Artikler fra 2013 og tidligere – Københavns Universitet\nArtikler fra 2014-2018\nArtikler fra 2013 og tidligere\nPå denne side kan du finde henvisninger til og læse resumeer af artikler fra parallelsprogsdebatten i 2013 og tidligere - nyeste artikel først.\nKender du til artikler, der ikke er kommet med i denne oversigt, er du meget velkommen til at skrive til cip@hum.ku.dk.\nForedrag om det danske sprog\nArtikel, JyskeVestkysten Sønderborg\nIfølge tidligere formand for dansk sprognævn Niels Davidsen-Nilsen, så er dansk som brugssprog under pres. Dette er oplægget for hans foredrag, der blev afhold den 20. november. Under titlen: “Dansk under pres – use it or lose it!” argumenterer Davidsen-Nilsen, at hvis dansk som sprog ikke bliver opretholdt, risikerer vi, at the danske sprog bliver degraderede til en sekundær position i fremtiden. Han mener, at dette problem stammer fra vores øgede fokus og energiske satsning på engelsk.\nJyskeVestkysten Sønderborg 19.11.2013\nA-kasser må guide til dagpenge på engelsk\nMange indvandrere fra især Østeuropa oplever, at de får afslag hos internationale firmaer i Danmark grundet manglede danskegenskaber. Op til flere A-kasser må vejlede disse på engelsk om de danske dagpenge regler. Et stort antal tager kandidatuddannelser i Danmark på bl.a. CBS, men bliver valgt fra, fordi de ikke er opmærksomme på, hvor vigtigt dansk er for deres ansættelse. Mange af disse udlændinge ender med at opgive og rejse hjem grundet uigennemskueligheden i de danske regler og sprog- og kulturbarriere mellem dem og det danske system.\nKommuner indfører engelsk i børnehaver\nBørn i to nordsjællandske kommuner er begyndt at blive undervist i engelsk allerede i børnehaven. Børnenes uovertrufne indlæringsevne på dette alderstrin gør indlæring nem og kommunalbestyrelserne i både Gentofte og Lyngby-Taarbæk Kommune har besluttet at indføre engelsk i sang og leg i cirka 80 daginstitutioner. I børnehuset Drivhuset i Lyngby-Taarbæk melder man om meget positive resultater. Indførelsen har ingen indvirkning på det pædagogiske arbejde, men eksperter advare om at begynde indlæring for tidligt, da børn skal have lov til at lege.\nRitzaus Bureau 12.11.2013\n”Er der grund til at være betænkelig på det danske sprogs vegne? Ikke umiddelbart”\nEn undersøgelse fra Dansk Industri viser, at halvdelen af de deltagende medlemsvirksomheder har engelsk som koncernsprog, en fordobling i forhold til 2008. Dette er en naturlig udvikling, da det danske erhvervsliv bliver mere og mere globaliseret og derfor må bruge engelsk for at kunne begå sig på det internationale marked. Der er dog ikke synderlig grund til bekymring, da det netop er i Danmarks interesse at stå stærk i den internationale konkurrence i stedet for at isolere sig ved at insistere på dansk som koncernsprog.\nAf Frederik Høj Rühne, Business.dk\nMere end halvdelen af Dansk Industris medlemsvirksomheder har engelsk som det primære organisationssprog. Ifølge DI’s underdirektør Charlotte Rønhof er dette en positiv udvikling, da danske virksomheder må orientere sig fortsat mere globalt for at overleve. Sabina Nielsen, professor i organisationsteori ved CBS, mener, at denne udvikling vil fortsætte, hvilket vil stille nye krav til folk, der skal ud på det danske arbejdsmarked. Dansk Sprognævn er dog skeptisk over for denne omfattende brug af engelsk på bekostning af dansk og andre sprog.\nEngelsk vs. kinesisk\nAf Lars Christensen, Fivu.dk\nDer er stor debat i kinesiske medier, da Beijings “uddannelsesministerium”, Beijing Municipal Education Commision, fremover vil lægge mindre vægt på engelsk i gaokao, den adgangsgivende eksamen til universitetet, og i stedet lægge større vægt på kinesisk og matematik. Forklaringen er, at man vil understrege betydningen af modersproget og det kinesiske værdisystem. Kritikere ser dette som et tilbageslag for et globalt kinesisk samfund. Det vides dog endnu ikke, hvad de konkrete konsekvenser af ændringen bliver.\nFra 2014 skal folkeskoleelever allerede i femte klasse vælge det andet fremmedsprog, enten tysk eller fransk. Men Enhedslisten vil åbne op for, at eleverne også skal kunne vælge arabisk eller kinesisk, da disse sprog har fået større global betydning. Rikke Lauritzen (EL) mener, at det især vil gavne de mange tosprogede elever i København. Børne- og ungdomsborgmester i København Jesper Christensen (S) mener dog først, at skolerne skal have tid til at implementere den nye reform, før de får flere opgaver.\nRitzaus Bureau, 22.10.2013\nKommentar: Læg låg på sprogkampen\nAf Gitte Meyer, Information\nDet fører ofte til ophedet debat, når det diskuteres, hvilket sprog der skal bruges i akademiske sammenhænge: dansk eller engelsk. Mange overvejelser og hensyn skal tages i betragtning. Bl.a. skal der tænkes i, at Danmark skal kunne deltage i og bidrage til internationale udvekslinger, samtidig med at brugen af dansk som intellektuelt sprog har stor demokratisk betydning og bør bevares. Gitte Meyer mener derfor, at det bør gøres legitimt fra sag til sag at overveje og drøfte, hvilket sprog, der bør benyttes, og hvorfor.\nEn undersøgelse fra 2012 af 30 europæiske lande viser, at 21 af de undersøgte landes sprog, heriblandt dansk, ikke har de basale sprogteknologiske ressourcer (f.eks. semantisk opmærkede tekstsamlinger og tilstrækkelige parallelle tekstsamlinger til og fra sproget), der kræves for at kunne begå sig digitalt i fremtiden. Bolette Sandford Pedersen, professor på Center for Sprogteknologi ved Københavns Universitet frygter derfor, at en lukning af samarbejdspartneren ordnet.dk, der arbejder med digitalisering af ordbøger, kan få konsekvenser for den danske sprogteknologiske udvikling.\nDanskerne er europamestre i fremmedsprog. Tror vi selv...\nAf Lene Steinbeck, dr.dk\nIfølge en undersøgelse fra rejsehjemmesiden skyscanner.dk mener vi danskere, at vi er det land, der begår os bedst på fremmedsprog som engelsk, tysk og fransk, når vi rejser. Men af de 10.000 europæiske brugere, der har besvaret undersøgelsen, har 16,7 procent stemt på Holland som landet med de bedste fremmedsprogskundskaber, mens Danmark er på 5.-pladsen med 6,8 procent af stemmerne. Dog mener russerne, svenskerne og tyskerne også selv, at de er det folkefærd med de bedste fremmedsprogskundskaber.\nAf Thomas Grønborg Sørensen, Aarhus Universitet\nDanmark har meldt sig ind i det europæiske fællesnetværk European Center for Modern Languages, hvor medlemslandene kan udveksle viden og erfaring inden for sprogundervisningen. Fem danske universiteter og syv university colleges er gået sammen om at organisere det danske kontrapunkt, som Arts på Aarhus Universitet skal være vært for. Formålet med ECLM-medlemskabet er at forbedre fremmedsprogsundervisningen fra folkeskolen til de videregående uddannelser med fokus på både engelsk og andre sprog.\nForskere: Dansk og svensk er fremmedsprog, ikke nabosprog\nAf Mette Olsen, Politiken.dk\nUndersøgelser viser, at danske og svenske unge har meget svært ved at forstå hinanden, på trods af at de nogle steder bor kun 30 minutter fra hinanden med tog. På grund af disse forståelsesvanskeligheder mener forskerne Robert Zola Christensen og Mari Bacquin fra Centre of Scandinavian Studies ved universitetet i Lund, at man bør behandle sprogene som fremmedsprog på linje med engelsk og tysk i stedet for nabosprog. Man bør derfor overveje, om svensk skal undervises i skolen. Sabine Kirchmeier-Andersen fra Dansk Sprognævn mener, at tanken er sympatisk, men urealistisk.\nSlut med at henvende sig på engelsk til politikerne\nAf Bent Christensen, JydskeVestkysten Billund\nEn sag, hvor byrådspolitiker Robert Terkelsen fra Billund Kommune fik tilsendt en rapport om fastholdelse af internationale medarbejdere på engelsk, endte med at blive taget op i økonomiudvalget, efter politikeren brokkede sig på Facebook. Borgmester Ib Kristensen (V) og professor og kommunalforsker Ulrik Kjær fra Syddansk Universitet støtter politikeren og påpeger, at der ikke kan eller skal stilles krav til politikernes sprogkundskaber, da dansk er arbejdssproget i de danske kommuner.\nJydskeVestkysten Billund, 26.08.2013\nAnne Holmen, Grænsen.dk\nNordiske universiteter bruger betegnelsen parallelsproglighed om den sprogpolitik, de fører for at sikre balancen mellem engelsk og det/de nationale sprog. Anne Holmen stiller i denne artikel spørgsmålet, om parallelsprogligheden kun gælder for de danske medarbejdere? Der er en tendens til at tolke parallelsproglighed som et udtryk for, at danske studerende og undervisere skal kunne begå sig akademisk på engelsk. Men sprogpolitikken bør ifølge Anne Holmen også tage hensyn til de udenlandske ansatte, der har brug for dansk for at kunne begå sig og dermed blive i Danmark.\nAlle taler jo ikke engelsk\nJanus Mortensen, adjunkt, Institut for Kultur og Identitet, RUC\nIfølge dette læserbrev har danske politikere og universitetsledere i nogen tid forsøgt at løse internationaliseringsudfordringer på universiteterne ved at udbyde uddannelser på engelsk. Dette skyldes en fejlagtig formodning om, at de fleste, både danskere og internationale kontakter, taler og forstår engelsk. Engelsk som kommunikationsmiddel lukker dog lige så mange døre, som det åbner. Heldigvis er flere universiteter, bl.a. Roskilde Universitet og Københavns Universitet, begyndt at have en mere nuanceret tilgang til internationaliseringen.\nDen engelske pest truer Frankrig\nAske Munck, Weekendavisen\nArtiklen beskriver debatten om, hvorvidt franske universiteter skal begynde at tilbyde undervisning på engelsk. På den ene side argumenterer bl.a. undervisningsminister Fioraso for, at dette kan tiltrække de bedste studerende fra nye økonomier som Sydkorea og Indien, der ellers ville fravælge landet på grund af sprogbarrieren. På den anden fløj argumenterer bl.a. professor i engelsk lingvistik Pierre Frath, at undervisningens akademiske niveau falder, når engelsk indføres som undervisningssprog, da hverken undervisere eller studerende føler sig hjemme på dette sprog.\nDit sprog røber, om du flytter fra din barndomsegn\nSprogforsker Malene Monka konkluderer i sin ph.d.-afhandling ved Københavns Universitet, at folk, der ender med at flytte væk for at tage en uddannelse, tidligere end deres jævnaldrende begynder at tale mindre dialekt og mere rigsdansk. Hun bygger videre på undersøgelser foretaget i tre jyske landsdele i 1970’erne og 1980’erne, der interviewede informanter i folkeskolens afgangsklasser. En af forklaringerne er, man må bruge standarddansk for at kunne begå sig i det danske uddannelsessystem.\nMinister vil sende halvdelen af de studerende til udlandet\nKasper Kildegaard Sørensen og Annette Bonde, b.dk\nUniversiteterne skal sende flere studerende på uvekslingsophold i udlandet. Det ligger uddannelsesminister Morten Østergaard op til i sit nye udspil vedrørende Danmarks nye internationaliseringsstrategi. Det skal ikke være besværligt for de studerende at styrke deres kompetencer på det internationale jobmarked. Derfor skal de opleve mindre besvær ved at rejse ud. Samtidig skal strukturen for, hvordan en studerende udløser midler til universitetet, omlægges. Det resulterer i, at incitamentet for at sende studerende ud gerne skulle blive større hos de danske universiteter.\nEngelsk-undervisning sænker studerendes niveau\nBåde aktiviteten blandt de studerende og undervisningsformen benyttet af underviserne bliver anderledes, når undervisningssproget er engelsk frem for dansk. Det viser erfaringerne fra en ny rapport om engelsksproget undervisning på de nordiske universiteter. I det lange løb er der en potentiel risiko ved, at undervisere og studerende kommunikerer på et sprog, ingen af parterne mestrer perfekt, i og med at detaljer og forståelse kan gå tabt.\nI denne artikel udtaler bl.a. Jacob Thøgersen og Hanne Tange sig om konsekvenserne af engelsksproget undervisning på de danske universiteter. Nogle af de negative konsekvenser, der nævnes, omfatter bl.a. mindre aktiv deltagelse fra de studerendes side i klasseundervisningen og mere tavlebaseret og formel undervisning fra undervisernes side. Den undervisningsform, vi normalt sætter pris på herhjemme, er altså truet, i og med at det lader til, at engelsksproget undervisning generelt er mindre interaktiv og engagerende. Om engelsksproget undervisning har haft en negativ effekt på de studerendes indlæring kan først aflæses om nogle år, når en hel generation har været igennem sådanne forløb. Men der er ingen tvivl om, at det er et kompliceret felt.\nEr dansk fattigt på ord?\nNiels Davidsen-Nielsen, Kristeligt Dagblad\nMyten om, at det engelske sprog har flere ord end det danske, bliver taget op i denne klumme. Med henvisning til Mathias Hedetofts speciale "English & Danish: A Contrastive Survey of Lexical Variety" fra 2012 konkluderer Davidsen-Nielsen at der, til trods for den eksisterende myte, ikke er noget der tyder på, at dansk er fattigt på ord.\nKristeligt Dagblad, Bøger & Kultur, s. 2, 08.06.2013\nThomas Harder, b.dk\nDet er fint at blive bedre til engelsk, ligesom det er godt, at undervisningen i engelsk rykkes frem til 1. klasse. Men vi må ikke glemme, at engelsk ikke er nok. Der er et behov for at kunne begå sig på andre fremmedsprog. Det vil ifølge Thomas Harder, formand for Ja til sprog, være en løsning at rykke indlæringen af mindst to fremmedsprog frem til lavere klassetrin, end de starter på nu. Dog skal der tages højde for, at undervisningen i alle de sprog, vores folkeskoleelever skal lære, ikke skal startes på en gang.\nDet er den franske regerings hensigt at øge udbuddet af engelsksprogede universitetskurser på de franske universiteter. Dette har vakt stor fortvivlelse blandt konservative akademiske interesseorganisationer og fremtrædende kulturpersonligheder. En frygt for, at et skifte til engelsk vil forarme og underminere det franske sprog, har ført til trusler om strejke og konflikt, hvis forslaget skulle blive vedtaget. De franske universiteter hilser dog forslaget velkommen. Der er mange internationale studerende, der går uden om Frankrig. Samtidig er der også en fornuft i, at de franske studerende er bedre klædt på til at kunne begå sig på engelsk.