med rette havde stillet krav om sikkerhedsstillelse ved et selskabs registrering vedrørende moms, A-skat og AM-bidrag, samt at SKATs afgørelse ikke var behæftet med mangler i relation til partshøring og begrundelse.\nOpkrævningslovens § 11, stk. 2-3, § 11, stk. 8\nForvaltningslovens § 19, stk. 1-2\nDen juridiske vejledning 2018-2, afsnit G.A.3.3.1.2\nKlagen skyldes, at SKAT har krævet sikkerhedsstillelse på 127.000 kr. som betingelse for selskabets registrering for moms, A-skat og AM-bidrag, jf. opkrævningslovens § 11, stk. 2.\nH1 IVS (herefter selskabet) er et iværksætterselskab. […] (herefter direktøren) står som direktør i selskabet. Selskabet er i det centrale virksomhedsregister, CVR, registreret under branchekoden 46.36.00 - Engroshandel med sukker, chokolade og sukkervarer.\nSKAT har blandt andet oplyst, at direktørens familiemedlem, A, og familiemedlem, B, har og har haft flere virksomheder med restancer til SKAT i samme eller lignende branche, som selskabet er registreret under.\nDirektørens familiemedlem, A, blev den 30. november 2015 nægtet registrering af en lignende virksomhed.\nSelskabet blev anmeldt til registrering den 13. december 2015. Selskabet søgte om at blive registreret for moms med virkning fra den 1. december 2015 og A-skat og AM-bidrag med virkning fra den 31. december 2015.\nSKAT traf afgørelse den 21. december 2015, hvorefter selskabet blev pålagt at stille sikkerhed som betingelse for registrering.\nSKAT har i tiden mellem anmeldelsen af 13. december 2015 og afgørelsen af 21. december 2015 ikke foretaget partshøring af selskabet.\n"Partshøring er undladt, fordi det vil medføre overskridelse af 14 dages fristen i opkrævningslovens § 11, stk. 8, jf. forvaltningslovens § 19, stk. 2, nr. 2."\nSKAT traf afgørelse den 12. januar 2016, hvorefter selskabet blev afvist fra registrering.\nSelskabet var pr. 5. januar 2017 ikke blevet registreret for moms.\nSKAT har ved afgørelse af 21. december 2015 stillet krav om sikkerhedsstillelse på 127.000 kr. som betingelse for registrering af selskabet for moms, A-skat og AM-bidrag.\nSKAT har som begrundelse for afgørelsen blandt andet henvist til følgende (uddrag):\n"Vi stiller krav om sikkerhed, fordi det er vores opfattelse, at selskabet reelt skal drives af et medlem af direktørens nærmeste familie.\nVi har konstateret, at et medlem af direktørens nærmeste familie driver en personligt ejet virksomhed, hvor SKAT har et usikret tilgodehavende på over 50.000 kr.\nDer er en verserende sag, hvor der er henstand med betaling. Denne sag er ikke medtaget i denne begrundelse.\nDerudover har denne person også været direktør i andre selskab, hvor SKAT har et usikret tilgodehavende på over 50.000 kr. Direktøren er udtrådt pr 1. september 2015, men gælden er opbygget i en periode, hvor denne person stadig var direktør i selskaberne.\nDet skal bemærkes, at denne person er indtrådt i et af selskaberne igen.\nReglerne står i opkrævningslovens § 11, stk. 2.\nVi stiller også krav om sikkerhed, fordi vi har vurderet, at et krav om, at selskabet skal betale moms hver måned (kreditbegrænsning) efter momslovens § 62, stk. 4, ikke er nok til at sikre, at I betaler moms til tiden. Det skyldes, at vi vurderer, at det kan betyde et tab for staten, at denne person har indflydelse på selskabets ledelse.\nDer er ved denne vurdering blandt andet lagt vægt på:\nat der ikke er betalt A-skat/AM-bidrag til tiden igennem en længere periode i den føromtalte personlige ejet virksomhed\nat der er angivet 0 kr i moms trods udbetaling af løn i den føromtalte personlige ejet virksomhed\nat der ikke er betalt moms, A-skat/AM-bidrag og punktafgifter korrekt i de føromtalte selskaber\nat selskabet ønskes registreret med lignende branche, som i de føromtalte virksomheder\nat et medlem af direktøren nærmeste familie fik nægtet et lignende selskab registrering den 30. november 2015\nReglerne står i opkrævningslovens § 11, stk. 3.\nHvis I inden 8 dage sender os et detaljeret budget for en 12-måneders-periode, vil vi vurdere sikkerhedens størrelse igen.\nBudgettet skal være ledsaget af nedennævnte supplerende materiale:\nUdførlige specifikationer af forudsætningerne for budgettets enkelte poster, herunder specifikation af de enkelte aktiver\nDokumentation for at virksomheden råder over den likviditet, der er tilstrækkelig til at kunne finansiere den daglige drift. Evt. kassekredittens størrelse\nRedegørelse for virksomhedens forretningsgrundlag\nKopi af lejeaftaler for lokaler og andre faciliteter i forbindelse med virksomhedens drift - herunder adressen, hvor virksomheden skal drives fra\nKopi af kontrakter/indgående aftaler med leverandører m.m.\nOplysning om antal ansatte\nDokumentation på hvem der har prokura i banken\nPartshøring er undladt, fordi det vil medføre overskridelse af 14 dages fristen i opkrævningslovens § 11, stk. 8, jf. forvaltningslovens § 19, stk. 2, nr. 2."\nSKAT har i høringssvaret til Landsskatteretten af 8. februar 2016 blandt andet henvist til følgende (uddrag):\n"Baggrunden for krav om sikkerhedsstillelse er, at SKAT har en formodning om, at det er direktør […] [Familiemedlem A], som reelt skal drive virksomheden.\nBegrundelsen for denne formodning er at:\nat [Familiemedlem A] driver en lignende virksomhed, som har store restancer til SKAT\nat [Familiemedlem A] har drevet andre virksomheder inden for samme branche, med restance til SKAT\nat [Familiemedlem A] fik nægtet en lignende virksomhed … registrering den 30. november 2015\nat H1 IVS er stiftet pr 30. november 2015 og ønsker en startdato for moms, A-skat/AM-bidrag den 1. december 2015 med samme branche som i …\nat der er et andet familiemedlem, som har stiftet IVS’er og forsøgt registreret med lignende virksomheder. De er blevet nægtet registrering\nat SKAT har været på uanmeldt besøg i nogle af de andre virksomheder, og ved interviews af de ansatte henvises der til [Familiemedlem A], når der bliver spurgt om, hvem der ejer virksomheden\nat det er den samme revisor [C], som anmelder alle virksomhederne til registrering. Han har også anmeldt H1 IVS til registrering for moms og A-skat/AM-bidrag\nSKAT nægter selskabet registrering, da de ikke kontakter SKAT eller sender noget materiale ind, som der står i brevet, at de har mulighed for.\nI klagen er der fremkommet nye oplysninger.\nDet oplyses, at H1 IVS forsøger at etableer en […]-butik, som direktøren selv skal forestå driften af.\nDenne oplysning svarer ikke til den branche som selskabet har pt. Det har en branche i engros-leddet og en butik på anses, at være i detail-leddet.