\nRitzaus Bureau, 20.05.2013\nHvor meget må en oversætter fylde?\nJannie Iwankow Søgaard, Kristeligt Dagblad\nEbbe Klitgårds doktorafhandling om Geoffrey Chaucers værker og ikke mindst deres danske oversættelser. Det viser sig, at oversættere i tidens løb har taget sig meget store friheder, når det kommer til at holde sig til det originale forlæg. En interessant konklusion er, at mange ældre engelske klassikere fortjener en ny oversættelse, eftersom oversætteren i de ældre oversættelser kan siges at fylde for meget.\nKristeligt Dagblad s. 7, 13.05.2013\nDet nye latin må ikke blive det nye volapyk\nMorten Mikkelsen, Kristeligt Dagblad\nProfessor Frans Gregersen advarer i denne artikel mod, at man negligerer nødvendigheden af at støtte universitetets undervisere og studerende rent sprogligt. Det er ikke en selvfølge, at studerende kan udtrykke sig klart og præcist på både dansk og engelsk. Det kræver ressourcer at klæde studerende på til engelsksproget undervisning, men det er nødvendigt at prioritere dette, hvis de ikke skal falde fra. En aktiv sprogpolitik er en nødvendighed på det moderne universitet. I den forbindelse nævnes CIP ved KU som et eksempel på de positive tiltag, der er taget, siden KU i 2007 formulerede en konkret sprogpolitik.\nKristeligt Dagblad, 02.05.2013\nArtiklen omtaler rapporten ”Engelsk som undervisningssprog på nordiske universiteter – hvordan gør man?” Engelsksproget undervisning og forskning er en nødvendighed, hvis de nordiske universiteter skal kunne konkurrere internationalt. I artiklen ridses nogle af rapportens anbefalinger op. Disse indbefatter bl.a. en påmindelse om, at succesfuld engelsksproget undervisning kun er mulig, hvis de rette pædagogiske ressourcer følger med. Ydermere fremhæves det, at de nordiske universiteters parallelsproglige politik er essentiel, hvis man vil sikre, at de nordiske sprog også fremover overlever som videnskabelige sprog.\nForskere: Universiteterne bør satse på engelsk\nLene Steinbeck, dr.dk\nHvis danske universiteter skal kunne konkurrere med på det internationale marked, er det nødvendigt at benytte sig af engelsk som undervisningssprog i relativt stor udstrækning. Dette kan dog have konsekvenser, som man skal være opmærksom på. Denne type undervisning har både indflydelse på, hvordan de studerende deltager i undervisningen, ligesom den har en effekt på den måde, underviserne går til undervisningssituationen på. Skal vi sikre, at kvaliteten ikke lider under brugen af engelsk frem for dansk, er det nødvendigt at klæde undervisere og studerende på til at kunne begå sig på engelsk.\nFirkantede regler skaber flere problemer, end de løser\nTherese Leonhardt Hjorth, Universitetsavisen\nPå Institut for Matematiske Fags kandidatuddannelser bliver engelsk efter sommerferien det officielle sprog. Dette gælder både for undervisning og eksamen. Dette til trods for, at den hidtidige model, hvor studerende har kunnet vælge at tage deres eksamen på dansk, har fungeret ganske fint, hvis man skal tro viceinstitutleder for uddannelse Jesper Lützen. Den nye ordning kommer til at træde i kraft efter dekanatets ønske. Hidtil har man taget hensyn til, at der var internationale studerende og undervisere til stede og således undervist på engelsk. Samtidig har man hidtil også taget hensyn til de engelsksprogligt svage danske studerende og tilladt spørgsmål, opgaver og eksamener på dansk. Dette er slut efter ferien.\nNye danskkrav bremser udveksling på Matematik\nMed de nye regler for undervisningssprog på Science sættes der en stopper for den udveksling, der hidtil har fundet sted på BA-delen af matematikstudiet. Matematik er kommet i klemme i det nye regelsæt, der har til formål at gøre uddannelsernes struktur mere gennemsigtig for de danske studerende. Desværre betyder det, at man ikke længere kan udbyde engelsksprogede kurser på 2. og 3. år af uddannelsen. Og da det er de færreste Erasmus-studerende, der har danskkundskaber, gør det den hidtil succesfulde udveksling umulig.\nDanish staff speak up in language dispute (Danske medarbejdere taler deres sag i sprogdebat)\nAf Therese Leonhardt Hjorth, engelsk version af Sebastian Zieler\nDe danske medarbejdere på Københavns Universitet gør nu opmærksom på problematikken ved brugen af engelsk. Problematikken de internationale medarbejdere oplever ved at føle sig afskåret når kommunikationen er på dansk, kan ikke løses blot ved at kommunikere alt på engelsk. På denne måde bliver andre påvirket og nye problematikker vil opstå bl.a. danskernes begrænsede førlighed i et fremmedsprog. Der skal skabes en bedre parallelsproglighedspolitik som tilgodeser begge sprogs problemstillinger, og dette bør blive prioriteret af ledelsen.\nUniversitypost.dk 18.02.13 (artiklen er på engelsk)\nKronik: Hurra for det lemfældige sprog\nMikkel Anderson maner til besindighed hos de ”sprogpedanter”, som han kalder dem, der himler op over det danske sprogs tilstand. De betydningsglidninger, der opstår, og de låneord, vi tager ind i sproget, truer ikke det danske sprog, men er på sæt og vis bare med til at ændre eller forny sproget. Dette har alle tider fundet sted og vil forsætte med at finde sted, ligesom der også altid vil være sprogpedanter, der kæmper imod disse ændringer.\nPolitiken, 20.02.2013, Kultur, s.7\nKronikken: Danskernes sproglige dovenskab\nOle Gustav Justenlund\nI denne kronik beskriver Ole Gustav Justenlund, hvordan danskernes udtale over de seneste år er blevet stadig mere sjusket. Han peger på, at selv de danske medier med en public service-forpligtigelse svigter deres ansvar og tillader, at deres værter benytter en udtale, der fra tid til anden kan virke meningsforstyrrende. Justenlunds pointe er, at vi skal værne om vores sprog og vores udtale, således at vores sprog vil bestå som et velfungerende sprog i fremtiden.\nUniversitetet skal lære at gå på to ben\nTherese Leonhardt Hjorth\nI denne interviewartikel fortæller Anne Holmen, der er centerleder i CIP, om vigtigheden af at tage sprogpolitik alvorligt. Ledelsen skal være bedre til at give de ansatte adgang til nyttige sproglige redskaber, italesætte problematikkerne, der vedrører sprog, og ikke mindst arbejde aktivt med sprogpolitikken for de forskellige fakulteter. Implementeringen af en parallelsproglig praksis kommer til at tage tid og kan kun blive en succes, hvis man på ledelsesplan er villig til at arbejde for et miljø, hvor dansk og engelsk udfylder hver deres rolle og samtidig eksisterer side om side. Universitetsavisen.dk, 14.02.2013\nSprogligt oprør ulmer i universitetets kroge\nUniversitetets målsætning om en parallelsproglig praksis møder bred opbakning blandt universitetets ansatte. Dog forholder det sig sådan, at der flere steder på universitetet er en stor ulighed mellem brugen af dansk og engelsk. Nogle internationale ansatte føler sig udenfor og bliver spammet med danske e-mails, som de ikke forstår. Ifølge flere at de interviewede danske og internationale ansatte skal universitetets personale på alle niveauer være bedre til at balancere brugen af dansk og engelsk, således at både danske og internationale medarbejdere føler sig velkomne og ikke føler, at deres identitet bliver frataget dem.\nSprogforandringscentret på Københavns Universitet har offentliggjort en undersøgelse, der viser, at Københavnerne i høj grad dikterer, hvilke sproglige trends og forandringer, der vinder frem i Danmark. 3 generationer af danskere fra København, Næstved, Odder og Vinderup har gennem de seneste 40 år deltaget i de interviews, som undersøgelsen baserer sig på. Trods lokal variation viser undersøgelsen, at det danske sprog i store træk tegnes af den måde, man snakker på i København. Årsagen til denne tendens er ikke helt klar, dog er det tydeligt, at der i mange tilfælde er større prestige forbundet med hovedstadens dialekt end diverse lokale dialekter.\nPolitiken, 08.02.2013, Kultur, s. 1\nForsker: Vilkårlige sprogkrav krænker studerende\nCenterleder i CIP, professor Anne Holmen, udtaler sig i denne artikel om de manglende klare sproglige krav til studerende med dansk som andetsprog. Muligheden for at få en god eksamen skal ikke afhænge af den enkelte undervisers egen holdning til sproget. Derimod skal der udarbejdes nogle klare retningsliner for de sproglige krav på de enkelte fakulteter. Dette skal ske i et samarbejde mellem de enkelte fakulteters ledelse og studienævnene. Alt sammen for at man kan sikre en fair bedømmelse af de studerende.\nUniversitetsavisen.dk , 06.02.2013\nProdekan vil have fælles sprogpolitik\nJens Erik Mogensen, prodekan for uddannelse på Humaniora ved KU, udtaler sig i denne artikel om behovet for en fælles sprogpolitik for humaniora-fagene. De studerende, der har dansk som fremmedsprog, står i en svær situation, i og med at underviserne råder dem forskelligt fra fag til fag, når det kommer til at lave en eksamensopgave på dansk. Jens Erik Mogensen mener, at det skal være slut med tilfældig behandling af de studerende. Dette opnås kun, hvis underviserne ved, hvordan de skal hjælpe de studerende med at tackle de sproglige udfordringer, de møder.\nVilkårlige danskkrav bremser udenlandske studerende\nSvetlana Mikkelsen, en tidligere studerende på Det Humanistiske Fakultet ved KU, fortæller om frustrationerne ved at være en studerende med dansk som andetsprog i et universitetssystem, der mangler nogle klare sproglige retningslinjer for studerende, der hverken har dansk eller engelsk som modersmål. Russiskfødte Svetlana har gennem sin uddannelse mødt varierende sproglige krav fra undervisere og har i det hele taget følt, at hun blev bedømt meget forskelligt, alt efter hvor tolerante over for mindre sproglige fejl underviserne var. Hun efterlyser klare krav til, hvordan studerende med dansk som andetsprog skal bedømmes.\nRasmus Bo Sørensen konfronterer i denne artikel Dansk Folkepartis kulturordfører, Alex Ahrendtsen, med de udtalelser, han kom med i tv-programmet Kulturen på News. I tv-programmet blev det fremstillet, som om man ifølge DF på ingen måde måtte benytte låneord fra engelsk, når man talte dansk. Pointen vedrørende brugen af engelsk fra DF’s side var dog ikke møntet på hverdagssproget, men en sproglov fra DF’s hånd skulle nærmere regulere uddannelser således, at man ikke kan tage en uddannelse, hvor der bliver undervist udelukkende på engelsk. Ideen bag dette er, at uddannelser på andre sprog end dansk, ifølge DF, ikke er at betegne som tilgængelige for alle danskere.\nInformation, 26.01.2013, s.7\nModersmålsundervisningen vender tilbage\nUndervisningsminister Christine Antorini (S) vil genindføre modersmålsundervisningen på forsøgsbasis i de folkeskoler med flest tosprogede elever. Det er meningen, at alle folkeskoler med mere end 10% tosprogede elever skal tilbyde modersmålsundervisning til alle tosprogede børn. Dette modtages godt af eksperter, der mener, at tiltaget kan øge fagligheden hos eleverne. Dog kan det i nogle tilfælde blive en udfordring at finde kvalificerede undervisere til alle sprog. Hos den politiske opposition møder ideen hård kritik. Hos nogle af de partier, der i 2002 var med til at afskaffe modersmålsundervisningen, går kritikken på, at pengene ville være bedre brugt på flere dansktimer.\nRitzaus Bureau, 25.01.2013\nDu danske sprog, vi elsker dig\nDet er uden tvivl godt at kunne mestre engelsk, ikke mindst fordi mange områder af det danske sprog er blevet invaderet af mange engelske låneord. Dog har det danske sprog stadig en vigtig rolle i vores kultur liv. Antallet af populære musikere der udgiver materiale på dansk er tilsyneladende på ingen måde faldende. Det danske sprog får lov til at folde sig ud i musikken, hvilket er med til at berige os.\nFyns Amts Avis, dato 13.12.2012, Kultur, s.1\nwebnyhed på KU.dk\nDanske forskere fra Center for Sprogteknologi på KU har været med i et netop afsluttet EU projekt, der omhandler maskinoversættelse. Let’s MT!, som projektet hedder, har til formål at forbedre kvaliteten af maskinoversættelser. Især blandt mindre sprog og indenfor specifikke fagområder har kvaliteten af maskinoversættelser haltet. Med udarbejdelsen af en ny platform, kan virksomheder og organisationer uploade fagspecifikke tekster til en ny database. Denne kan derefter genere fagspecifikke oversættelser af en høj sproglig kvalitet.\nNyheder på KU.dk, 12.12.2012\nJan Terje Faalund fra Universitetet i Oslo mener at lighederne mellem de nordiske sprog og engelsk er så store, at man bør tænke på engelsk som et nordgermansk sprog snarere end et vestgermansk sprog. Dette kan, ifølge Faalund, være en del af årsagen til, at nordmænd og andre skandinaver er gode til at lære engelsk. Faalunds udtalelser møder kritik fra flere sider. Bl.a. udtaler Peder Gammeltoft fra KU, at Faalund går forlangt når han ligefrem kalder engelsk et nordisk sprog. Der er en stor indflydelse fra de nordiske sprog, men det er trods alt stadig at betragte som vestgermansk mener Gammeltoft.\nBerlingske, 12.12.2012, s. 16\nKRONIK: Sga en lære ku stav?\nBjarne Købmand Petersen, lektor, cand. phil. og beskikket censor i læreuddannelsens linjefag dansk, gør i denne kronik opmærksom på, at reglerne for den afsluttende eksamen for lærestuderende med dansk som linjefag er indrettet således, at man kan bestå selvom det skriftlige niveau ikke er i orden. Det problematiske i dette er åbenlyst og kræver, ifølge Bjarne Købmand Petersen, en hastig reaktion, hvis kvaliteten af folkeskolelærere skal opretholdes. Kronikken indeholder en række forslag til, hvordan kvaliteten bland nyuddannede dansklærere kan højnes.\nPolitiken, 05.12.2012, Kultur, side 7\nDebat: Emil skal kunne mere end engelsk\nKaren Ellemann og Lykke Friis\nSom en respons på regeringens udspil til en ny politik på uddannelsesområdet skriver Karen Ellemann og Lykke Friis, begge V, i dette debatindlæg at en øget fokus på Engelsk ikke er nok. Tilføjelser, så som flere fremmedsprog tidligere i uddannelsen og lærebøger i historie, samfundsfag og biologi på engelsk, skal være med til at bringe Danmark tættere på Europa-kommissionens målsætning om ”modersmål plus to sprog.”