\nMen hvis selskabet havde oplyst dette til SKAT, ville SKAT have bedt om dokumentation for oplysningen bla. i form af en lejekontrakt på et lokale (adressen på selskabet er direktørs privatadresse) og kopi af aftaler med leverandører. Derudover et budget og oplysning om selskabets likviditet, for at det kan dokumenteres, at der er likviditet og økonomisk mulighed for at kunne starte den givne virksomhed op. Samt en direktørkontrakt og antal ansatte, så det fremgår, hvem skal udføre arbejdet. Men det fremgår også af kravet om sikkerhedsstillelse, hvilke materiale SKAT har brug for.\nHvis selskabet havde taget kontakt til SKAT og SKAT havde fået dokumentation for de nye oplysninger, ville SKAT formodentlig have frafaldet kravet om sikkerhed.\nDet skal bemærkes, at der i klagen også anføres, at SKAT ikke har oplyst, hvem af den nærmeste familie, som SKAT formoder skal reelt drive virksomheden. SKAT har ikke mulighed for at oplyse dette i brevet om sikkerhedsstillelse pga. SKAT er omfattet af den særlige tavshedspligt jf. SFL § 17, stk. 1.\nVi indstiller med baggrund i ovennævnte oplysninger, at SKATs afgørelse om nægtelse af registrering fastholdes, da der ikke på nuværende ligger dokumentation for hvem, der reelt skal drive virksomheden og hvor den skal drives fra, samt hvilken aktivitet, der skal være i virksomheden."\nSelskabets repræsentant har nedlagt påstand om, at SKATs pålæg om sikkerhedsstillelse skal bortfalde, og at selskabet registreres for moms.\nRepræsentanten har til støtte for sin påstand blandt andet anført følgende (uddrag):\n"Min klient har ikke tidligere drevet momspligtig virksomhed.\nDer er i begrundelsen fra SKATs side ikke anført, hvem fra min klients nærmeste familie, der angiveligt skulle være årsag til kravet om sikkerhedsstillelse, og der foreligger intet konkret om, hvorfor SKAT er af den opfattelse, at et medlem af min klients nærmeste familie reelt skulle drive selskabets aktiviteter.\nDer er i SKATs begrundelse ikke anført nogen argumentation herfor overhovedet, og det bestrides, at det skulle forholde sig således.\nDet er min opfattelse, at den af SKAT trufne afgørelse er uden hjemmel i opkrævningslovens § 11, stk. 2 og 6, og jeg skal derfor nedlægge påstand om, at den af SKAT trufne afgørelse ændres således, at der sker registrering af min klients virksomhed uden krav om sikkerhedsstillelse."\nUnder sagens behandling i Landsskatteretten har SKAT den 24. november 2016 blandt andet udtalt følgende (uddrag):\nPartshøring set overfor opkrævningslovens 14-dagesfrist for afgørelse om sikkerhedsstillelse.\nDet følger af forvaltningslovens § 19, stk. 1, at der skal foretages partshøring, når en part ikke kan antages at være bekendt med, at myndigheden er i besiddelse af bestemte oplysninger om en sags faktiske grundlag eller eksterne faglige vurderinger.\nDette gælder dog ikke, hvis udsættelse vil medføre overskridelse af en lovbestemt frist for sagens afgørelse, jf. forvaltningslovens § 19, stk. 2, nr. 2.\nAf opkrævningslovens § 11, stk. 8, 1. pkt., fremgår følgende:\n"Pålæg om sikkerhedsstillelse efter stk. 2 skal meddeles virksomheden, senest 14 hverdage efter at virksomheden anmeldes til registrering"\nDet er SKATs opfattelse, at de 14 hverdage udgør en lovbestemt frist for sagens afgørelse i forvaltningslovens forstand, som dermed kan begrunde en fravigelse af reglerne omkring partshøring i forvaltningslovens § 19, stk. 1.\nDet er vanskeligt at forestille sig en situation, hvor undtagelsen i forvaltningslovens § 19, stk. 2, nr. 2, ville finde anvendelse, hvis den ikke finder anvendelse i nærværende situation, hvor der i opkrævningsloven er fastsat en afgørelsesfrist på 14 hverdage.\nSKAT er endvidere ikke enig i Skatteankestyrelsens synspunkt om, at fristen i opkrævningslovens § 11, stk. 8, alene skal betragtes som en ordensforskrift, og at der således ikke er tale om en endelig frist på 14 hverdage for krav om sikkerhedsstillelse.\nFor så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en ordensforskrift, kan der henvises til en principiel sag afgjort af Ankestyrelsen (KEN nr. 9324 af 15. april 2001). Sagen angik forholdet mellem forvaltningslovens partshøringsregel i § 19, stk. 2, nr. 2, og en fristregel i den dagældende arbejdsskadelovs § 31, stk. 1.\nAnkestyrelsen fandt i denne sag ikke, at fristreglerne i arbejdsskadelovens § 31, stk. 1, hvorefter afgørelser om varigt mén og tab af erhvervsevne så vidt muligt skulle træffes inden 1 år og senest 2 år efter Arbejdsskadestyrelsens anmeldelse, gav hjemmel til en generel undladelse af at partshøre.\nVed denne vurdering blev der lagt vægt på, at fristreglen på 2 år måtte anses for en ordens-forskrift, der tjente det formål, at der skulle træffes afgørelse indenfor en rimelig tid, i særlig grad af hensyn til den skadelidte. Der var i loven ikke knyttet retsvirkninger til en eventuel overskridelse af fristen.\nDet fremgår endvidere af referatet af afgørelsen ovenfor, at 2-års-fristen alene gjaldt "så vidt muligt". Dette forbehold findes ikke i opkrævningslovens § 11, stk. 8.\nI modsætning til ovenstående afgørelse er der knyttet vidtgående (og for virksomheden bebyrdende) retsvirkninger til bestemmelsen, idet manglende sikkerhedsstillelse medfører, at virksomheden ikke kan registreres, og at en fortsættelse af drift i virksomheden er strafbar. Virksomheden har således krav på at vide, om SKAT kræver sikkerhedsstillelse, og om dens drift kan være ulovlig. Dette begrunder også den korte tidsfrist i bestemmelsen.\nI Karnovs bemærkning til bestemmelsen anføres, at:\n"Registreringsnægtelse som følge af manglende rettidig sikkerhedsstillelse svarer til et påbud om at undlade at drive indeholdelsespligtig virksomhed ud over de nødvendige afviklingsdispositioner. Det må antages at rpl kap. 57 om fogedforbud gælder over for den, der, efter at registrering er nægtet, fortsætter registreringspligtig virksomhed ud over de nødvendige afviklingsdispositioner. "Et sådant fogedforbud blev nedlagt af fogedretten på SKATs foranledning i sagen TfS 1997, 349.\nI den Juridiske Vejledning afsnit "G.A.3.3.1.3 - Fremgangsmåde ved forkortet afregning eller sikkerhedsstillelse" står der følgende om fristen:\n"SKAT skal træffe afgørelse om forkortet afregning eller sikkerhedsstillelse indenfor en tidsfrist på 14 hverdage efter, at virksomheden har anmeldt sig til registrering."\nDet er på denne baggrund vores opfattelse, at 14-dages-fristen er en egentlig frist med den retsvirkning, at der ikke herefter kan stilles krav om sikkerhedsstillelse. Der er med andre ord ikke i vores øjne tale om en ordensforskrift uden reel retsvirkning.\nDet fremgår ligeledes i samme afsnit, at tidsfristen på de 14 hverdage for at stille krav om sikkerhed eller forkortet afregning som betingelse for registrering skal regnes fra det tidspunkt, hvor en korrekt udfyldt registreringsanmodning er modtaget hos Erhvervsstyrelsen. Det fremgår samtidig, at en virksomhed ikke vil kunne påberåbe sig 14-dages-fristen, hvis virksomheden har begået svig eller lignende. Modsætningsvis må det konkluderes, at hvis ikke der er begået svig kan virksomheden påberåbe sig 14-dages-fristen for afgørelse om sikkerhedsstillelse, såfremt krav herom fremsættes af SKAT efter de 14 hverdage.\nSkatteankestyrelsen anfører, at en overskridelse af 14-dages-fristen ikke har tilknyttet nogen retsvirkninger ud fra lovteksten eller forarbejderne. SKAT anser retsvirkningen for at være, at retten til at kræve sikkerhed eller forkortet afregning går tabt, såfremt fristen ikke overholdes. Dette da der er tale om en lovbestemt frist og ikke en ordensforskrift.\nSKAT har siden indførelsen af loven og regelsættet administreret efter, at de 14 hverdage var en retlig bindende frist. SKAT har derfor aldrig truffet afgørelser omkring sikkerhedsstillelser, såfremt de 14 hverdage var overskredet. Det har ellers ofte været aktuelt, såfremt der har været systemnedbrud eller sagsbunker hos Erhvervsstyrelsen, der er "sagsføder" af sagerne. SKAT har betragtet de 14 hverdage som en absolut frist med klar retsvirkning og ikke blot en ordensforskrift.\nDer er en langvarig praksis hos SKAT for ikke at gennemføre partshøring, og denne praksis har aldrig været anfægtet af Landsskatteretten.\nOvenstående taler ifølge SKAT for, at fristen i opkrævningslovens § 11, stk. 8, kan begrunde en fravigelse af partshøringsreglerne i forvaltningslovens § 19, stk. 1, jf. § 19, stk. 2, nr. 2.\n14-dages fristen i forhold til de faktiske forhold\nFristen i nærværende sager er meget kort, og det vil derfor næppe være muligt at tilrettelægge sagsbehandlingen således en partshøring på 14 dage kan gennemføres. En almindelig partshøring på 14 dage vil som altovervejende hovedregel medføre overskridelse af fristen på 14 hverdage for afgørelse om sikkerhedsstillelse.\nSKAT har endvidere ikke 14 hverdage til at sagsbehandle, herunder kræve sikkerhed for registrering, da de 14 hverdage er at regne fra anmeldelsens modtagelse hos Erhvervsstyrelsen. Ved normal drift modtager SKAT sagerne fra Erhvervsstyrelsen til behandling i løbet af 1-3 dage. De 14 hverdages frist for afgørelse omkring sikkerhedsstillelse, er derfor for SKAT allerede blevet kortere ift. sagsbehandlingen. På grund af sagsmængden har SKAT ofte kun under 5 hverdage til at sagsbehandle en anmodning om momsregistrering ift. anvendelse af opkrævningslovens bestemmelser omkring sikkerhedsstillelse og forkortet afregning.\nSagsbehandlingen i disse sager er alle individuelle og kan strække sig over flere dage, afhængig af sagens kompleksitet, førend afgørelse om forkortet afregning eller krav om sikkerhedsstillelse kan træffes.\nEn partshøring vil derfor i langt de fleste sager være umulig at gennemføre indenfor fristen på de 14 hverdage, jf. opkrævningslovens § 11, stk. 8. Som tidligere nævnt må undtagelsen for partshøring, jf. forvaltningslovens § 19, stk. 2, være udfærdiget til brug for netop sådanne afgørelser, hvor lovbestemte tidsfrister i praksis umuliggør en partshøring.\nSpørgsmålet, om der kan benyttes en forkortet høringsfrist\nFor det tilfælde, at Skatteankestyrelsen/Landsskatteretten skulle komme frem til, at der skal partshøres, er det SKAT Juras opfattelse, at der bør være mulighed for at give en forkortet høringsfrist henset til den korte frist i opkrævningslovens § 11.\nSkatteankestyrelsen bemærker i øvrigt, at SKATs begrundelse er mangelfuld.\nSKAT skal her komme med en udtalelse på følgende punkter:\nDen afledte nægtelse af registrering ved manglende sikkerhedsstillelse - opkrævningslovens § 11, stk. 6 og stk. 9\nAd. 1 Stråmandsvirksomhed\nSkatteankestyrelsen bemærker, at SKAT ikke i tilstrækkelig grad har godtgjort, at betingelserne for at kræve sikkerhedsstillelse efter opkrævningslovens § 11, stk. 2 er opfyldt. Det er således ikke i det af SKAT fremlagte materiale påvist, at det er [Familiemedlem A], der reelt skal drive selskabet, eller at der i øvrigt efter bestemmelsen er grundlag for at stille sikkerhed.\nBegrundelsen i vores sager på stråmandsvirksomheder indeholder normalt alle de oplysninger, SKAT er i besiddelse af, herunder oplysninger, som er konstateret i tidligere sager, vedrørende den person, SKAT mener, er den der reelt driver virksomheden.\nVi kan dog ikke i afgørelsen oplyse økonomiske og private forhold på der reelt driver virksomheden, da vi skal beskytte personen (parten) mod at tredjemand, her stråmanden, får aktindsigt.\nSKAT kan konstatere, at stråmænd ofte bruges, når den reelle ejer/leder enten få dage før er blevet nægtet registrering af ny virksomhed, er taget, eller er under konkursbehandling med tidligere virksomheder, eller er tvangsafmeldt af SKAT for manglende angivelser efter opkrævningslovens § 4, stk. 3, og har store usikrede restancer til SKAT.\nSKAT skal bemærke, at vi erkender at officialprincippet gælder i den pågældende sag og at det er vores opfattelse at sagen H1 IVS - journal nr. […] er tilstrækkeligt oplyst idet vi begrunder vores afgørelse med følgende:\nat [Familiemedlem A] … driver enkeltmandsvirksomhed [X] …Branchen er 47 24 00 - detailhandel med brød, konditori- og sukkervarer. Virksomheden har en restance til SKAT på 4.295.655 kr. Vi har foretaget kontrol i virksomheden for indkomst årene 2011, 2012, 2013 og 2014 og har konstateret manglende angivelse og betaling af moms og punktafgifter for et stort million beløb.\nat [Familiemedlem A] har drevet andre selskaber inden for samme branche med restance til SKAT.\n… [Selskab Y], som på vegne af SKAT er taget under konkursbehandling. Vi har anmeldt et krav på 1.5 mio kr\n… [Selskab Z]. Selskabet har en restance til SKAT på 148.480 kr.\nat [Familiemedlem A] er med i direktionen af [Selskab Æ] ... Selskabet er den 30. november 2015 nægtet registrering for moms og A-skat på grund af manglende sikkerhedsstillelse.\nat H1 IVS er stiftet pr 30. november 2015 (samme dag som [Selskab Æ] er blevet nægtet registrering) og ønsker en startdato for moms, A-skat/AM-bidrag den 1. december 2015 med samme branche som [Selskab Æ].