\nBerlingske, 04.12.2012, s. 26\nMyte, at danske sprog er udrydningstruet\nPeter G. H. Madsen og Lise Lotte Nedergaard\nDet er en myte, at dansk er på vej mod udryddelse på arbejdspladser hvor koncernsproget er engelsk. Der er selvfølgeligt en del af kommunikationen der skal være på engelsk, men i sidste ende er det af og til pragmatikken der vinder i den interne kommunikation. Der er selvfølgeligt steder der holder helt fast i engelsk som eneste sprog, men det er svært at implementere i praksis.\nPolitiken, 04.12.2012, s. 11\nEngelsk i 1. klasse omfavnes af faglærere\nRegeringens forslag om engelskundervisning fra 1. klasse falder i god jord hos Sproglærerforeningens engelske fagudvalg. Det er dog vigtigt hvordan undervisningen er udformet. For meget fokus på lærebøger vil have en negativ effekt, hvorimod læring gennem leg, sang og bevægelse vil have en positiv effekt. Danmarks Lærerforenings formand, Anders Bondo Christensen, er dog skeptisk overfor ideen. Effekten af en tidlig engelskundervisning er ifølge Bonde Christensen ikke dokumenteret. Dog er formanden for Danske Skoleelever positiv overfor ideen. En tidlig start på engelskundervisningen vil give en bedre sproglig ballast for de danske skoleelever, tror formand Vera Rosenbeck.\nRitzaus Bureau, 02.12.2012\nSkoleelever: Tidlig engelskundervisning god idé\nDanske Skoleelevers formand Vera Rosenbeck, er yderst positiv overfor regeringens forslag om, at gøre engelskundervisning obligatorisk fra 1. klasse. Hun mener, at danske skoleelever vil have gavn af den tidlige start senere i deres skolegang.\nEuropa-Parlamentet har besluttet at der ikke længere vil blive lavet oversættelser at debatter i parlamentet til samtlige 23 sprog i EU. Fremadrettet vil debatter kun blive transskriberet til originalsproget og blive oversat til engelsk. Dette vil ifølge løsgænger i parlamentet Anna Rosbach skabe en endnu større kløft mellem EU og borgerne. Denne påstand bliver betvivlet af Dan Jørgensen (S) og Margrete Auken (SF), der begge mener at det er en fornuftig besparelse som ikke vil have den store negative effekt.\nBerlingske nyhedsbureau, 21.11.2012\nEksotiske sprog dukker op på gymnasier\nJonas Hamidavi Moestrup og Morten Vestergaard\nEt nyt udbud af sprog vinder frem i gymnasieskolen. Imens der er tilbagegang for de klassiske sprog så som tysk og fransk, er der vækst at spore bland antallet af studerende der viser interesse i at lære arabisk, tyrkisk, japansk og kinesisk. Dansk industri hilser denne udvikling velkommen, imens formand for danske sproglærere, Ingrid Stuart, er noget mere skeptisk overfor udviklingen. Ingrid Stuart mener der større udbytte af de traditionelle sprogfag, da det niveau man opnår i et begyndersprog i gymnasiet ikke rækker til mere end turist brug.\nJyllands-Posten, 18.11.2012, s.3\nI denne kronik slår Josefine Ottesen et slag for det danske sprog. Det er vigtigt at vi værner om, og ikke mindst holder gang i, det danske sprog og den dansksprogede kultur. I den forbindelse efterlyser hun en målrettet politik til dette formål. Danske forfattere skal kunne leve af deres værker, produktionen af dansksproget litteratur skal vedblive og vi skal indse at vi lever i en verden der er formet af det sprog vi bruger. Hvis det danske sprog bliver amputeret vil vores særpræg svinde, hvilket ifølge Josefine Ottesen, vil have en effekt på produktionen af dansksproget litteratur.\nPolitiken, 15.11.2012, Kultur, s.9\nSplittelse, Regeringens partier uenige om undervisning\nLouise Poulsen, 24timer.dk\nRegeringsgrundlaget for den nuværende regering indeholder et løfte om ”at prioritere modersmålsundervisning.” Regeringsparterne kan dog ikke komme til enighed om hvordan en ny plan for modersmålsundervisning skal stykkes sammen.\n24timer.dk, 02.11.2012, (Indland), s. 5.\nEksperten, Børn lærer bedre med modersmålet i orden\nAnne Holmen, professor ved KU, påpeger at en god modersmålsundervisning har en positiv effekt for tosprogede børn. Forskning viser at modersmålsundervisning er et oplagt sted at satse, hvis man vil have en folkeskole hvor alle er med. Københavns kommune har fortsat modersmålsundervisningen i form af et frivilligt tilbud siden den ophørte på landsplan i 2002. Her bekræfter konstitueret kontorchef Mikala Jørgensen, at erfaringerne med modersmålsundervisning er gode.\nMinister: Alle studerende bør læse i udlandet\nAnnette Bonde, Berlingske\nMorten Østergaard, Danmarks uddannelsesminister, mener at alle studerende bør have et internationalt studieforløb. Dette vil styrke Danmarks position på det internationale marked og sikre dimittender med et internationalt perspektiv i deres viden og styrkede sprogkundskaber.\nBerlingske, 01.11.2012, (Nationalt), s. 4.\nForsker: Vi sakker bagud\nLærke Bjørn Andersen, Fyens Stiftstidende\nDer bør undervises i engelsk allerede fra 1. klasse i den danske folkeskole. Andre lande vi normalt sammenligner os med har allerede engelskundervisning for de yngste klasser. Hvis Danmark ikke skal sakke bagud bør vi herhjemme have noget lignende. Bodil Due, tidligere dekan for det humanistiske fakultet ved AU, mener det kan få alvorlige konsekvenser for Danmark, hvis vi ikke følger med denne udvikling.\nFyens Stiftstidende, 12.10.2012, s. 17.\nEngelsk er også fremtidens sprog\nDer er ikke noget der tyder på, at engelsk foreløbigt bliver overhalet af kinesisk som det førende verdenssprog. Kinas økonomi vokser og det spås at den i 2015 vil være verdens førende. Men fremtidsforsker Jesper Bo Jensen og professor i sprogdidaktik Hanne Leth Andersen men ikke at det er realistisk at engelsk bliver erstattet af kinesisk som det førende verdenssprog. Kinesisk er et svært sprog og engelsk står fortsat stærkt. Så stærkt, faktisk, at det måske skal betragtes som et andetsprog frem for et fremmedsprog.\nLedende artikel: POLITIKEN MENER: Sprogløse Danmark\nDet er alvorligt at regeringen ikke satser på en national sprogstrategi. Danmarks evne til at klare sig internationalt hviler i høj grad på evnen til at mestre flere sprog en blot dansk og engelsk.\nPolitiken, 06.10.2012, s. 1.\nSproglig strategi er aflyst\nRegeringens aflysning af en national sprogstrategi, til fordel for enkelte initiativer møder kritik både fra oppositionen og landets universiteter. Kritikken går på at dansk og engelsk ikke er nok, hvis Danmark vil beholde sin position internationalt er der brug for danskere der mestre andre fremmedsprog end blot engelsk.\nPolitiken, 04.10.2012, (Kultur), s. 3.\nNational strategi efterlyses. Regeringen er berøringsangst over for fremmedsprog\nIngrid Stuart, Kristelig Dagblad\nIngrid Stuart, formand for Danmarks Sproglærerforening, kritiserer regeringen for at være berøringsangst overfor spørgsmålet om en national sprogpolitik. Der skal mere fokus på sprog i folkeskolen. Det er ikke kun fokus på engelsk der skal til, men også et fokus på andre europæiske sprog.\nKristeligt Dagblad, 26.09.2012, s. 10.\nVort danske sprog er truet på computeren\nDansk og andre mindre sprog bliver i høj grad overset af udviklerne af sprogprogrammer til computeren. Bliver sprogprogrammer ikke udviklet i en tilstrækkelig god kvalitet til det danske marked, kan firmaer og kommuner der i fremtiden ønsker at benytte disse programmer være nødsaget til at benytte en engelsksproget version, hvilket kan være problematisk for nogle brugere.\nDårlig sprogteknologi truer dansk på nettet\nJens Ejsing, Berlingske Tidende\nMed reference til den internationale undersøgelse META-NET konstaterer denne artikel at det danske sprog møder stor konkurrence på nettet. Danskere vælger at benytte den originale engelske version hvis den danske oversættelse ikke er af en god nok kvalitet. Derfor kræver det ressourcer og en aktiv indsats at bevare det danske sprog på nettet.\nBerlingske, 22.09.2012, s. 6.\nDebat: Fremmedsprog i Danmark\nHanne Leth Andersen, Lisbeth Verstraete Hansen og Bodil Due, Kristeligt Dagblad\nSituationen for fremmedsprog i Danmark (med undtagelse af engelsk) er ikke god. Der skal en koordineret indsats til fra regeringens side hvis Danmarks skal beholde sit nuværende niveau indenfor fremmedsprogkompetence. Det er problematisk at få unge taler mere end et fremmedsprog og at der ikke er uddannelser der holder trit med udviklingen i behovet for fremmedsprogskompetencer.\nKristeligt Dagblad, 19.09.2012, s. 10.\nDebat: Der tales dansk i hele verden – lidt endnu\nNina Møller Andersen, Marlene Hastenplug og Claus Elholm Andersen, Politiken\nI dette debatindlæg advarer Nina Møller Andersen, Marlene Hastenplug og Claus Elholm Andersen mod at der skæres i de midler, der går til undervisning i dansk sprog og kultur i udlandet. Dette vil have konsekvenser ikke bare for kendskabet til Danmark og dansk kultur men også for dansk handel og eksport.\nPolitiken, 12.09.2012, Kultur, s. 6.\nRegeringens sprogpolitik møder kritik\nJens Ejsing, Berlingske\nDansk Industri og oppositionen står uforstående overfor uddannelsesministerens beslutning om ikke at indføre en national strategi for fremmedsprog. Sprog er en vigtig del af Danmarks mulighed for at kunne begå sig på de internationale markeder og en målrettet satsning på området er, ifølge DI og oppositionen, krævet.\nBerlingske, 30.08.2012, s. 8.\nMaria Hesselvig Lange, Jyllands-Posten\nEngelsk vinder indpas som koncernsprog hos stadig flere virksomheder, heriblandt også danske koncerner som Arla Foods og Lego. Der er åbenlyse effektiviseringsfordele ved at kommunikere på engelsk i virksomheder som disse. Men som lektor ved CBS Lisbeth Verstraete Hansen forklarer, er der også udfordringer og risici forbundet med kun at fokusere på engelsk som kommunikationssprog i en virksomhed.\nJyllands-Posten, 26.08.2012, Karriere, s. 4.\nEngelsk er slet ikke nok\nIdeen med at have et sprog der benyttes af alle i en hel koncern er på overfladen god. I praksis er det dog en meget stor udfordring at få implementeret. Denne artikel ser på hvordan Arla Foods og Lego i praksis kommunikerer med deres medarbejdere og her har de lokale sprog stadig en vigtig rolle.\nJyllands-Posten, 26.08.2012, Karriere, s. 5.\nDebat: Kinesisk, arabisk eller engelsk. Hvilke sprog skal vi tale i fremtiden?\nHanne Leth Andersen og Lars Damkjær, Kristeligt Dagblad\nI dette debatindlæg giver Hanne Leth Andersen og Lars Damkjær deres bud på hvordan fremtiden ser ud for international kommunikation. På trods af nye frembrusende økonomier i Kina og Indien ser det ikke ud til at engelsk foreløbigt er truet som internationalt kommunikationssprog.\nKristeligt Dagblad, 21.08.2012, s. 13.\nBirgitte Norlyk, Jydske Vestkysten\nLektor og ph.d. Birgitte Norlyk påpeger i denne artikel sammenhængen mellem at mestre ens modersmål og mestre et fremmedsprog. I en verden hvor engelsk fylder stadig mere for mange danskere, må vi ikke glemme vigtigheden af at kunne kommunikere nuanceret på dansk. En styrkelse af dansk er at betragte som en investering i danskeres kommunikations evner på fremmedsprog.\nJyske Vestkysten, 19.08.2012, s. 14.\nKronik: Sprog og kulturel forarmelse\nJørn Arpe Munksgaard, Jyllands-Posten\nLektor emer. Jørn Arpe Munksgaard advarer mod at ungdommen kun lærer et fremmedsprog i tilstrækkeligt omfang. Engelsk er et verdenssprog som er vigtigt at mestre hvis man vil begå sig internationalt. Men det til trods er der også stor nødvendighed og værdi i at mestre andre fremmedsprog. Tendenserne viser dog at mange vælger 2. og 3. fremmedsprog fra.\nJyllands-Posten, 10.08.2012, s. 8.\nMads Mostrup Jensen, Jydske Vestkysten\nDanmark skal være bedre til at tiltrække internationale studerende til mellemlange videregående uddannelser. For at kunne eksportere danske uddannelser, er det vigtigt at have et engelsksproget tilbud. Dette skal kunne benyttes både af danske såvel som internationale studerende. Dette betyder dog ikke at de dansksprogede tilbud skal ændres, men blot at der kommer endnu et tilbud til de studerende.\nJydske Vestkysten, 26.07.2012, s. 21\nDet danske sprog sprudler af nye ord\nStinne Andreasen, Jydske Vestkysten\nDanskerne opfinder nye udtryk og låner ord fra engelsk som aldrig før. Dansk sprognævn er begejstret, men opfordrer danskerne til at finde på flere danske alternativer til de nye engelske ord og udtryk.\nJydske Vestkysten, 22.07.2012, Indland, s. 8.\nLeder: Sprog og handling\nLisbeth Knudsen, Berlingske\nI denne leder dsikuterer Lisbeth Knudsen resultatet af en undersøgelse fra Eurobarometer, som viser at andelen af danskere der mestrer mere end to fremmedsprog siden 2005 er faldet med otte procentpoint..\nDanskerne er ramt af engelsk sprogsyge\nDanskerne er ifølge en stor, europæisk undersøgelse blevet dårligere til at mestre flere fremmedsprog, men til gengæld er de rigtigt gode til engelsk. Institutleder på Handelshøjskolen CBS Alex Klinge, chefkonsulent for ledelsen på Århus Universitet Bodil Due og uddannelsesminister Morten Østergaard interviewes i denne artikel om problematikken omkring fremmedsprog i Danmark.\nModersmålet mister status\nTrine Munk-Petersen, Jydske Vestkysten\nI den nye rapport Dansk sprogs status 2012 råber Dansk Sprognævn vagt i gevær og anbefaler blandt andet at der oprettes en sprogbank for fagudtryk, hvis vi vil undgå, at det danske sprog taber yderligere terræn overfor engelsk.\nJydske Vestkysten, 01.07.2012, Kultur, s. 11.\nFremmedsprog. National strategi kræver mere viden\nMette Skovgaard Andersen & Lisbeth Verstraete Hansen\nI dette debatindlæg fremlægger Mette Skovgaard Andersen og Lisbeth Verstraete Hansen de resultater der er kommet ud af en spørgeskemaundersøgelse om fremmedsprogsbrug og -behov i den danske centraladministration. Resultaterne har relevans for diskussionen af en national fremmedsprogsstrategi.\nPolitiken, 30.04.2012, Debat s.8.\nStop fuck det danske sprog!\nMogens Jung efterlyser det smukke æstetiske danske sprog, som han mener, er blevet maltrakteret af sms-sprog og eder.