\nat … [Familiemedlem B] den 16. september 2015 har søgt om moms- og a-skatteregistrering af 10 nye selskaber. Selskaberne er nægtet registrering, da der ikke er stillet sikkerhed. SKAT traf afgørelse om, at de 10 selskaber var stråmandsvirksomhed med [Familiemedlem B] som stråmand og med [Familiemedlem A] som den der reelt driver virksomhederne. Kravet om sikkerhed og senere nægtelse af registrering var med baggrund i [Familiemedlem A] øvrige registreringsmæssige forhold overfor SKAT.\nat SKAT har været på uanmeldt besøg i nogle af disse 10 anmeldte selskaber, og ved interviews af de ansatte blev der henvist til [Familiemedlem A], når der blev spurgt om, hvem der ejer og driver virksomheden\nat det er den samme revisor [C], som anmelder alle selskaber til registrering. Han har også anmeldt H1 IVS til registrering for moms og A-skat/AM-bidrag.\nUd fra ovenstående historik har SKAT vurderet, at det er overvejende godtgjort, at også H1 IVS, skal drives af [Familiemedlem A]. Samt at [Familiemedlem A] til fulde opfylder opkrævningslovens objektive og subjektive betingelser for at kræve sikkerhed ifm. anmodning om registrering.\nDet bemærkes, at [Familiemedlem A] er opført i SKATs træskoregister, da han tidligere er blevet nægtet registrering. Han er derfor fuldt vidende om, at SKAT formentlig vil kræve sikkerhed ved opstart af ny virksomhed, hvor han optræder som officiel ejer, direktør eller bestyrelsesmedlem.\nKlager har efterfølgende i sin klage anført ny oplysning om branche, som SKAT i sin sagsbehandling på registreringstidspunktet ikke har haft mulighed for at tage med i sagsbehandlingen. Branchen, detailbutik med salg af […], er dog uforenelig med den anførte registreringsadresse, der er en privatadresse på 2.sal. Om den nye oplysning havde medført en anden afgørelse fra SKAT, såfremt den var kendt på registreringstidspunktet, er tvivlsom, da det ikke ændrer ved historikken og forholdene nævnt ovenfor.\nHvis kravet for påvisning af stråmandsvirksomhed er tilvejebringelse af dokumenter o. lign., der med 100 procents sikkerhed dokumenterer, at det ikke er den formelle leder, stråmanden, men en bagmand, der driver virksomheden, vil det formentlig aldrig kunne tilvejebringes indenfor 14-dages-fristen. Hvis begrundede indicier, konstateringer o.lign ikke er tilstrækkeligt i sådanne sager, vil SKAT ikke kunne anvende sanktionen med krav om sikkerhed overfor stråmandsvirksomhed.\nAd. 2 Den afledte nægtelse af registrering ved manglende sikkerhedsstillelse - opkrævningslovens § 11, stk. 6 og stk. 9\nSKAT skal oplyse, at nægtelse af registrering er sket på baggrund af, at den krævede sikkerhedsstillelse ikke er stillet indenfor den lovbestemte frist på 8 dage, efter at virksomheden har modtaget meddelelse om kravet om sikkerhed. Dette fremgår ligeledes af afgørelserne.\nSKAT anser også denne frist for at være en lovbestemt frist med retsvirkning og ikke en or-densforskrift. Virksomhederne skal af hensyn til retssikkerheden og deres ulovlige virke hurtigt have meddelelse om, at de er nægtet registrering.\nNægtelsen af registrering skyldes således ikke som anført af Skatteankestyrelsen, at selskabet ikke har kontaktet SKAT.\nDet er korrekt, at fristen efter anmodning kan forlænges i særlige tilfælde, f.eks. hvis banken ikke kan nå at udfærdige en bankgaranti indenfor fristen, men bliver SKAT ikke kontaktet med anmodning om forlængelse, bliver virksomhederne ikke nægtet registrering som følge af manglende kontakt, men som følge af overskridelse af fristen på 8 dage, jf. lovteksten nedenfor\nOpkrævningslovens § 11, stk. 6 og stk. 9:\nStk.6. Sikkerhed efter stk. 1 og 2 skal stilles senest 8 dage efter, at virksomheden har modtaget meddelelse herom, idet fristen dog i særlige tilfælde kan forlænges efter anmodning herom. Pålæg om sikkerhedsstillelse meddeles virksomheden ved rekommanderet brev.\nStk.9. Stilles sikkerheden efter stk. 1 ikke rettidigt, inddrages virksomhedens registrering. Stilles sikkerheden efter stk. 2 ikke rettidigt, nægtes virksomheden registrering.\nGenerelt om SKATs anvendelse af trip, trap, træsko-regelsættet.\nSKATs forebyggende restance i registreringsfasen afleder ca. 3.000 afgørelser årligt vedrørende kreditbegrænsning (forkortet afregning), krav om sikkerhed og afledte nægtelser af registrering som følge af manglende stillelse af sikkerhed. Antallet skal ses i forhold til, at der nyregistreres ca. 40.000 virksomheder årligt for moms og/eller lønsum.\nFormålet med sanktionerne er, at minimere statens tab og risiko for samme. Det er således et værn mod senere tab for statskassen.\nRegler er lovforankret i opkrævningslovens § 11, stk. 2 - stk. 14, subsidiært momslovens § 62, stk. 4.\nAfgørelserne på området medfører årligt mellem 15-30 klagesager, dvs. normalt klager i under 1 % af afgørelserne."\nDer skal tages stilling til, om det er med rette, at SKAT har stillet krav om sikkerhedsstillelse som betingelse for registrering, herunder om det er med rette, at SKAT ikke har foretaget partshøring forud for afgørelsen.\nFølgende fremgår af opkrævningslovens § 11, stk. 2 og stk. 3:\n"Stk. 2. Told- og skatteforvaltningen kan pålægge en virksomhed, der anmeldes til registrering m.v. efter skatte- og afgiftslove, hvor opkrævningen reguleres efter denne lov, at stille sikkerhed. Pålæg kan dog kun gives, hvis en fysisk eller juridisk person, som er ejer af virksomheden, reelt driver virksomheden, er medlem af virksomhedens bestyrelse eller direktion eller er filialbestyrer i virksomheden, er eller inden for de seneste 5 år har været ejer af eller medlem af bestyrelsen eller direktionen eller har været filialbestyrer i en anden virksomhed, der har påført staten et samlet tab som følge af konkurs eller anden insolvens eller har skabt en usikret restance til told- og skatteforvaltningen på mere end 50.000 kr. vedrørende skatter og afgifter m.v., der opkræves efter denne lov, eller personskatter og bidrag, herunder restskat, der hidrører fra driften af den anden virksomhed.\nFølgende fremgår af opkrævningslovens § 11, stk. 8:\n"Stk. 8. Pålæg om sikkerhedsstillelse efter stk. 2 skal meddeles virksomheden, senest 14 hverdage efter at virksomheden anmeldes til registrering. Meddelelse om pålæg om sikkerhedsstillelse skal indeholde oplysning om, at undladelse af at stille den krævede sikkerhed indebærer, at virksomheden ikke kan registreres, og at en fortsættelse af virksomheden vil være strafbar efter § 17, stk. 3, og kan medføre pålæg af daglige bøder efter stk. 11 og hæftelse for virksomhedens skatter og afgifter m.v. efter stk. 12."