\nKøge Lokalavis, 19.03.2012\nProfessor: Antorini lukker øjnene for sprogforskningen\nLise Frank, folkeskolen.dk\nAnne Holmen, professor i parallelsproglighed, forstår ikke, hvorfor undervisningsministeren Christine Antorini stadig ikke er overbevist om at modersmålsundervisning forbedrer tosprogede elevers skolegang, selv om adskillige undersøgelser understøtter dette. Christine Antorini forklarer, at de foretagne undersøgelser har base i andre lande med andre kulturer, og at hun savner flere undersøgelser foretaget i Danmark.\nEleverne på de danske sprogskoler savner kontakt til danskere i hverdagen, fordi de gerne vil bruge sproget, når de ikke er i skolen, fortæller Gerhard Korbo, leder af danskundervisningen på Dansk Flygtningehjælps 16 sprogskoler. Dette problem forsøger skolerne at afhjælpe ved at bruge en del af Dansk Flygtningehjælps 4000 frivillige.\nKristeligt Dagbladm 13.03.2012\nProfessorer: Engelsk for de små er godt\nProfessorerne Anne Holmen og Niels Egelund mener, at børn bliver styrket fagligt ved at blive undervist i engelsk i 6-årsalderen. De understreger dog, at man ikke bare sender materialer fra engelskundervisning i 3. klasse ned til børnene i 0. klasse, men at man i stedet skal udarbejde sange og lege, da disse børn har andre forudsætninger end børn i 3. klasse.\nChristine Antorini skyder engelsk i 0. ned\nBørne- og Undervisningsminister, Christine Antorini (S) vil hellere prioritere at styrke grundfagene som dansk og matematik end at gøre engelsk obligatorisk for de yngste. Hun mangler mere viden, der påviser, at denne tidlige engelskundervisning rent faktisk også styrker børnenes engelskkompetencer. Professorerne Anne Holmen og Niels Egelund er begge uenig med Christine Antorini, da de mener, at de yngste er klar til at lære et nyt sprog.\nDet offentlige vil tale mere engelsk til udlændinge\nOmtrent 90 % af al information fra det offentlige til udlændinge er på dansk, men det vil der nu blive lavet om på. Offentlige institutioner vil nu oversætte informationer til engelsk; det gælder blandt andet borger.dk og informationer om NemID.\nPolitiken. 25.02.2012, Økonomi s. 13\nCitathistorie fra Politiken: Det offentlige taler kun dansk\nOver 90 % af al offentlig kommunikation foregår på dansk, og det er mere end besværligt for de nytilflyttede. Derudover sender det også et forkert signal til dem, mener Tine Horwitz, leder af Consortium for Global Talent. CBS’s dekan Jan Molin tilføjer, at den nuværende sprogpolitik er absurd og må ændres for at kunne stemme overens med Danmarks strategi om at være et åbent land.\nNødvendigt at publicere på engelsk\nClaus Hansen, ph.d. og fuldmægtig ved Aalborg Universitet, København\nI denne artikel kommenterer Claus Hansen et indlæg i Politiko skrevet af Matias Møl Dalsgaard. Sidstnævnte er imod det engelske sprogs indtog på de danske universiteter og i den danske forskerverden. Claus Hansen kommer her med modargumenter til Matias Møl Dalsgaards indlæg.\nBerlingske tidende, 30.01.2012\nEt, to eller mange sprog i skolen\nModersmålsundervisning skal opprioriteres, mener den nye regering og eksperter på området forklarer, at det kan være med til at forbedre børnenes resultater i skolen. I artiklen forklarer Christine Antorini, den nye børne- og undervisningsminister, at den begrænsede erfaring med modersmålsundervisning gør, at der er brug for meget mere viden på området. Derudover fortæller Helle Pia Laursen om hendes seksårige forskningsprojekt "Tegn på sprog - tosprogede børn lærer at læse og skrive".\nBig, happy cat i 1. klasse\nJesper Rasmussen, Jydske Vestkysten\nInger Gram, der er lærer i 1. klasse på Hammerslev Skole, fortæller her fordelene ved at undervise børn i engelsk fra 1. klasse frem for 3. eller 4. klasse.\nJydske Vestkysten Kolding, 26.10.11, s. 13\nLektor Lisbeth Verstraete Hansen og lektor Mette Skovgaard Andersen fra Institut for Internationale Kultur- og Kommunikationsstudier.\nI denne artikel står lektorerne Lisbeth Verstraete Hansen og Mette Skovgaard Andersen noget uforstående over for en ny beslutning, der betyder, at Copenhagen Business School fremover ikke vil tilbyde andre fremmedsprogede uddannelser end engelsksprogede uddannelser. De mener ikke, at dette er blevet formidlet til undervisere, studerende og kommende studerende.\nCBS Observer, 05.10.2011\nKronik: I Danmark taler vi dansk\nDorte Lønsmann, cand. mag. i engelsk og Anne Fabricius, ph. d. og lektor i engelsk sprog\nSprogideologien 'et land, et sprog' er ganske almindelig, men en kassetænkning, som opretholder en illusion om ensartethed. Men sådan er verden ikke i dag, mener forfatterne til denne artikel. I denne artikel gør de op med kassetænkningen og forklarer blandt andet, at sprogbrug er en kompleks størrelse, som ikke skal ses som et problem, men som en ressource.\nInformation, 26.09.11, 1. sektion, s. 18\nDansk 'is not' truet af engelsk\nAnna Kristina Hultgren, post doc ved Københavns Universitet og Dorte Lønsmann, cand. mag i engelsk\nAnna Kristina Hultgren og Dorte Lønsmann fortæller i denne artikel om deres to forskningsprojekter, hvor der er blevet set nærmere på sprogbrugen i multinationale virksomheder og på universiteter. Deres resultater bryder med det ellers omdiskuterede begreb 'domænetab' og viser, at der ikke er grund til bekymring, når det kommer til det danske sprog.\nSofie Carsten Nielsen, Information\nHvis Danmark skal leve af viden i fremtiden, er det nødvendigt med udelukkende engelsksprogede kandidatuddannelser på alle danske universiteter, så vi kan tiltrække de bedste studerende og forskere fra hele verden, mener folketingskandidat Sofie Carsten Nielsen.\nFagkonsulent: Lærere bør bakke op om engelsk i 1. klasse\nI denne artikel forklarer Aase Lomholt Thomsen, der er formand for Engelsk Fagudvalg i Sproglærerforeningen, fordelene ved et nyt forslag, der skal sikre elever i 1. klasse undervisning på engelsk.\nSo fucking what V: Et engelsk ord kan være 'morderlig najs'\nI den sidste artikel i serien So fucking what taler Ulrik Dahlin med professor Henrik Galberg Jacobsen, som påpeger, at vi før i tiden fik mange ord ind i det danske sprog fra blandt andet tysk, italiensk og fransk. Den nye strøm af ord fra engelsk er ikke noget vi bør være bange for, men glæde os over. Han forklarer her hvorfor.\nInformation, 08.08.11, 1. sektion, s. 14\nSo fucking what IV: 'Som ung pige drømte jeg om, at fyrene sagde 'I love you''\nI denne artikel taler Ulrik Dahlin med sprogkonsulenten Kirsten Rask, som ikke mener, at de unges brug af engelsk er til fare for det danske sprog. Hun kommer her med eksempler på hvilken betydning det derimod har, når erhvervslivet og voksne mennesker begynder at benytte flere og flere engelske gloser.\nInformation, 04.08.11, 1. sektion, s. 12\nSo fucking what III: Er dette en rostbøf eller en roastbeef\nDer er stor prestige i at bruge engelske ord og udtryk og dette vil ikke ændres i fremtiden, tværtimod, mener Arild Hald Kirkegaard. Han mener, at vi skal være mere sprogbevidste og bedre til at fordanske engelske ord og udtryk. I denne artikel diskuterer han betydningen af de engelske ords indtrængen i det danske sprog.\nInformation, 01.08.11, 1. sektion, s. 12\nSo fucking what II: 'Du er bare ved at blive gammel'\nI anden del af So fucking what taler Ulrik Dahlin med sprogeksperten og journalisten Ole Stig Andersen, som mener, at sproget er en fleksibel størrelse, der hele tiden ændrer sig. Han mener ligeledes, at fremtidens dansk vil få endnu flere engelske udtryk, men at det ikke vil betyde enden på det danske sprog.\nInformation, 29.07.11, 1. sektion, s. 16\nSo fucking what I: Engelsk er et sejere sprog end dansk\nUlrik Dahlin interviewer sine tre drenge på 10, 13 og 15 år om deres brug af engelsk i hverdagen og spørger dem blandt andet om hvilken påvirkning det engelske sprog har på det danske og om det danske sprog, ifølge dem, er truet.\nInformation, 26.07.11, 1. sektion, s. 14\nRasmus Karkov, Videnskab.dk\nI en undersøgelse, som omhandler den interkulturelle kommunikation i virtuelle teams og relationer mellem medarbejdere i Indien og Danmark, fandt man at kulturelle og sproglige forskelle mellem medarbejdere, der alle taler engelsk, ofte fører til misforståelser, som kan koste firmaer dyrt i tid. Lektor Jakob Lauring og ph.d.-studerende Anders Klitmøller uddyber her deres undersøgelse.\nVidenskab.dk, 25.07.11, Kultur & Samfund\nMedarbejdernes sproglige forudsætninger er afgørende for danske virksomheders internationale succes, når koncernsproget bliver engelsk. Anders Klitmøller, ph.d.-studerende på Aarhus Universitet, har set nærmere på de forhindringer danske virksomheder kan løbe ind i, når koncernsproget bliver engelsk.\nBørsen, 17.06.11, Executive, s. 4\nAktuelt portræt: sprogkompetencerne skal i fokus\nTobias Dinnesen, Jyllands-Posten\nKøbenhavns Universitet har ansat Anne Holmen som den første professor i parallelsproglighed ved Center for Internationalisering og Parallelsproglighed, CIP. I dette portræt opridses CIPs samt Anne Holmens primære arbejds- og forskningsområder.\nJyllands-Posten, 26.05.11, 1. sektion, s. 26\nSprog: Professor I parallelsproglighed\nJørn Lund, direktør for Det Danske Sprog og Litteraturselskab\nJørn Lund diskuterer her nogle af de emner der blev bragt op under Anne Holmens tiltrædelsesforelæsning som professor i parallelsproglighed i Center for Internationalisering og Parallelsproglighed. Ifølge Jørn Lund vil Anne Holmen med sin baggrund og ekspertise kunne udvide perspektivet, så internationaliseringsbestræbelserne bliver bredere og bedre funderet i uddannelserne og det øvrige samfundsliv.\nPolitiken, 30.05.11, Kultur, s. 2\nLær to sprog og få super-hjerne\nTorben Bagge & Helle Lho Hansen, BT\nEn arbejdsgruppe under Videnskabsministeriet og Undervisningsministeriet anbefaler nu, at engelsk ikke længere skal være et fremmedsprog, men et andetsprog som danske børn naturligt taler. Ny forskning bekræfter at det at mestre to sprog i høj grad har indflydelse på hjernefunktionen og dermed styrker hjernen, fortæller læge og hjerneforsker Henning Kirk.\nBT, 16.05.11, 1. sektion, s. 21\nElever kræver flere sprogtimer i skolen\nElevorganisationen Danske Skoleelever bakker forslaget fra arbejdsgruppen under Videnskabsministeriet og Undervisningsministeriet op i at sprogundervisning skal opprioriteres i folkeskolen. Elevorganisationen understreger at de ønsker mere og tidligere fremmedsprogsundervisning, men at dette ikke må ske på bekostning af andre fag.\n24timer, 10.05.11, 1. sektion, s. 14\nUndervisning på engelsk holder standarten\nMia Thomsen & Jakob Ravn, CBS Observer\nPå en opfordring fra CBS Students blev en sprogevaluering imødekommet, som betød at de studerende på de engelsksprogede cand. merc.-linjer skulle evaluere undervisernes engelskkompetencer. Resultaterne fra evalueringen viste, at underviserne havde bedre engelskkompetencer end deres ry. Desværre var svarprocenten kun 38,1 procent, og derfor må man være varsom med konklusionerne.\nUlla Gjedde Palmgreen, Weekendavisen\nI en ny sprogundersøgelse foretaget af Education First, hvor de kommunikative engelskfærdigheder hos arbejdsdygtige voksne i 44 lande er testet, er Danmark kommet ind på en flot tredjeplads. I denne artikel diskuteres resultaterne af undersøgelsen.\nweekendavisen, 29.04.11, Ideer, s. 10\nKronik: 100 år med det danske sprog\nDet Danske Sprog og Litteraturselskab kan i dag fejre sin 100-års fødselsdag. Dette markerer Jørn Lund med denne kronik, hvor han giver et tilbageblik på selskabets virke og udvikling gennem de sidste 100 år.\nPolitiken, 29.04.11, Kultur, s. 7\nAne Arnth Jensen, Berlingske Tidende\nNår det gælder kapløbet om internationale studerende, har Danmark svært ved at følge med. Samtidig viser en ny rapport fra Danmarks Evakueringsinstitut at det stadig er svært for mange undervisere og studerende at begå sig godt på engelsk. Ane Arnth Jensen mener, at det er af afgørende betydning for tiltrækningen af internationale studerende at de danske undervisere og studerende bliver tosprogede, og det er derfor nødvendigt at uddannelsessystemet hele vejen igennem lever op til disse krav.\nBerlingske Tidende, 28.04.11, Business, s. 2\nI de senere år har der ofte været udtrykt bekymring for om det danske sprog langsomt er ved at uddø som konsekvens af engelsk indtrængning i dansk. Der er dog ingen grund til bekymring mener flere eksperter, som her forklarer, hvorfor de ikke er bekymrede for det danske sprogs overlevelse.\nPhilip Michael Shange, RUCnyt\nDanske universitetsstuderende slår ofte over i dansk til trods for at undervisningen foregår på engelsk og at der er internationale studerende til stede. Dette går ud over studiemiljøet, da de internationale studerende ofte føler sig socialt ekskluderede, ifølge de interviewede undervisere og internationale studerende.\nRUCnyt, nummer 11, 4.april-2.maj 2011, s. 34\n"Yes, we can speak English"\nSøren Munch, Jyllands-Posten\nVoksne danskeres engelskkundskaber er i særklasse, viser ny international undersøgelse. Den internationale sprogvirksomhed EF Education har netop offentliggjort resultaterne af et English Proficiency Index, og her fremgår det, at de nordiske lande er blandt de bedst placerede.\nLedende artikel: Dansk og globalt\nI denne ledende artikel sætter Berlingske Tidende fokus på debatten omkring domænetab. Der gives udtryk for, at internationalt udsyn og ønsket om at værne det danske sprog ikke behøver at udelukke hinanden, men balancegangen mellem globalt og nationalt skal holdes, og det har vi alle et ansvar for.\nBerlingske Tidende, 16.03.11, 1. sektion, s. 2\nUniversiteter ramt af engelsk syge\nAarhus Universitet har som andre danske universiteter givet flere af dets institutter og centre engelske navne. Dansk Sprognævn er skeptiske og kalder dette for en uheldig udvikling, hvis nogle institutter og centre helt holder op med at have danske navne. Dansk Folkepartis Søren Krarup mener at Aarhus Universitet burde skamme sig, idet han mener globaliseringen bliver brugt som undskyldning for alt der er dansk.