\nFølgende fremgår forvaltningslovens § 19, stk. 1 og stk. 2:\n"Stk. 1. Kan en part ikke antages at være bekendt med, at myndigheden er i besiddelse af bestemte oplysninger om en sags faktiske grundlag eller eksterne faglige vurderinger, må der ikke træffes afgørelse, før myndigheden har gjort parten bekendt med oplysningerne eller vurderingerne og givet denne lejlighed til at fremkomme med en udtalelse. Det gælder dog kun, hvis oplysningerne eller vurderingerne er til ugunst for den pågældende part og er af væsentlig betydning for sagens afgørelse. Myndigheden kan fastsætte en frist for afgivelsen af den nævnte udtalelse.\nder ved lov er fastsat særlige bestemmelser, der sikrer parten adgang til at gøre sig bekendt med grundlaget for den påtænkte afgørelse og til at afgive en udtalelse til sagen, inden afgørelsen træffes."\nDet fremgår af SKATs afgørelse af 21. december 2015, at der ikke er foretaget partshøring, fordi det vil medføre overskridelse af fristen på 14 dage i opkrævningslovens § 11, stk. 8. SKAT har henvist til forvaltningslovens § 19, stk. 2, nr. 2, hvoraf det følger, at partshøring kan undlades, hvis udsættelse vil medføre overskridelse af en lovbestemt frist for sagens afgørelse.\nLandsskatteretten finder det relevant at undersøge, om det er med rette, at SKAT har undladt at foretage partshøring forud for afgørelsen. For at besvare dette spørgsmål, må der tages stilling til, om fristen på 14 dage i opkrævningslovens § 11, stk. 8 er en retligt bindende frist eller en ordensforskrift. Det bemærkes, at forarbejderne til bestemmelsen er tavse på dette punkt. Landsskatteretten finder på baggrund af en samlet vurdering, at fristen må anses for retligt bindende. Der er herved særligt lagt vægt på praktiske hensyn til SKATs administration samt borgernes interesse i hurtigst muligt at få afklaret spørgsmålet om registrering af deres virksomhed. Da fristen er en retligt bindende forskrift, er det med rette, at SKAT har undladt at foretage partshøring forud for afgørelsen med henblik på at kunne overholde fristen.\nDer skal herefter tages stilling til, om de materielle betingelser for at stille krav om sikkerhedsstillelse er opfyldt.\nVirksomhedens repræsentant har gjort gældende, at SKATs afgørelse er ugyldig, som følge af at SKAT ikke har godtgjort, at det reelt er en anden end direktøren, der skal drive virksomheden.\nVed krav om sikkerhedsstillelse påhviler det SKAT at godtgøre, at betingelserne for at kræve sikkerhed er opfyldt.\nSKAT har begrundet afgørelsen med, at direktørens familiemedlem, A, har været direktør i flere virksomheder i samme branche med større restancer til SKAT, samt at der er datomæssig sammenfald mellem en afvisning af registrering af familiemedlem A’s virksomhed og ansøgningen om registrering af selskabet. SKAT har endvidere fremlagt oplysninger om, at direktørens familiemedlem, B, har haft en virksomhed, hvor SKAT ligeledes har en formodning om, at det er direktørens familiemedlem, A, der reelt står for driften.\nSådan som sagen foreligger oplyst finder Landsskatteretten, at der må være en formodning for, at selskabet reelt skal drives af familiemedlem A. Det må herefter påhvile selskabet at fremlægge oplysninger, der kan afkræfte denne formodning. Selskabet har ikke fremlagt sådanne oplysninger.\nLandsskatteretten finder videre, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte SKATs vurdering, hvorefter der ved familiemedlem A’s deltagelse i selskabet består en nærliggende risiko for tab for staten. Landsskatteretten finder derfor, at betingelserne for at stille krav om sikkerhedsstillelse er opfyldt.


Marina R - Movellas\nFemaleDenmarkMember since 8 Sep 13Last online 1 years ago\nMarina R4 years agoReply\nEn af de bedste historier hidtil! Du fik mig virkelig til at græde i slutningen.. :)\nIhh, hvor er du sød! Tusind tak, er meget glad for din respons... Den var også meget emotionel for mig at skrive, så du er ikke alene :) <3\nJeg syntes at resuméet lød rigtig spændende, indtil at du skrev det sidste - "over hendes kæreste som dør"... Så har man ligesom fået at vide, hvad der sker og hvad én af højdepunkterne er? Jeg synes helt klart, at du skal slette den sidste sætning, for det har lige taget min lyst, om at læse historien væk.. ;-)\nSå må du lade vær med at læse den, for jeg gider ikke slette det :)\nTror du kan se dem på computer. :-)\nSå freaking god!\nTark😍 Dejligt du læser❤\nDen er så god! Kommer der ikke mere! :D\nSelvfølgelig kommer der mere<3 skriver idag<3


Download "Referat Sundheds- og Forebyggelsesudvalget's møde Torsdag den 04-02-2010 Kl. 16:00 Svinget 14, Kantinen"\n1 Referat Sundheds- og Forebyggelsesudvalget's møde Torsdag den Kl. 16:00 Svinget 14, Kantinen Deltagere: Ulrik Sand Larsen, Masoum Moradi, Bo Hansen, Ulla Larsen, Torben Frost Indholdsfortegnelse Sag Tekst Sidenr. 1. Præsentation af tandplejen Præsentation af træning Stigning i genoptræningsplaner National Sundhedsundersøgelse "Hvordan har du det? 2010" Til efterretning...15\n2 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Præsentation af tandplejen 10/1574 Beslutningstema: Præsentation af tandplejen. Sagsfremstilling: Svendborg Kommunes tandpleje har tre hovedopgaver Børn- og unge tandpleje hvor der er vederlagsfri forebyggende og behandlende tandpleje til alle børn og unge under 18 år. Siden 2007 kan alle børn og unge under 16 år frit vælge mellem behandling vederlagsfrit i kommunal tandklinik eller behandling hos en af de 20 privat praktiserende tandlæger som kommunen har indgået aftale med. Forældrene kan endvidere helt frit vælge blandt alle private tandlægepraksis, og her gives et kommunalt tilskud på 65% (de 16 og 17 årige dog med 100% tilskud). Tandregulering foretages i kommunal regi, hvis det er indiceret (følger sundhedsstyrelsens retningslinjer). Hvis forældrene ønsker tandregulering foretaget i privat praksis, gives et kommunalt tilskud på 65% Omsorgstandpleje ydes til borgere med nedsat førlighed eller vidtgående fysisk eller psykisk handicap som vanskeligt kan udnytte de almindelige tandplejetilbud. Der foreligger en kvalitetsstandard for omsorgstandpleje. Specialtandpleje ydes til sindslidende, psykisk udviklingshæmmede m.fl., som ikke kan udnytte de almindelige tandplejetilbud i børne- og ungdomstandplejen, praksistandplejen eller i omsorgstandplejen. Svendborg kommune har sammen med de øvrige Fynske kommuner indgået aftale med Odense kommune, som udfører på denne opgave. Svendborg Kommunens overtandlæge og en sagsbehandler fra Psykiatri og handicap afdelingen er ansvarlige for visitering til specialtandplejen. På mødet vil Overtandlæge Eva Hasholt give en præsentation af Svendborg Kommunes tandpleje. Økonomiske konsekvenser: Ingen. Lovgrundlag: Sundhedsloven Indstilling: Administrationen indstiller, at 10\n3 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den orienteringen tages til efterretning Bilag: Åben - Kvalitetsstandard omsorgstandpleje Beslutning i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget den : Taget til efterretning. 