\nBerlingske Tidende, 15.03.11, 1. sektion, s. 22\nStuderende: Nogle undervisere leder efter de engelske ord i minutter\nGitte Bank, 24timer København\nPå Københavns Erhvervsakademi kommer næsten halvdelen af de studerende fra udlandet, og skolen har derfor linjer på både dansk og engelsk. De danske studerende oplever ofte, at mange af underviserne taler et lidt gebrokkent engelsk, men spørger man derimod de udenlandske studerende synes de, at de danske undervisere er dygtige til engelsk.\n24timer København, 24.02.11, 1. sektion, s. 4\nUndervisning på engelsk går ud over læringen\nEn ny undersøgelse fra Danmarks Evalueringsinstitut viser, at de studerende lærer mindre, når både de og underviserne skal lede efter engelsk ord. Undersøgelsen er foretaget på engelsksproglige erhvervsakademi- og professionsbacheloruddannelser over hele landet. I 2010 blev der vedtaget fælles retningslinjer for at stille sprogkrav og gennemføre samtaler med de studerende på uddannelserne, mens der ingen konkrete krav stilles til underviserne. Anbefalingen på baggrund af undersøgelsen er derfor at uddannelserne sikrer, at både studerende og undervisere har gode engelskkundskaber.\nDet danske sprog har fået engelsk syge\nNina Azoulay, MetroXpress København\nUanset om man bryder sig om engelske låneord i det danske sprog eller ej, er faktum at vi bruger dem hele tiden. Det engelske sprog har indtaget det danske sprog, og professor Jørn Lund sætter blandt andet fokus på dette i sin nye bog 'Dansk i nullerne', hvor han giver det danske sprog et helbredstjek.\nMetroXpress København, 09.02.11, 1. sektion, s. 26\nSPROG: Mormor tæsker morfar!\nI sin nye bog 'Dansk i nullerne' har sprogforsker Jørn Lund samlet en række mikroanalyser af aktuelle forhold i det danske sprogs udvikling. Nils Gunder Hansen anmelder her bogen.\nKristeligt Dagblad, 07.02.11, 1. sektion, s. 6\nDansk er en dræber\nGry Bartroff Gaihede, Universitetsavisen\nHvert tiende år samles en række sprogforskere for at stille en diagnose for det danske sprogs status for det kommende årti. Hvor det danske sprog tidligere har været beskrevet som truet, mener flere sprogforskere at det nu nærmere er gået hen og er blevet en dræber, som truer andre sprog.\nUnivesitetsavisen, 02.02.11, 1. sektion, s. 6\nDebat: Engelsk med hovedet under armen\nHanne Leth Andersen, prorektor Roskilde Universitet\nDe danske universitetsundervisere er på det seneste blevet kritiseret for ikke at have et tilfredsstillende engelsk til at kunne varetage engelsksproget undervisning. Denne kritik mener Hanne Leth Andersen, prorektor for Roskilde Universitet, ikke at universiteterne kan sidde overhørig, men hun mener, at ændringer kræver en bevidsthed om, hvorfor der overhovedet pludselig skal undervises så meget på engelsk i Danmark.\nJyllands.posten, 26.01.11, 1. sektion, s. 23\nKLUMME: 'We spring over this or else you go dead'\nMikkel Zeuthen Hansen, Formand for Danske studerendes fællesråd\nMikkel Zeuthen Hansen, formand for de Danske Studerendes Fællesråd, kommer i denne klumme med forslag til 3 sproggarantier de danske universiteter bør kunne give, hvis vi skal have universitetsuddannelser på et højt international niveau. Mikkel Zeuthen Hansens 3 forslag til sproggarantier er: 1) Studerende, som er startet på en dansksproget bacheloruddannelse skal have krav på at modtage undervisning på dansk på alle obligatoriske fag. 2) Uddannelsesstederne skal teste alle undervisere inden de underviser på engelsk, og stille en garanti for at de kan undervise på et tilfredsstillende niveau. 3) Studerende og kommende studerende skal have ret til gratis kurser i akademisk tale og skrivning på engelsk, så man ikke sakker bagud af sproglige årsager.\nMetroXpress København, 18.01.11, 1. sektion, s. 27\nSprogfolk: Vi kan ikke klare os med engelsk alene\nEn arbejdsgruppe nedsat af forskningsministeren og undervisningsministeren skal komme med anbefalinger til, hvordan man styrker sprogfagene i hele undervisningssystemet. Sprogundervisningen i folkeskolen, på gymnaiset og på universiteterne hænger ikke godt nok sammen, og samtidig er alle andre fremmedsprog end engelsk på retur i det danske uddannelsessystem. Anbefalingerne fra arbejdsgruppen skal benyttes af regeringen, når der senere skal udarbejdes en national strategi for fremmedsprog.\nThat was not a good vending\nMere og mere undervisning på universiteterne foregår på engelsk, men ikke alle underviseres engelsk er på et tilfredsstillende niveau til at kunne varetage undervisning på engelsk. Det går ud over undervisningens kvalitet samt motivationen blandt de studerende, som ofte sidder og krummer tæer over underviserens gebrokne engelsk og i nogle tilfælde simpelthen ikke forstår hvad underviseren mener. Flere studenterformænd mener, at det i nogle tilfælde står så slemt til med undervisernes udtale og ordforråd at det går ud over det faglige niveau.\nJyllands-posten, 016.01.11, 1. sektion, s. 2\nKirstine Dalsgaard Larsen, Kristeligt Dagblad\nHvert 10. år afholdes en konference om, hvordan det står til med sprog i Danmark. Dette års konference bærer titlen 'Det danske sprogs status år 2021' og ledsages af en samling videnskabelige artikler med samme titel. Ifølge de sprogforskere der har bidraget, er det største sproglige problem i Danmark at der er ved at ske en ensretning, hvilket på sigt kan udrydde nuancerne i sproget. Professor Jens Normann Jørgensen mener at det danske sprog risikerer at blive mere og mere forfladiget, samtidig med at andre fremmedsprog end engelsk glider mere og mere ud.\nKristeligt Dagblad, 12.01.11, 1. sektion, s. 6\nDebat: For: 'Behov for mange sprog for at fungere globalt'\nHenning Due, Information\nSprogprofessor ved Institut for Pædagogik ved Danmarks Pædagogiske Universitet Anne Holmen fortæller her hvorfor hun synes det ville være en god investering at udvide Dansk Sprognævn til at kunne rådgive danskerne i forskellige fremmedsprog.\nInformation, 11.01.11, 1. sektion, s. 21\nEngelsk fra børnehaveklasen er - formentlig - godt\nEspe skole i Fåborg-Midtfyn Kommune bliver foregangsskole, når den fra næste skoleår begynder at lære de yngste elever engelsk. Skoleder Søren Maalø Larsen mener, at man ved at se ud mod verden vil kunne hæve uddannelsesniveauet. Dette kan blandt andet opnås ved at indføre engelsk i undervisningen på et tidligere tidspunkt - en naturlig udvikling, mener han, da børn i dag bliver mødt af fremmedsprog i højere grad end tidligere. Dette giver Anne Holmen, professor i tosprogethed ved Danmarks Pædagogiske Universitet, ham langt hen ad vejen ret i, men understreger at pædagogikken dog skal passe til de små skolebørn.\nKristeligt Dagblad, 05.01.11, 1. sektion, s. 2\nInternational in the Danish way\nJørn Lund, Politiken\nI denne artikel forklarer Jørn Lund, at globaliseringen stiller større krav til sprogkundskaber og at vi, for at samfundet skal udvikle sig, er nødt til at have veluddannede akademikere med gode sprogkundskaber. Samtidig er vi bange for at miste danskheden, men han fortæller at vi danskere ikke er de eneste som er skeptiske imod modersmålets fremtid, men at amerikanere og englændere ligeledes er bekymrede for påvirkningen af de engelske sprog. Jørn Lund foreslår, hvordan vi kan være danske på den internationale måde.\nPolitiken, 17.11.10, Kultur, s. 2\nSig det med dansk sprogblomst\nLet's dansk er en ny kampagne på Det Humanistiske Fakultet, som skal gøre medarbejderne på Københavns Universitet bedre til at tale dansk med deres udenlandske kollegaer. Merike Jürna og Charlotte Øhrstrøm, begge fra Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP), forklarer at kampagnen kan være med til at få udenlandske forskere til at blive i Danmark. De oplever begge at flere gerne vil lære dansk og konstaterer en forøgelse af tilmeldte til danskkurserne på CIP. Jens Oddershede, rektor på Syddansk Universitet, mener at det er vigtigt at fremme dansk og forklarer her kort hvorfor.\nBerlingske Tidende, 11.11.10, 1. sektion, s.14\nMoral panic over Danish language loss (Moralsk panik over det danske sprogs forfald)\nAf Amra Agovic\nFrygten for det danske sprogs forfald kan ifølge professor Deborah Cameron kaldes moralsk panik. Moralsk panik indebærer en pludselig samfundsmæssig trussel som enten kan være virkelig eller imaginær, men i begge tilfælde kræver politisk respons. Syndebukke såsom indvandrere bliver ofte beskyldt for denne overdrevet moralske panik og dette er set både med kriminalitet, religion og også med sprog. Denne panik ses derved i de love, der bliver etableret som påvirker indvandrerne eller helt skærper indvandring. Bag frygten finder man en grundtanke om fortidig idyl hvor globaliseringen ikke påvirkede dansk. Denne tankegang har også affødt mange konservative nationalist partier rundt om i Europa, bl.a. pga. engelsks dominerende status i de globaliserede lande.\nUniversitypost.dk 15.11.2010 (artiklen er på engelsk)\nI Norge tager de sprog alvorligt\nStéphanie Surrugue, Politiken\nNordmændene har formuleret en sprogpolitik, som skal sikre at nordmændene taler flere sprog end norsk og engelsk. Det kunne Danmark lære noget af, mener Lisbeth Verstraete Hansen fra Copenhagen Business School og hun får politisk opbakning af blandt andre videnskabsordfører Jørgen Lundsgaard (K), som mener, at statsministeren skal lægge en plan for den danske sprogpolitik.\nPolitiken, 31.10.10, Kultur, s. 3\nTænketank: Humaniora trænger til akut ansigtsløftning\nI denne artikel forklarer Ingrid Stage, formand for Dansk Magisterforening, at sprogfagene på Humaniora går en trist fremtid i møde, hvis universiteterne reducerer mange af sproguddannelserne, som de netop planlægger. Derimod mener Danmarks Erhvervsforskningsakademi, DEA, at universiteternes omlægninger slet ikke er radikale nok og mener, at man i fremtiden ikke får videre brug for fremmedsprogseksperter.\nPolitiken, 27.10.10, Kultur, s. 3\nI denne artikel problematiserer Emil Melchior Mikkelsen fra de Konservative Studenter den nye tendens, som han kalder den "engelske syge", hvor alt oversættes til engelsk for at fremstå mere imponerende og tillokkende. Han påpeger konsekvenserne ved dette og giver forslag til hvordan denne trend kan stoppes, så det danske sprog ikke ødelægges.\nUNIvers, 25.10.10, 1. sektion, s. 13\nMen do we overhovedet speak Deutsch i 2030?\nIfølge Robert Philipson fra Institut for Internationale Sprogstudier og Vidensteknologi på Copenhagen Business School, burde man have vidst, at sprogstudiernes popularitet ændrer sig gennem tiden. Søgningen er faldet på blandt andet fransk og tysk. Derfor planlægger universiteterne at reducere sprogfagene og det er til skade for Danmark. Selv om engelsk er globaliseringens sprog, forklarer han her hvorfor det er mindst lige så vigtigt at vi bevarer sprogfag som fransk, tysk, italiensk og russisk.\nPolitiken, 23.10.10, Kultur, s.4\nDansk skal nok overleve - don't worry!\nMarianne Fajstrup, Berlingske Tidende\nSelv om Kulturministeriet har lanceret en kampagne for at beskytte det danske sprog, er der ifølge de danske sprogforskere ikke grund til at være bange for dets overlevelse. Frans Gregersen forklarer her hvorfor han mener, at det danske sprog ikke vil dø.\nPasser dit sprog til din alder?\nCharlotte Holst, 24.dk\nKampagnen, der skal sætte fokus på det danske sprogs mangfoldighed og forandring, skal give danskerne muligheden for at mærke på sproget, mener Kulturminister Per Stig Møller.\nAnders Reinholdt Jonssen, Avisen.dk\nMcDonald's og ISS har haft succes med at undervise indvandrerne i dansk på arbejdet og råder nu andre virksomheder til at gøre det samme. Lise-Lotte Helms, HR-direktør i McDonald's fortæller at hendes erfaringer viser at den hurtigste vej til et godt dansk er at komme i arbejde. Ulla Tørnæs slår dog fast at sprogundervisningen i kommunerne skal fastholdes.\nHumor og pingpong er difficult på engelsk\nBirgitte Aabo, Politiken\nIfølge en ny undersøgelse foretaget af Hanne Tange, som er lektor ved Institut for Sprog og Erhvervskommunikation ved Handelshøjskolen, Aarhus Universitet, lægges der både en dæmper på humoren og på lysten til at debattere, når undervisningssproget på kurser på de danske universiteter er engelsk. Både undervisere og studerende har svært ved at omstille sig til engelsk som undervisningssprog, og Hanne Tange kommer her med eksempler på hvordan hendes egen engelsksprogede undervisning foregår.\nPolitiken, 04.04.10, Viden, s. 7\nProfessor: Engelske navne svækker dansk\nMathias Stigsgaard, Jyllands-Posten\nI sin nye bog 'Moders stemme - fars hammer' ytrer Niels Davidsen-Nielsen sin holdning til det, han kalder sproglig selvkolonisering; nemlig tendensen til at danske firmaer og institutioner får engelske navne og at det danske sprog generelt inden for erhvervslivet og uddannelsesområdet taber terræn til engelsk. Han mener, at den eneste måde at styrke det danske sprog på er at bruge det, så dansk fortsat kan bevares som et komplet sprog. Niels Davidsen-Nielsen har ikke noget imod engelsk som kommunikationssprog til udenlandske formål, men mener, at vi internt i Danmark bør undgå at bruge engelske termer og navne bare fordi vi synes det lyder finere eller smartere.\nDSB har kvaler med engelsk\nDe længe ventede IC4-tog er efterhånden ved at være klar til afgang, men flere morsomme og uheldige engelske oversættelser afslører at DSB ikke har korrekturlæst skiltene i deres nye tog. Pete Westbrook fra CIP bliver i den forbindelse interviewet af Politiken.\n"Hjælp, engelsk knockouter det danske sprog"\nLasse Lundberg Andreasen, Politiken\nI dette interview advarer tidligere professor i engelsk og formand for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen, mod at engelsk fortrænger det danske sprog på universiteterne. Han mener at underviserne samt de studerende kun kan sige det de kan sige, i stedet for at sige det de vil sige. Derudover mener han også at den øgede brug af engelsk i den akademiske verden vil skabe et sprogskel i befolkningen hvis forskerne kun er i stand til at formidle deres viden på engelsk.\nKronik: Hvordan kan man undervise på engelsk på danske universiteter?\nHanne Leth Andersen, professor og leder af CBS Learning Lab\nI denne kronik fortæller Hanne Leth Andersen om de begrænsninger og problemer det opstår når undervisningssproget er engelsk. Hun mener at sprog er langt mere end udtale og ordforråd, og at der er brug for en integreret indsats inden for kommunikation, uddannelseskultur samt didaktik hvis vi vil højne kvaliteten af den engelsksprogede undervisning på universitetet.\nInformation, 15.01.10, 1. sektion, s. 16\nDansk vs. engelsk: Sprogstrid står kun ved foden af bjerget\nMirian Due Steffensen, Information\nI august måned takkede Niels Davidsen-Nielsen af som formand for Dansk Sprognævn, og har efterfølgende udgivet debatbogen om dansk sprogpolitik 'Moders stemme, fars hammer'. I dette interview uddyber han sin holdning til det engelske sprogs status i Danmark, og pointerer at hans bekymring ikke så meget omhandler engelsk i dansk, men snarere engelsk i stedet for dansk.\nInformation, 12.12.09, 1. sektion, s. 20\nSproget er vores eget ansvar\nI forbindelse med udgivelse af sin debatbog 'Moders stemme, fars hammer' interviewes Niels Davidsen-Nielsen i denne artikel om sin holdning til den danske sprogpolitik samt det danske sprogs domænetab til engelsk.\nBerlingske Tidende, 11.12.09, Kultur & Debat, s. 11\nEn anglofob takker af\nNiels Davidsen-Nielsen takker af som formand for Dansk Sprognævn. Selvom han er professor i engelsk, har han gjort en dyd ud af at advare mod dansk domænetab på universitetsuddannelserne. Ifølge Davidsen-Nielsen, falder det faglige niveau, når al undervisning foregår på engelsk, fordi underviseren og de studerende ikke har tilstrækkelige engelskkompetencer. Det forholder sig ofte sådan, at man siger det man kan i stedet for det man vil, hvilket resulterer i "døde timer" i undervisningen. Engelsk må ikke erstatte dansk som universitetssprog. De to sprog bør fungere parallelt i universitetsundervisning. Davidsen-Nielsen refererer til Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP), som et vigtigt punkt i udviklingen af parallelsproglighed.\nPolitiken, 02.12.09, Kultur, s. 3\nNy undersøgelse fra Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP) redegør for Københavns Universitets underviseres holdninger til engelsk som undervisningssprog. Undersøgelsen viser, at en tredjedel af underviserne vurderer deres egne kompetencer til at undervise i engelsk til karakteren 4 eller lavere på en sekstrinsskala. Lars Stenius Stæhr fra CIP, der blandt andre har stået bag undersøgelsen, forklarer hvorfor dette er problematisk.\nUndervisning på engelsk er svært\nEn kort notits om at Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP) står bag en undersøgelse der viser at hver femte forsker finder det vanskeligere at undervise på engelsk end på dansk, og at en fjerdedel af de adspurgte undervisere ved Københavns Universitet anser det for værende mere problematisk at føre faglige diskussioner på engelsk end på dansk.\n24timer København, 16.11.09, 1. sektion, s. 11\nForskere usikre i at undervise på engelsk\nMed den nye undersøgelse foretaget af Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP) er det første gang, at underviseres holdninger til engelsk som undervisningssprog undersøges systematisk. Undersøgelsen viser, at en femtedel af underviserne føler sig mere usikre, når de underviser på engelsk end på dansk. Ifølge Lars Stenius Stæhr fra CIP bidrager undersøgelsen til at belyse hvor stort behovet for en sproglig indsats på universiteterne er, og hvor man skal sætte ind.\nPolitiken, 15.11.09, Kultur, s. 3\nForskere kan ikke lide at undervise på engelsk\nNy undersøgelse foretaget af CIP på Københavns Universitet har undersøgt mere end 1.100 universitetsunderviseres holdninger til engelsk som undervisningssprog. Hver femte danske forsker føler sig usikker i at undervise på engelsk og de oplever bl.a. at faglige diskussioner er vanskeligere at gennemføre på engelsk end på dansk.\nPolitiken.dk , 15. 11.09\nWelcome og velkommen til Københavns Universitet\nCarsten Munk Hansen, Humanist\nArtiklen beretter om CIPs symposium d. 13. november 2009 ved Københavns Universitet og om baggrunden for, at CIP eksisterer som et forskningscenter ved Københavns Universitet der skal forske i parallelsproglighed. Lars Stenius Stæhr, Jacob Thøgersen og Joyce Kling fra CIP fortæller i et interview om, at valget mellem engelsk og dansk er en daglig overvejelse i CIP og om CIPs undersøgelser, der inkluderer en undersøgelse af underviseres holdninger til engelsk som undervisningssprog på universiteterne, og den såkaldte TOEPAS-test, der er udviklet af Lars Stenius Stæhr og Joyce Kling, der certificerer undervisernes engelskkompetencer på en femtrinsskala. Resultaterne præsenteres ved CIPs symposium.\nHumanist, 04.11.09, 1. sektion, s. 32\nHer snakker vi engelsk\nDen sproglige linje i Århus varierer afhængig af hvilket studiemiljø man besøger. Studenterlauget på Handelshøjskolen i Århus, Studenterrådet på Aarhus Universitet, Studenterhus Århus og Kollegiehuset i Århus har hver især taget stilling til hvilket sprog de ønsker at kommunikationen skal foregå på. For eksempel har Studenterlauget valgt at al kommunikation skal foregå på engelsk, hvorimod Studenterrådet har prioriteret dansk som det førende sprog.\nMorgenavisen Jyllandsposten Århus, 20.10.09, s. 4\nDebat: Forsvar for dansk: lad os få en sproglov der forsvarer det danske sprog\nEmil Melchior Mikkelsen, formand for konservative studenter\nDebattøren kritiserer at Danmark stadig ikke er i besiddelse af en sproglov, der kan forsvare det danske sprog i takt med at engelsk vinder større og større indpas i medierne, tilbudsaviserne, den daglige tale og i skolebøgerne. Den umiddelbare grund til dette er at dansk generelt opfattes som værende "bondsk", hvorimod engelsk opfattes som værende smart. Den mest presserende problematik anses for at være det danske sprogs nedprioritering i forhold til engelsk på de videregående uddannelser. Debattøren opfordrer til at vi tager det danske sprog alvorligt og får en sproglov.\nPolitiken, 30.08.09, kultur-sektionen, s. 15\nKronik: Når der går IT Factory i sproget\nJohn Holten-Andersen, lektor ved DTU\nKronikøren giver her udtryk for sin bekymring for den stigende amerikanisering der foregår ikke blot i det danske erhvervsliv, men også på de højere læreanstalter. John Holten-Andersen mener, at denne amerikanisering fører til et fragmenteret sprog, som har mistet sin forbindelse til virkeligheden.\nInformation weekend, 20-21.06.2009, s.18\nDet hippe engelsk og dialekten dansk\nMorten Zahle, Jyllands-posten\nFlere og flere engelske ord sniger sig ind i det danske sprog; et faktum der er til stor bekymring og irritation for mange danskere. Sprogforsker Pia Jarvad og reklamebureau-direktør Niels Erik Folmann spår her, hvordan de tror det vil gå det danske sprog i fremtiden; hvor Niels Erik Folmann mener, at dansk vil ende som en dialekt til et globalt sprog, mener Pia Jarvad at det danske sprog står stærkt, og at der ikke er noget der tyder på at danskerne vil begynde at tale engelsk med hinanden.\nJyllands-posten, 19.06.2009, Puls s.2\nJa til sprog: Ja til verden!\nErhvervslivet og sprogfolk er gået sammen i et netværk, som skal styrke tosprogethed og fremmedsprog i Danmark. I denne artikel fremhæver nogle af de forskellige initiativtagere, hvorfor de finder det nødvendigt med et sådant sprogligt netværk.\nWeekendavisen, 12.06.2009, 1. sektion s. 5\nSprog åbner vores øjne\nI dette interview fortæller Humanioras dekan, Kirsten Refsing, om et nyt netværk kaldet 'Ja til sprog', som oprettes på initiativ fra Dansk Industri i samarbejde med en række uddannelsesinstitutioner, heriblandt Københavns Universitet. Baggrunden for initiativet er en bekymring for, at danskerne ikke kan nok sprog til at være konkurrencedygtige på det globale marked. Kirsten Refsing nævner Center for Internationalisering og Parallelsproglighed som ét af de tiltag Københavns Universitet har taget for at imødekomme denne problematik.\nUniversitetsavisen, 11.06.2009, s. 1\nDebat: ANALYSE: Attenzione. Behov for opgør med sprogdød\nThomas Harder fortæller her om baggrunden for lanceringen af et nyt sprogligt netværk, "Ja til sprog", som han selv er en af initiativtagerne bag. I initiativgruppen er der blevet formuleret 5 veje til et sprogligt stærkt Danmark:\n1) vi skal udforske det danske sprogs mangfoldighed, 2) vi skal være bedre til engelsk, 3) engelsk er en selvfølge, men langtfra nok, 4) tosproglighed er en ressource, som skal anerkendes, 5) interessen for sprog skal sprudle blandt børn og voksne. Disse punkter skal fungere som oplæg til debat i netværket, som er åbent for alle sproginteresserede.\nPolitiken, 03.06.2009, Kultur s. 8\nOponion: Sproglov: Nu skal regeringen i mindretal\nSøren Krarup opfordrer i dette indlæg dét flertal i folketinget, der ønsker en sproglov, som skal sikre det danske sprog, til at træde i karakter og sørge for, at en sådan bliver indført. Han mener, at der ligefrem er tale om et historisk ansvar.\nBerlingske Tidende, 18.04.2009, Debat & Navne, s. 1\nDansk Sprognævn opfordrer danske virksomheder til at indføre sprogpolitik og sprogregnskaber. De mener, at det danske erhvervsliv har et medansvar for at sikre, at dansk ikke bliver fortrængt af engelsk.\nBerlingske Tidende, 11.04.2009, 1. sektion, s. 14\n"Engelsk gjorde det sværere at deltage aktivt"\nGitte Bank Jensen, 24timer København\nTo statskundskabsstuderende fra Københavns Universitet samt en antropologistuderende fra Aarhus Universitet giver her deres mening om fordelene og ulemperne, når undervisningen foregår på engelsk.\n24timer København, 02.04.2009, 1. sektion, s. 12\nStuderende fra andre lande sænker niveauet\nGitte Bank Jensen, 24.dk\nFlere internationale studerende søger ind på de danske universiteter, og derfor stiger antallet af engelsksprogede lektioner også. En ny undersøgelse, foretaget af Hanne Tange fra Handelshøjskolen i Århus, viser, at engelsksproget undervisning fører til et sænket undervisningsniveau, mindre humor og envejskommunikation. Der er dog blandede meninger blandt de danske studerende.\nDebat: Borgerligt sprogsvigt\nKatrine Winkel Holm, Jyllands-Posten\nDebattøren kritiserer her regeringen for ikke at gøre nok for at bevare det danske sprog. Hun mener, at der aktivt skal gøres en større indsats for at bevare det danske sprog som kultursprog.\nJyllands-Posten, 28.03.2009, 1. sektion, s. 18\nTrussel mod dansk sprog\nSamtlige medlemmer af Det Danske Akademi står bag en protest over regeringens forslag om at gøre det mere attraktivt at publicere på engelsk end på dansk; et forslag, der vil true dansk som kultursprog ifølge Det Danske Akademi.\nJyllands-Posten, 25.03.2009, 1. sektion, s. 15\nAkademi ser trussel mod dansk\nI forlængelse af regeringens opfølgning på sprogudvalgets rapport "Sprog til tiden" tilkendegiver Det Danske Akademi, at selvom intentionerne med regeringens sprogpolitik er gode, er der visse problemer med måden de vil udføre den på. Blandt andet nedprioritering af dansk som forskningssprog stiller de sig meget kritiske over for.\nPolitiken, 24.03.2009, Kultur, s. 2\nDebat: Regeringen modarbejder dansk sprog\nPernille Frahm, kulturordfører for SF\nDebattøren advarer i denne artikel mod konsekvenserne af regeringens sprogpolitik. Specielt nedprioriteringen af dansk som forskningssprog mener Pernille Frahm er meget problematisk.\nInformation, 21.03.2009, 1. Sektion, s. 19\nDebat: Glem en sprogpolitisk spændetrøje\nDebattøren hilser regeringens sprogpolitiske udspil velkomment, og udviser tilfredshed med, at Dansk Folkeparti ikke fik indført en stram sproglov, der ifølge debattørens egne ord ville 'iføre universiteterne en sprogpolitisk spændetrøje'.\nJyllands-Posten, 20.03.2009, 1. Sektion, s. 18\nSprog i prime time\nJørn Lund, professor, direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab\nJørn Lund kommenter her regeringens opfølgning på sprogudvalgets rapport "Sprog til tiden". Han finder det positivt, at regeringen i udspillet slår fast, at dansk skal styrkes på universiteterne, men mener dog at udspillet på flere områder står i kontrast til Videnskabsministeriets tidligere udmeldinger.\nPolitiken, 18.03.2009, 2. sektion, s. 2\nDebat: Humanioras primære sprog er dansk\nPoul Erland, mag.art., dr.phil.\nDebattøren finder regeringens idé om at indføre et pointsystem, der fremmer forskning publiceret hos internationale tidsskrifter og forlag, problematisk for humanistisk forskning. Han mener, at forskning på engelsk ikke har rod i humanistiske studier, på samme måde som i de naturvidenskabelige fag, hvor der opereres med et standardiseret og matematiseret enhedssprog.\nPolitiken, 17.03.2009, Kultur, s. 9\nProfessorer: Forskning i dansk kultur er truet\nTorben Benner, Politiken\nEt nyt pointsystem, som regeringen har planer om at indføre, skal belønne forskning af internationalt format. Dette vil ifølge flere lektorer og professorer få store konsekvenser for de fagområder, der primært beskæftiger sig med danske eller nordiske forhold.\nPolitiken, 15.03.2009, 2. sektion, s. 3\nPeter Stein Larsen, Anne-Marie Mai, Hanne Ruus, Erik Svendsen og Ole Togeby, medlemmer af faggruppen nordisk litteratur og sprog, nedsat under Forsknings- og Innovationsstyrelsen\nForfatterne til denne analyse kritiserer her regeringens forslag om et nyt pointsystem, en såkaldt bibliometrisk forskningsindikator, der skal bruges til at fordele midler mellem de danske universiteter. Ifølge dette pointsystem udløser forskningsudgivelser på dansk ikke samme bevillinger som udgivelser på engelsk. Dette vil få konsekvenser for forskning indenfor fagområder, der primært beskæftiger sig med danske og nordiske forhold.