2. Præsentation af træning 10/1955 Beslutningstema: Præsentation af træningsafdelingen Sagsfremstilling: Svendborg kommunes træningsafdeling, De Trænende Terapeuter, yder vederlagsfri træning og rehabilitering på 4 - snart 5 områder: 1. Genoptræning /rehabilitering efter genoptræningsplan Genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning. Borgeren får ved udskrivelsen en genoptræningsplan, og sygehuset sender samtidig kopi af denne til træningsafdelingen. Borgeren har ret til frit at vælge genoptræningstilbud på andre kommuners institutioner, men kan ikke vælge private leverandører. Genoptræning betales af bopælskommunen. 2. Genoptræning/rehabilitering uden genoptræningsplan Genoptræning gives til borgere med funktionsnedsættelse forårsaget af sygdom, der ikke behandles i tilknytning til sygehusindlæggelse. Borgeren har ikke frit valg v. denne genoptræning. 3. Vedligeholdende træning Vedligeholdende træning ydes til borgere der har fysiske, psykiske eller sociale dysfunktioner. Træningen kan iværksættes for at fastholde eller forbedre nuværende funktionsniveau - eller for at forebygge yderligere funktionstab. 4. Instruktion af selvtræning Borgere over 60 år kan gratis benytte kommunens træningsfaciliteter. Der gives en generel instruktion til selvtrænere. 5. Rehabilitering af kronisk syge. Der iværksættes pr. 1 marts 2010 rehabiliteringstilbud til kronisk syge. Det tilbydes i første omgang hjertepatienter og kræftpatienter, der har brug for en rehabiliterende indsats. Træning er en del af tilbuddet. På mødet præsenterer ledende terapeut Janet Reade Lomholt Svendborg Kommunes træningsafdeling. 11\n4 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Økonomiske konsekvenser: Ingen Lovgrundlag: Sundhedsloven 140 ( genoptræning med genoptræningsplan) Lov om Social Service 86, stk. 1 ( genoptræning uden genoptræningsplan) Lov om Social Service 86, stk 2 ( vedligeholdende træning ) Indstilling: Administrationen indstiller, at orienteringen tages til efterretning. Bilag: Åben - Genoptræning iflg. plan fra sygehus - kvalitetsstandard Åben - Vedligeholdende træning - kvalitetsstandard Åben - Genoptræning - kvalitetsstandard Beslutning i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget den : Taget til efterretning. 3. Stigning i genoptræningsplaner 10/3410 Beslutningstema: Stigning i antallet af genoptræningsplaner fra 2008 til Sagsfremstilling: Pr overtog kommunen, i forbindelse med kommunalreformen, alle de ambulante genoptræninger der tidligere blev varetaget af amtet (sygehusene). Når en borger med et genoptræningsbehov udskrives fra sygehuset, sendes en genoptræningsplan til kommunen. Kommunen har således ikke indflydelse på, hvor mange genoptræningsplaner der modtages. For at klare den nye opgave, blev der overført træningspersonale svarende til 4,6 fuldtidsstilling fra amtet. Det overførte personale fra amtet pr var beregnet udfra en formodning om, at den nye Svendborg Kommune ville modtage ca. 700 genoptræningsplaner pr. år. Dette tal holdt ikke - og ved udgangen af 2007 var der modtaget 1153 genoptræningsplaner. På det foreliggende grundlag bevilgede Sundheds- og Forebyggelsesudvalget en opnormering på 3 ekstra terapeutstillinger, og 1 HK. 12\n5 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Tendensen var den samme over hele landet, og derfor blev kommunerne kompenseret via regeringsaftalen fra 2008, og Svendborg Kommune modtog svarende til ca. 3 mio. kr. ekstra til opgaven via bloktilskud. I 2008 blev der modtaget 1237 genoptræningsplaner, og 2008 forløb tilfredsstillende. Den nye normering viste sig at korrespondere fint med det samlede antal opgaver. I 2009 steg antallet af genoptræningsplaner markant. I alt blev der modtaget 1659 planer i altså en stigning på 34 % i forhold til Det har betydet et år med flere på venteliste, flere (og for mange) på træningsholdene, kortere træningsforløb, mere selvstændig træning, altså samlet en nedjustering af kvaliteten, samt tendens til et stresset og sårbart arbejdsmiljø. I skrivende stund (uge 4, 2010), er der 20 borgere på venteliste. Disse borgere vil skulle vente 2-3 uger på opstart af genoptræning. Der foregår naturligvis en prioritering. Det er yderst vanskeligt at forudse, hvor mange genoptræningsplaner 2010 vil bringe. Det mest sandsynlige synes at være en øgning af antallet af genoptræningsplaner. Det må således konstateres, at hvis ventelisterne skal holdes nede - og serviceniveauet opretholdes, skal der en opnormering til. Den store andel af borgere der skal til genoptræning betyder endvidere, øgede udgifter til transport for de borgere der ikke kan bruge offentlige transportmuligheder. Det vurderes at der er brug for 2 ekstra fuldtids terapeutstillinger, samt kr. til kørsel. Opnormeringen for resten af 2010 ønskes iværksat snarest muligt, og for 2011 foreslås det, at opnormeringen indgår i udvidelsesønskerne til budget forhandlingerne. Økonomiske konsekvenser: 2 fuldtidsstillinger fra til inkl. etablering af 2 nye arbejdspladser koster kr kr. Ekstraudgifterne til kørsel forventes at være kr. Midlerne til opnormering og kørsel finansieres i 2010 af restbeløbene (overførsler) fra 2009 på igangsatte projekter, samt af drifstsoverførslerne fra 2009 på det samlede Sundhedsområde. Finansieringen forudsætter, at der bevilges overførsler af midler fra 2009 til Lovgrundlag: Sundhedsloven 13\n6 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Kommunalbestyrelsen tilbyder vederlagsfri genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning, jf. 84 om genoptræningsplaner. Indstilling: Administrationen indstiller, at træningsafdelingen midlertidigt opnormeres med 2 fuldtidsstillinger fra til der bevilges kr. ekstra til kørsel i 2010 der søges opnormering i forbindelse med budgetlægningen for 2011 og fremad Beslutning i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget den : Udsat Et mindretal bestående af Ulrik Sand Larsen (V) og Ulla Larsen (V) følger administrationens indstilling. 