\nPolitiken, 15.03.2009, 2. sektion, s. 18\nEksperter efterlyser strammere sprogpolitik\nJohan Vardrup, Berlingske Tidende\nFormand for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen samt Peter Harder, professor i engelsk ved Københavns Universitet, vurderer her nogle af svaghederne ved regeringens sprogpolitiske udspil.\nBerlingske Tidende, 13.03.2009, Kultur & Debat, s. 7\nRegeringens sprogudspil skuffer fagfolk\nDirektør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, Jørn Lund, samt formand for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen, udtrykker her begge bekymring overfor regeringens nye sprogudspil. Også den socialdemokratiske kulturordfører, Mogens Jensen, savner et stærkere udspil fra regeringen.\nKristeligt Dagblad, 13.03.2009, 1. sektion, s. 3\nJa til sprogpleje, nej til sproglov\nSøren Kassebeer og Jesper Eising, Berlingske Tidende\nMogens Jensen, socialdemokratisk kulturordfører samt Jørn Lund, som var formand for regeringen sprogudvalg, kommer her med deres umiddelbare reaktioner på regeringens opfølgning på sprogudvalgets rapport "Sprog til tiden", som dags dato er blevet præsenteret af kulturminister Carina Christensen.\nBerlingske Tidende, 12.03.2009, Kultur & Debat, s. 5\nLovkrav om dansk på universiteterne\nBjørn Hyldkrog, CBS Observer\nArtiklen lægger op til et 12-siders sprogtema i CBS Observer (se de nedenstående artikler), som omhandler debatten omkring en ændring af universitetsloven; en ændring, der kan få konsekvenser for en internationalt orienteret business school som CBS.\nCBS Observer, februar 2009, s. 1\nLovlig dansk sprogpolitik forude\nChristina D. Tvarnø, CBS Observer\nIfølge Dansk Folkeparti er det nødvendigt at indføre regler, for at styrke og udvikle det danske sprog. Medlem af Dansk Folkeparti, Søren Krarup, fortæller i denne artikel hvorfor han finder det vigtig at indføre lovgivning frem for henstillinger og målsætninger.\nCBS Observer, februar 2009, 2. 8\nMan kan godt være international på dansk\nMedlem af sprogudvalget og direktør for Dansk Sprognævn, Sabine Kirchmeier-Andersen, fortæller her om intentionerne med og baggrunden for sprogudvalgets rapport "Sprog til tiden".\nCBS Observer, februar 2009, s. 9\nCBS' uddannelser værner om Danmark\nBlørn Hyldkrog, CBS Observer\nSvend Junghagen, CBS's Vice President for International Affairs, ser den aktuelle debat om en sproglov som mere ideologisk end fornuftsbaseret. Han mener, at beslutningen om, hvilke sprog der skal undervises og publiceres på, skal foretages på baggrund af en prioritering efter relevans for aftageren.\nCBS Observer, februar 2009, s. 10\nSproget er ikke den største udfordring\nIngrid Amelie Thorn, CBS Observer\nIfølge uddannelsesdekan på CBS, Jan Molin, er de engelsksprogede uddannelser en klar styrke for CBS, og han erklærer sig enig i videnskabsministerens holdning til sprogpolitikken. Han erkender dog, at undervisning på engelsk ikke er problemfrit, men forskellige tiltag på CBS skal sikre, at undervisningen foregår på et acceptabelt engelsk.\nCBS Observer, februar 2009, s. 11\nEngelsk giver diversitet og styrke i forskningen\nHvis danskerne skal kunne klare sig i den internationale liga, er det nødvendigt at satse på engelsk som forskningssprog, mener forskningsdekan Alan Irwin. Han mener dog ikke, at dansk nødvendigvis er truet som forskningssprog af den grund. Til trods for, at der publiceres på engelsk, foregår diskussionerne og debatten overvejende på dansk.\nSproglinje vil gavne erhvervslivet\nKathrine Harvey, Frederiksborg Amts Avis\nEn ny international studieretning bliver i 2009 oprettet på Frederiksborg Gymnasium. Fokus vil være på sprog, kultur og globalisering; noget erhvervslivet vil få gavn af i fremtiden, mener inspektor og international koordinator Inge Mynster-Nielsen.\nFrederiksborg Amts Avis, 26.02.2009\nKronik: Sprog for de mange - og ikke kun for de få\nMogens Jensen, MF og kulturordfører for Socialdemokraterne\nMogens Jensen ridser her Socialdemokraternes sprogpolitik op; en sprogpolitik der består af to dele: en fremtidssikring af dansk, samt en sproglig rustning af danskerne til at kunne begå sig tilfredsstillende på dansk og flere fremmedsprog - ikke blot engelsk.\nKristeligt Dagblad, 18.02.2009, 1. sektion, s. 13\nSprog: Sprogpolitisk tøven\nJørn Lund mener, at det haster med en justering af universitetsloven. Han ønsker en fleksibel parallelsprogspolitik, hvor universiteterne har frihed til at foretage valg om undervisningssprog, men hvor dansk ikke afskaffes helt på noget trin på noget fakultet.\nPolitiken, 18.02.2009, 2. sektion, s. 2\nKronik: Sproget og vores danske identitet\nAlexander Peter Reventlov Petersen, Gymnasieelev\nKronikøren mener, at det er en misforståelse af det danske sprog er selve forudsætningen for dansk kultur og identitet. Han mener ikke at den danske kultur forsvinder ved indførelsen af undervisning på engelsk, men mener blot, at der foregår en tilpasning til de vilkår, der hersker i en globaliseret verden.\nFrederiksborg Amts Avis, 09.02.2009, 1. sektion, s. 4\nDebat: Sprog på universiteterne. Vi kæmper for dansk.\nCharlotte Dyremose, MF og forskningspolitisk ordfører for Det Konservative Folkeparti\nCharlotte Dyremose kommenterer her Tim Knudsens indlæg i Kristeligt Dagblad d.04.02.2009. Hun mener bestemt at regeringen slås for det danske sprog, og nævner flere tiltag. Regeringen ønsker dog ikke at en stram lovgivning skal styre universiteterne, som det er blevet foreslået af et politisk flertal uden om regeringen.\nKristeligt Dagblad, 07.02.2009, 1. sektion, s. 16\nMening mod mening\nI dette interview med Anders Primdahl Vistisen, medlem af DFU's hovedbestyrelse og Henrik Thorn, formand for CBS Students, får begge parter lov til at argumentere for at være henholdsvis for og imod forslaget om en sproglov, der tvinger universiteterne til at undervise på dansk.\n24 timer, 05.02.2009, 1. sektion, s. 38\nGymnasieelever uden udsyn\nHans Peter Jensen og Jens Boe Nielsen, hhv. formand for og medlem af Rådet for Internationalisering af Uddannelserne\nDet er vigtig at fokusere på den internationale dimension i uddannelse på alle niveauer, men det gør de ungdomsgymnasiale uddannelser ikke, som gymnasiereformen ser ud i dag. Hans Peter Jensen og Jens Boe Nielsen kommer her med forslag til, hvordan undervisningen i gymnasiet kan gøres mere internationalt orienteret.\nDebat: Bevar dansk på universiteterne\nArild Hald Kierkegaard, overbygningsstuderende i historie og nordisk filologi\nDebattøren mener at regeringen har glemt deres egen sprogpolitiske redegørelse fra 2004. Han mener, at udviklingen siden hen er gået i den forkerte retning med oprettelse af flere og flere engelsksprogede uddannelser.\nFrederiksborg Amts Avis, 04.02.2009, 1. sektion, s. 8\nAmerikanisering af universiteterne\nTim Knudsen, professor ved Institut for Statskundskab på Københavns Universitet\nTim Knudsen sætter her fokus på det problematiske ved den amerikanisering der foregår på universiteterne. Han finder det problematisk at så mange parter - fra forskellige sider og på forskellige niveauer - forsøger at tage den politiske styring.\nKristeligt Dagblad, 04.02.2009\nDebat: Hvad tænker de på?\nHans Jørgen Dalum, kandidat (V) til Europa-Parlamentet\nDebattøren finder beslutningen om en ændring af universitetsloven tåbelig. Han fremhæver Aalborg Universitet som eksempel på et universitet i verdensklasse - noget der ikke ville være muligt uden undervisning og forskning på engelsk. Han mener det er en misforstået opfattelse at man beskytter det danske sprog ved at undervise på dansk på universiteterne.\nBrug sproget til omtanke\nAt det danske sprog skulle være truet er ifølge denne artikel en myte. Der opfordres til at politikerne tænker sig om en ekstra gang og overvejer konsekvenserne af en sproglov.\nHumanist, 02.02.2009, 1. sektion, s. 4\nPå undervisnings-engelsk bliver vittigheden en joke\nLektor Hanne Tange har undersøgt hvad der går tabt, når undervisningssproget på universiteterne er engelsk, og kommer her med sin foreløbige konklusion.\nBerlingske Tidende, 02.02.2009\nKronik: Det danske sprog er truet af intolerant ensretning\nJens Normann Jørgensen, professor på Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab ved Københavns Universitet\nI denne kronik kommenterer Jens Normann Jørgensen de artikler, der i den seneste tid er blevet bragt i Kristeligt Dagblad om sprog. Han understreger at det danske sprog ikke er i fare, men han mener dog er der er sket en ensretning, hvor kun én stavemåde er korrekt, og hvor kun én slags dansk er acceptabel, nemlig københavnsk. Jens Normann Jørgensen giver desuden udtryk for at ordet 'parallelsproglighed' ophøjer engelsk til en uberettiget høj status, og dette på bekostning af andre sprog.\nKristeligt Dagblad, 02.02.2009, s. 7\nDebat: Sprogpolitik: Engelsk skal ikke afskaffes\nMogens Jensen, MF\nKulturordføreren for S mener, at debatten omkring en sproglov har kastet mange misforståelser af sig. Det opfattes af flere som om et flertal i Folketinget, inklusiv S, vil afskaffe engelsk helt på universiteterne. Dette er dog ganske ukorrekt; det eneste der ønskes er en sproglov, der skal sikre at brugen af dansk ikke afskaffes helt.\nPolitiken, 29.01.2009, 2. sektion, s. 7\nKlassisk dannelse trængt af krav om globalisering\nI denne artikel kommenterer lektor ved Syddansk Universitet, Harry Haue, udviklingen inden for både gymnasie- og universitetsverdenen. Han mener, at der foregår en værdikamp med kultur, tradition og dannelse på den ene side, og nytte, globalisering og kompetencer på den anden. I universitetsverdenen repræsenterer de humanistiske fag den ene side og de naturvidenskabelige fag den anden; den sidste stærkt repræsenteret af lektor Ralf Hemmingsen.\nKristeligt Dagblad, 29.01.2009, s. 3\nDebat: Misbrug ikke Goethe. Undervisning på engelsk vil forringe niveauet.\nHans Hauge, dr.phil og lektor i nordisk sprog og kultur på Aarhus Universitet\nHans Hauge kommenterer her et indlæg i Kristeligt Dagblad d.24.01.2009 skrevet af rektor og prorektor ved Københavns Universitet. Han finder flere af deres citater og begrundelser upræcise og irrelevante.\nKristeligt Dagblad, 28.01.2009, 1. sektion, s. 10\nDebat: Venstre og det danske sprog\nSøren Krarup, MF\nSøren Krarup giver her udtryk for sin skuffelse over Venstres holdning til sproglovsdebatten. Han mener, at de fokuserer for meget på erhvervslivet, og dermed profit, og forsømmer arbejdet med det danske sprogs overlevelse.\nBerlingske Tidende, 28.01.2009, Kultur & Debat, s. 10\nDebat: Dansk på universiteterne 1: Så bland jer dog udenom\nBrian Patrick Mcguire, professor i historie på RUC\nBrian Patrick Mcguire giver her udtryk for at han finder det trættende at universiteterne bliver styret af politikere, og dermed mister deres selvbestemmelsesret. Der er for mange retningslinjer og krav, hvilket går ud over kvaliteten af både undervisning og forskning.\nPolitiken, 27.01.2009, 2. sektion, s. 9\nKronik: Dansk på universiteterne\nArild Hald Kierkegaard, medredaktør af sprogtidsskriftet Budstikken\nKronikøren ridser her debatten om en sprogpolitik op, og giver en kort gennemgang af de tiltag der er taget i de senere år. Der sammenlignes desuden med sproglove i de andre nordiske lande.\nFlensborg Avis, 27.01.2009, s. 19\nChristian Kjølhede, formand for Radikal Ungdom Skive-Mors\nChristian Kjølhede finder forslaget fra et politisk flertal om en sproglov 'visionsløs, destruktiv og heller ikke særligt velovervejet'. Han mener at konsekvenserne af en sådan sproglov er store, og mener at man skal lade det være op til universiteterne at vurdere hvilke sprog der er relevante på hvilke uddannelser.\nSkive Folkeblad, 27.01.2009, 1. sektion, s. 2\nFuck engelsk på læreranstalterne\nKristen Bjørnkjær, Information\nDe forskellige synspunkter og holdninger fra folk fra erhvervslivet, universitetsverdenen med flere angående debatten om en ændring af sprogloven ridses her op.\nSprogstrid kommer igen op i S\nS skal nu igen diskutere hvorvidt dansk skal sikres som forsknings- og undervisningssprog på universiteterne. Inden for partiet er meningerne delte, men en ændring af sprogloven kommer nok ikke på tale, idet dette vil stride imod et forlig partiet er forpligtet af.\nSprogstrid endte med et godt råd\nLise Richter, Information\nEt forslag om en ændring af universitetsloven er blot mundet ud i et godt råd til Helge Sander, idet S ikke vil bryde partiets forlig med regeringen. Dette råd har Helge Sander dog ingen intentioner om at følge.\nPortræt: Rektorformand med frihedstrang\nI dette portræt af Jens Oddershede nævnes blandt andet hans engagement i kampen for universiteternes selvbestemmelsesret, når det gælder valget af undervisningssprog.\nKristeligt Dagblad, 26.01.2009, 1. Sektion, s. 8\nDebat: DTU på dansk\nKaj Madsen, Institutdirektør og dr. tech på DTU\nKaj Madsen mener at en sproglovgivning om undervisningssproget på universiteterne er overflødig. På DTU arbejder de således proaktivt med sprogpolitik, og dansk indgår her i en parallelsproglighed med engelsk. Det handler for Kaj Madsen om ikke at lovgive, men om hele tiden at tage velbegrundede og ansvarlige valg.\nBerlingske Tidende, 26.01.2009, Kultur & Debat, s. 11\nGlem ikke Goethe. Politikere og lederskribenter bør have tillid til universitetet.\nRalf Hemmingsen og Lykke Friis, hhv. rektor og prorektor ved Københavns Universitet\nI denne artikel svarer Ralf Hemmingsen og Lykke Friis tilbage på Kristeligt Dagblads leder fra d.22.01.2009. De finder det problematisk at sprogdebatten er så sort/hvid, og understreger, at undervisningssproget kun er engelsk der, hvor det er relevant. Københavns Universitets bestyrelse og ledelse har således vedtaget sin første sprogpolitik, og har brugt tid på at styrke både dansk og engelsk. Det nyeste initiativ er oprettelsen af Center for Internationalisering og Parallelsproglighed, som blandt andet skal sikre at der ikke undervises på såkaldt 'Valby-engelsk'. Det er blandt andet centerets opgave at 'certificere' engelskkompetencerne hos de danske undervisere, der skal undervise på engelsk.\nKristeligt Dagblad, 24.01.2009, s. 16\nSkal der lovgives om sproget på universiteterne?