4. National Sundhedsundersøgelse "Hvordan har du det? 2010" 09/43034 Beslutningstema: National sundhedsundersøgelse "Hvordan har du det? 2010" Sagsfremstilling: I 2009 igangsatte en sammenslutning af KL, Danske Regioner, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og Finansministeriet et arbejde med at udarbejde en fælles National sundhedsundersøgelse, som har fået navnet "Hvordan har du det? 2010". Undersøgelsen laves første gang i 2010 og gentages, hvert fjerde år. Opgaven varetages af de fem regioner og undersøgelsen bliver den største nogensinde gennemført, hvor man undersøger borgernes sundhedsvaner. Undersøgelsen sendes ud til borgerne fra 3. februar - 5. februar 2010 og målgruppen er borgere fra 16 år. Formålet med undersøgelsen er at afdække befolkningens sundhedstilstand og sundhedsadfærd. Den Nationale sundhedsundersøgelse i Region Syddanmark består af 60 spørgsmål, som giver mulighed for at sammenligne på tværs af regioner og kommuner i hele landet. I Svendborg Kommune sendes undersøgelsen ud til 2500 borgere og resultatet forventes fremlagt nationalt ultimo\n7 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Region Syddanmark har fastsat et succeskriterie, hvor minimum 60 % af de adspurgte borgere svarer på spørgeskemaet i 2010, og det er bl.a. Svendborg Kommunes ansvar at medvirke til dette. Derfor vil Forebyggelsessekretariatet understøtte markedsføringen af undersøgelsen for at sikre en høj svarprocent i Svendborg Kommune. Forebyggelsessekretariatet udsender derfor pressemeddelelser i de lokale medier. Derudover informeres relevante samarbejdspartnere om undersøgelsen og på strategiske steder opsættes plakater. I Svendborg Kommune kan vi bruge undersøgelsens resultater som et prioriteringsredskab i forhold til en revision af sundhedspolitikken samt til at målrette og initiere indsatser i Svendborg Kommune. Indstilling: Administrationen indstiller, at: orienteringen om den Nationale sundhedsundersøgelse tages til efterretning Bilag: Åben - Spørgeskema Beslutning i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget den : Taget til efterretning. 5. Til efterretning 10/1339 Beslutningstema: Til efterretning Sagsfremstilling: 1. Orientering fra formanden 2. Orientering fra udvalgets medlemmer 3. Orientering fra direktørområdet 1. Den kommunale tandpleje, Centralklinikken 2. Ansøgning om forlængelse af alkoholprojekt 4. Konferencer: 1. KL s Sociale temamøde i Aalborg maj Forebyggelse - synergi og sammenhæng i borgerindsatsen marts 2010, Teknologisk 15\n8 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Institut, Taastrup samt Fordybelsesdag 17. marts samme sted. Beslutning i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget den : Taget til efterretning. 16\n9 Sundheds- og Forebyggelsesudvalget s møde den Underskriftsblad: Mødet sluttede kl.: 18:00 Ulrik Sand Larsen Masoum Moradi Bo Hansen Ulla Larsen Torben Frost 17\n10 Bilag: 1.1. Kvalitetsstandard omsorgstandpleje Udvalg: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Mødedato: 04. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 22987/10\n11 Sundhedsafdelingen Kvalitetsstandard Omsorgstandpleje Sundhedsloven Lov om omsorgstandpleje 131 og 132 Godkendt SFU den /42009\n12 Omsorgstandpleje Lovgrundlag Sundhedsloven Lov om omsorgstandpleje 131 og 132 Hvilke behov dækker ydelsen. Borgere med svært varigt fysisk og psykisk handicap, som ikke kan bruge ordinært tandplejetilbud, skal have tilbudt omsorgstandpleje omhandlende undersøgelse af tænder/protese samt nødvendige tand- og protesebehandlinger fortrinsvis i eget hjem. Ydelsens omfang. Ud fra tandlægens vurdering tilbydes tilsyn, behandling og reparationer af borgerens tænder og tandproteser. Der kan vælges mellem de praktiserende tandlæger og tandteknikere, der har indgået aftale med Svendborg Kommune, eller en tandlæge fra Svendborg Kommunes omsorgstandpleje. Hvad skal borgeren selv sørge for. Der er en fast månedlig egenbetaling uafhængig af indtægt og behandlingens art. I tilfælde hvor behandling på klinik er nødvendig, skal borgeren selv sørge for transport. Visitation til omsorgstandpleje. Omsorgstandpleje tilbydes til personer, hvis egenomsorg af varige fysiske eller psykiske grunde er så lille, at det er urealistisk, at borgeren på egen hånd, ved opfordring eller ved andres hjælp og vejledning søger tandbehandling. Forudsætningen er, at borgerens almentilstand bevirker, at tandbehandling vanskeligt kan varetages under almindelige tandklinikforhold, og derfor som udgangspunkt kræver behandling i hjemmet. Meget krævende eller omfattende behandlinger kan nødvendiggøre klinikbesøg. Visitationen foretages for borgere i plejeboliger af sektionsleder, for alle andre borgere af myndighedsafdelingen, og altid ud fra en konkret og individuel vurdering. 2\n13 Bilag: 2.1. Genoptræning iflg. plan fra sygehus - kvalitetsstandard Udvalg: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Mødedato: 04. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 22985/10\n14 Sundhedsafdelingen Kvalitetsstandard Genoptræning Iflg. plan fra sygehus Sundhedslovens 140 Tillæg til serviceinformation Godkendt på SFU den /42009\n15 Lovgrundlag Sundhedslovens 140. Hvilke behov dækker ydelsen. Vederlagsfri genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning. Ydelsens omfang. Genoptræningsplanen udarbejdes sammen med borgeren inden udskrivelse, på basis af en individuel vurdering fra den udskrivende læge. Omfanget vurderes af kommunens trænende terapeut. Hvilke aktiviteter kan indgå i den visiterede ydelse. Målrettet fysisk genoptræning samt træning af hverdagsliv og strukturering af opgaver (kognitiv træning) Kompenserende træning Rådgivning om fortsat træning Genoptræningen kan foregå på træningscenter, i hjemmet eller som en kombination Genoptræningen kan være individuel træning, træning på hold eller en kombination Aktiviteter der ikke kan indgå i den visiterede ydelse. Aktiviteterne afgøres af genoptræningsplanens mål. Sygehuset tager sig af den specialiserede genoptræning, hvorfor aktiviteter, der knytter sig hertil, ikke indgår. Afgørelse. Borgeren får ved udskrivelsen sin genoptræningsplan med hjem. Kopi af genoptræningsplan tilsendes terapeuterne, når borgeren udskrives. Kvalitetsmål. Borgeren kontaktes hurtigst muligt og senest 5 hverdage efter, at genoptræningsplan er modtaget. Her får borgeren besked om introduktionssamtale / forundersøgelse, eller får starttidspunkt for genoptræning. Afgørelsen meddeles borgeren skriftligt. Der vedlægges kvalitetsstandard, kørselsvejledning og klagevejledning.\n16 Bilag: 2.2. Vedligeholdende træning - kvalitetsstandard Udvalg: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Mødedato: 04. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 22980/10\n17 Sundhedsafdelingen Kvalitetsstandard Vedligeholdende træning Lov om Social Service 86, stk. 2 Tillæg til serviceinformation Godkendt på SFU den /42009\n18 Lovgrundlag Lov om Social Service 86, stk. 2. Hvilke behov dækker ydelsen. Træning til vedligeholdelse af fysiske eller psykiske færdigheder til borgere med kroniske eller kronisk fremadskridende sygdomme, eller borgere der af anden årsag har fysiske, psykiske eller sociale dysfunktioner. Træningen skal fastholde eller forbedre nuværende funktionsniveau og forebygge yderligere funktionstab. Ydelsens omfang. Ydelsen gives én gang ugentligt. Træningen omfatter al den træning, der ikke er genoptræning. Der evalueres hvert halve år, og efter en individuel konkret vurdering tages der stilling til, om borgeren skal fortsætte den vedligeholdende træning eller eventuelt visiteres til anden træning. Hvilke aktiviteter kan indgå i den visiterede ydelse. Fysisk psykisk og social træning Kompenserende træning Rådgivning om fortsat træning og aktivitet Træningen er holdtræning Træning foregår som udgangspunkt i et af træningscentrene Aktiviteter der ikke kan indgå i den visiterede ydelse. Genoptræning Afgørelse. Borgeren kontaktes hurtigst muligt og senest 1 uge efter, at henvendelsen er modtaget. Det videre forløb aftales ved en personlig kontakt. Borgeren kommer som oftest ind til et af træningscentrene alternativt kan terapeuten aflægge hjemmebesøg. Kvalitetsmål. Træning iværksættes hurtigst muligt og senest 14 dage efter første kontakt med terapeuten. Der opstilles mål i samarbejde med borgeren. Afgørelsen meddeles borgeren skriftligt. Der vedlægges kvalitetsstandard, kørselsvejledning og klagevejledning.\n19 Bilag: 2.3. Genoptræning - kvalitetsstandard Udvalg: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Mødedato: 04. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 22978/10\n20 Sundhedsafdelingen Kvalitetsstandard Genoptræning Lov om Social Service 86, stk. 1 Tillæg til serviceinformation Godkendt på SFU den /42009\n21 Lovgrundlag Reglerne for genoptræning uden genoptræningsplan er fastsat i Lov om Social Service 86, stk. 1 Hvilke behov dækker ydelsen. Målrettet træning af fysisk, intellektuel, følelsesmæssig og social funktionsevne Træningen omfatter de færdigheder, som borgeren har brug for i sine daglige gøremål Genoptræningen gives til borgere med funktionsnedsættelse forårsaget af sygdom, der ikke behandles i tilknytning til sygehusindlæggelse Ydelsens Omfang Genoptræningen er en målrettet tidsbegrænset træning. Der ydes som udgangspunkt genoptræning indtil de opsatte mål er nået, op til 3 måneder. Såfremt det fagligt vurderes at genoptræningen bør strække sig udover de 3 måneder, efter fornyet visitation. Det præciseres at genoptræning kan vare mindre end 3 måneder, og at visitationen kan fornyes. Genoptræningens mål beskrives i samarbejde med borgeren, således at denne genvinder eller lærer kompenserende færdigheder i overensstemmelse med aktivitetsniveauet før sygdommen Hvilke aktiviteter kan indgå i den visiterede ydelse. Målrettet fysisk genoptræning samt træning af hverdagsliv og strukturering af opgaver (kognitiv træning). Kompenserende træning Rådgivning om fortsat træning Træningen kan være træning på træningscenter, hjemmetræning eller en kombination Træningen kan træning på hold, individuel træning eller en kombination Aktiviteter der ikke kan indgå i den visiterede ydelse. Ydelsen omfatter ikke behandling og genoptræning, der i henhold til gældende regler kan ydes vederlagsfrit af privatpraktiserende fysioterapeuter. Afgørelse. Borgeren får hurtigst muligt og senest 1 uge efter at henvendelsen er modtaget besked på, hvor og hvornår ergo- eller fysioterapeut foretager vurdering af træningsbehov. Kvalitetsmål. Træningen iværksættes hurtigst muligt og max 10 dage efter vurdering af træningsbehov. Der opstilles mål i samarbejde med den enkelte borger.\n22 Afgørelsen meddeles borgeren skriftligt. Der vedlægges kvalitetsstandard, kørselsvejledning og klagevejledning.\n23 Bilag: 4.1. Spørgeskema Udvalg: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Mødedato: 04. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 20921/10\n24 Hvordan har du det? En undersøgelse af trivsel, sundhed og sygdom blandt voksne i Region Syddanmark 2010\n29 (f.eks. let depression eller angst) (Medregn kun arbejdsdage. Hvis ingen sygefraværsdage skriv 0)\n36 (medtag ikke transport til og fra arbejde/uddannelse) (medtag ikke transport til og fra arbejde/uddannelse) (medtag ikke transport til og fra arbejde/uddannelse)


Hverdagens baggård!: Boganmeldelse: "Hold hovedet højt, smukke!"!\nHar fået denne tilsendt og læste den henover weekenden.\nJeg er vant til at læse bøger fra Virkelighedens verden, og da denne er lidt i samme genre så så jeg faktisk frem til at høre forfatterens historie.\nDen handler om Lotte selv, som har været udsat for seksuelle overgreb som barn, har levet i voldelige forhold, har fået 6 børn, er gift med en empatiløs mand og som nu langt om længe er træt af ikke at fungere ordentligt og derfor går til psykolog (igen).\nVi er med hos psykologen som endelig får brudt hendes skjold og hjælper hende med at rydde op i den tunge bagage hun efterhånden har slæbt rundt på i mange år. Vi hører hendes klage, hendes bøn om hjælp, hendes sorg, had, møder hendes angst mm.\nOg det lykkedes da også for hende at komme videre til sidst, blive skilt og få et godt liv. Så det er næsten som det skal være.\nMen undervejs blev jeg irriteret. Irriteret over at der bandes konstant, over de mange udtryk som jeg kun ville tro en 15årig ville bruge i vrede - udtryk som: Røveren, Nederen, Optur, "jeg er mere på den end med på den" m. fl. Det er virkelig generende at sidde og læse når man ved det er en voksen kvinde der giver udtryk for tingene på denne måde.\nJeg føler ikke at jeg som læser lærer Lotte rigtig at kende, og jeg føler en distance som gør at jeg ikke får lyst til at føle empati eller forståelse, hvilket er rigtig øv, da hendes historie ellers er utrolig hård. Den henvender sig helt sikkert til folk der har været udsat for tilsvarende traumer og som kan have glæde af at se det kan lade sig gøre at kæmpe sig tilbage til den positive side i livet, når man blot selv tør konfrontere sine dæmoner.\nMen personligt må jeg sige at jeg ikke bliver synderligt berørt at Lottes historie. Det forvirrer mig lidt at hun kan skrive flotte og meningsfulde digte til sidst i bogen, som virkelig er intense mens hun så samtidig har behov for til sidst i bogen, at have et afsnit hvor hun nævner de ting i samfundet som hun finder kritisable. Ting som i princippet intet har med hendes historie at gøre, men som hun alligevel lige føler skal med - af lidt uvisse årsager.\nDet er en god bog som er hurtigt læst, men den bliver i mine øjne desværre en smule overfladisk...\nIndsendt af ijoergensen85 kl. 16.54