\nI dette interview giver formand for rektorkollegiet, Jens Oddershede, udtryk for, at selvom han er imod et lovkrav om at undervisning skal foregå på dansk, har universiteterne stadig en ambition og erklæret politik om at undervisning og forskning primært skal foregå på dansk. Han mener dog ikke at dansk er et truet sprog, og finder det vigtigt at vi som et lille land er i stand til at tiltrække udenlandske studerende og forelæsere.\nKristeligt Dagblad, 23.01.2009, s. 3\nRobert Phillipson, professor på CBS ved Institut for Internationale Sprogstudier og Vidensteknologi\nEngelsk styrkes på bekostning af andre fremmedsprog, både i universitetsverdenen og i erhvervslivet, men ifølge Robert Phillipson kræver en effektiv sproglov lang mere handling end blot vedtagelse af en sådan lov.\nRegeringen klar med plan for at sikre dansk ELLER Politikere vil sikre dansk som universitetssprog\nArtiklen omhandler den politiske debat om hvorvidt der skal indføres en sproglov, der sikrer dansk som undervisningssprog på universiteterne. Hvorimod Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten går ind for en sådan lov, er Venstre og det Konservative Folkeparti imod; dog ønsker de en stramning. Formanden for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen, er stærk fortaler for et forsøg på at lovregulere, idet tidligere forsøg på at sikre det danske sprog uden lovgivning ikke har haft den ønskede effekt. Formanden for universitetsrektorerne, Jens Oddershede, er derimod af den mening, at en sproglov ikke er nødvendig.\nKristeligt Dagblad, 22.01.2009, s. 1\nBirgitte Stoklund Larsen, Kristeligt Dagblad\nI denne leder kommenterer Birgitte Stoklund Larsen debatten om hvorvidt der skal indføres en lov, der skal sikre at dansk udvikles som videnskabeligt sprog. En alliance bestående af Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten, går ind for en sådan lov, hvorimod videnskabsminister Helge Sander er imod, blandt andet af økonomiske årsager. Birgitte Stoklund Larsen mener dog ikke at de 100 millioner kroner, der er blevet nævnt, er noget nævneværdigt stort beløb, hvis man med disse midler kan sikre det danske sprog som et fagsprog på højt niveau.\nKristeligt Dagblad, 22.01.2009, s.8\nUniversiteter tvinges til dansk\nEt nyt lovforslag skal sikre det danske sprog på universiteterne rundt omkring i Danmark. Flere partier har netop vedtaget denne beretning, som kræver en ændring af universitetsloven, så der stadig vil forekomme dansksproget undervisning, men Det Biovidenskabelige Fakultet på KU og DTU afviser disse sprogregler og får opbakning af Danske Studerendes Fællesråd og Dansk Industri.\nS redder Sander i sprogstrid\nEt politisk flertal har vedtaget at pålægge regeringen at ændre universitetsloven for at sikre det danske sprog på universiteterne. Videnskabsminister Helge Sander forklarer her, hvorfor han er imod en sådan lov.\nDansk Erhverv advarer politikerne om at indføre regler, der skal sikre dansk på universiteterne. Der skal dog findes en passende balance i forholdet mellem dansk og engelsk, mener de.\nBerlingske Tidende, 20.01.2009\nEt flertal i Folketinget går ind for en ændring af universitetsloven; heriblandt Søren Krarup, som i en kronik begrunder hvorfor (se kronikken nedenfor).\nBerlingske Tidende, 19.01.2009\nSøren Krarup fra Dansk Folkeparti fortæller her om sin baggrund for at tage sagen om dansk på universiteterne op. Han mener det er vigtigt at sikre det danske sprogs fremtidige eksistens.\nDansk er ikke længere et produktivt og profitabelt sprog. Vil vi have universiteter i verdensklasse, må vi satse på engelsk, mener regeringen. Denne holdning kan dog virke svært foreneligt med regeringens løfte om at forsvare Danmark som nation.\nUddannelse de luxe\nCharlotte Dahlsgaard, Jydske Vestkysten Sønderborg\n12 nye eliteuddannelser er i slutningen af 2008 blevet godkendt af videnskabsminister Helge Sander. Cand.psyk.pæd. Ole Kyed, som i mange år har forsket i intelligente børn og unge, ser positivt på denne udvikling. Kritikken af elite-uddannelserne har dog været massiv; Jeppe Eimose, medlem af studenterrådet, er blandt andet bekymret for, om eliteuddannelserne vil modtage penge og midler på bekostning af andre uddannelser.\nJydske Vestkysten Sønderborg, 17.01.2009, 3. sektions. 14\nGymnasieelever skal tale engelsk\nTore Gudnæs Clausager Rich, Frederiksborg Amts Avis\n'Global Society Class' hedder en ny studieretning på Rungsted Gymnasium, hvor undervisning i fagene historie og samfundsfag foregår på engelsk. Studieretningen møder kritik fra Dansk Sprognævn.\nFrederiksborg Amts Avis, 16.01.2009\nMinister: Sproglov koster 100 mio. årligt\nJens Ejsing og Signe Bjerre, Berlingske Tidende\nIfølge videnskabsminister Helge Sander vil det koste omkring 100 millioner kroner årligt, hvis et flertal i Folketinget bliver enige om at imødekomme et forslag fra medlemmer af kulturudvalget om at indføre love og regler, der skal sikre at der bliver forsket og undervist på dansk på de danske universiteter. Han afviser at ændre lovgivningen for at få universiteterne til at undervise og forske på dansk, idet han mener at det vil skade universiteternes konkurrenceevne.\nBerlingske Tidende, 15.01.2009, 1. sektion s. 7\nStuderende kommer til at mangle ord\nI dette interview giver direktøren for Dansk Sprognævn, Sabine Kirchmeier-Andersen, udtryk for sin bekymring for at dansk langsomt vil blive afviklet på universiteterne og arbejdspladserne, hvis ikke der indføres sprogregler. Hun mener, at der skal være en fleksibel parallelsproglighed, hvor der undervises i henholdsvis dansk og engelsk, hvor det giver mening.\nBerlingske Tidende, 14.01.2009, 1. sektion s. 13\nUniversiteterne smittet med engelsk syge\nI denne artikel sættes der fokus på det faktum, at det i dag er muligt for danske universitetsstuderende at gennemføre hele deres uddannelse uden undervisning på deres modersmål. På alle danske universiteter undervises, forskes og formidles der på engelsk som aldrig før, blandt andet for at tiltrække udenlandske studerende, forskere og undervisere.\nUniversiteter og politikere slås om modersmål\nFlere partier i Folketinget ønsker en ændring i lovgivningen, så universiteterne er forpligtede til at benytte det danske sprog. Universiteterne, derimod, mener at dette vil gå ud over forskningen, undervisningen og formidlingen, og dermed også Danmarks chancer for at klare sig i globaliseringen. Formanden for Rektorkollegiet, rektor Jens Oddershede, mener at det er en misforstået opfattelse at dansk bliver truet af engelsk som videnskabssprog.\nBerlingske Tidende, 14.01.2009, 1. sektion s. 12\nYes til engelsk, nein og non til resten\nForskningspolitisk chef hos Dansk Industri, Charlotte Rønhof, udviser bekymring for at de unge tror, de kan begå sig overalt, hvis bare de taler engelsk. DI er derfor med til i marts at lancere et netværk for sproglige kompetencer. Forskningschefen mener at kulturforståelsen er en vigtig del af kommunikationen, og håber at det kommende netværk kan bidrage til at øge interessen for fremmedsprog.\nFrederiksborg Amtsavis, 22.12.2008\nDer tales for meget engelsk på universiteterne\nBjörn Lindahl, Politiken\nNorske Ragnhild Ljosland har forsvaret sin ph.d.-afhandling om brugen af engelsk som akademisk sprog i Norge. I afhandlingen konkluderes det blandt andet, at engelsk vinder hastigt frem som undervisnings- og forskningssprog ved norske universiteter. Ragnhild Ljosland mener, at dette er en problematisk udvikling, ikke mindst fordi man på sigt risikerer, at norsk taber domæner til engelsk. Ragnhild Ljosland understreger, at udviklingen kan vendes og peger blandt andet på situationen i Tyskland som et konkret eksempel på, hvordan nationalsproget kan bevares som forskningssprog.\nPolitiken, 17.12.2008, 2. sektion s. 3\nJørgen Lund beretter i denne artikel om åbningen af Center for Internationalisering og Parallelsproglighed ved Københavns Universitet. Sprogprofessoren opfatter åbningen af centret som udtryk for "rettidig omhu" fra universitetets side; som et velkomment forsøg på at styrke både det engelske og danske sprogbrug på Københavns Universitet.\nPolitiken, 26.11.2008, 2. sektion s. 2\nFra flersprogethed til tosprogethed\nFlere fremtrædende sprogforskere udtrykker i denne artikel bekymring over, at engelsk efterhånden er det eneste fremmedsprog, som beherskes på højt niveau af mange danskere. Niels Davidsen-Nielsen påpeger, at denne udvikling kan betyde, at Danmark skifter fra et flersproget til et tosproget dannelsesideal. Det er for eksempel bekymrende, at flere og flere unge danskere især inden for de seneste år har fravalgt store sprogfag som fransk og tysk både i folke- og gymnasieskolen.\nKristeligt Dagblad, 19.11.2008\nKronik: Hvad skal der blive af dansk?\nSabine Kirchmeier-Andersen, direktør i Dansk Sprognævn\nDirektøren for Dansk Sprognævn giver i denne kronik et overblik over hvilke tiltag, der i de seneste år er blevet lavet i de skandinaviske lande for at sikre de nordiske nationalsprog. I flere af de andre nordiske lande er der sproglovgivninger på vej, mens den lovgivende forsamling i Danmark forholder sig afventende.\nPolitiken, 15.10.2008, 2. sektion, s. 9\nDebat: Fremmedsprog: And then I go and spoil it all by saying something stupid\nHans Skov Christensen og Ralf Hemmingsen, hhv. administrerende direktør i Dansk Industri og rektor ved Københavns Universitet\nI denne artikel beklager rektoren ved Københavns Universitet og den administrerende direktør i Dansk Industri, at sprogdebatten i disse tider ofte handler om hvordan, man kan begrænse brugen af engelsk i diverse sammenhænge. De mener ikke, at man nødvendigvis behøver at begrænse brugen af fremmedsprog for at fastholde et højt sprogligt niveau på modersmålet. Hvis Danmark skal følge med globaliseringen er der derimod brug for en øget indsats for fremmedsprogene - og ikke kun engelsk. De to forfattere foreslår helt konkret, at man indfører engelskundervisning allerede i folkeskolens 1. klasse. Desuden foreslår skribenterne, at undervisningen i det andet fremmedsprog påbegyndes i 3. i stedet for 7. klasse\nPolitiken, 15.10.2008, 2. sektion, s. 7\nBekymring for sproget\nSteffen Lange, chefredaktør, Midtjyllands Avis\nI denne leder kommenterer Steffen Lange kulturminister Carina Christensens udtalelse om, at det danske sprog er under pres. Chefredaktøren deler ministerens bekymring, og understreger vigtigheden af, at der udvikles en officiel sprogpolitik som både sikrer dansk, men samtidig også sætter fokus på fremmedsprogskundskaber. Steffen Lange er imidlertid glad for, at der i Danmark ikke er nogen egentlig lovgivning på sprogområdet, men hilser alle initiativer, der kan fremme det danske sprog, velkommen.\nMidtjyllands Avis, 04.10.2008, Dagens Debat, s. 6\nKulturminister: Grund til bekymring\nPå en sprogkonference for nylig udtalte kulturminister Carina Christensen, at der ikke er brug for en officiel dansk sproglov. Ministeren udtrykte dog bekymring over, at flere sprogfolk mener, at det danske sprog er truet på en række områder. Formand for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen, er for eksempel bekymret over, at stadig flere uddannelser udbydes på engelsk. Han ønsker en ændring af universitetsloven, der sikrer det danske sprogs status på universitetsområdet. Både Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne har stillet forslag om en lignende ændring af universitetsloven.\nRitzaus Bureau, 02.10.2008, kl. 16:41\nUniversitetssproget skal være dansk\nDenne artikel omhandler Socialdemokraternes nye sprogpolitiske handlingsplan: "Vi er fælles om sproget". I handlingsplanen foreslås det blandt andet, at der skal ske en ændring af universitetsloven for at sikre, at dansk bliver fastholdt som forsknings- og undervisningssprog på universiteterne.\nRitzaus Bureau, 01.10.2008, kl. 12:42\nHelle Strandgaard Jensen, ph.d.-studerende ved European University Institute, San Domenico de Fiesole, Italien\nI denne artikel opfordrer Helle Strandgaard Jensen danske universiteter til at forbedre tilbuddene om sproghjælp til ph.d.-studerende. Danske universiteter kan lære rigtigt meget af udenlandske universiteters tilgang til sprogundervisning af forskerstuderende, mener Helle Strandgaard Jensen. På Helle Strandgaard Jensens eget universitet i Italien har man for eksempel et velfungerende sprogcenter, hvor studerende kan få hjælp til at begå sig akademisk på samtlige europæiske hovedsprog. Hun mener, det er beklageligt, at ph.d.-studerende i Danmark ikke kan få samme hjælp. Hvis danske universiteter vil fastholde de internationaliserings- og publiceringskrav, man har i dag, må man også give bedre hjælp til sproglig opkvalificering af forskere, mener Helle Strandgaard Jensen.\nMarie Preisler, Ugebrevet A4\nMedlemmerne af Ungdommens Nordiske Råd har så svært ved at forstå hinandens nationalsprog, at man i Rådet nu har besluttet at tale engelsk på møderne. Undervisningsminister Bertel Haarder truer med at fjerne støtten til organisationen, hvis ikke medlemmerne fortsat bruger deres nationalsprog. Bertel Haarder mener ikke, at der er tale om ren nostalgi, når han beder Ungdommens Nordisk Råd om at tale skandinaviske sprog frem for engelsk. Han begrunder i denne artikel hvorfor.\nUgebrevet A4, 25.08.2008\nSPROGKAMP I: K: Universitetslærere skal til engelskprøve\nKristian Villesen, Information\nDe konservatives videnskabelige ordfører, Charlotte Dyremose, har lanceret en sproglig "redningsplan", der blandt andet skal sikre, at dansk fortsat vil blive benyttet i universiteternes undervisning og forskning. Konservative foreslår også, at danske undervisere, der ønsker at undervise på engelsk, testes sprogligt for at sikre, at deres engelsk er på et tilstrækkeligt højt niveau. Jørn Lund, professor og formand for regeringens sprogudvalg, hilser redningsplanen velkommen. Han påpeger også, at mange af de konkrete forslag i redningsplanen faktisk ligger i forlængelse af sprogudvalgets anbefalinger.\nInformation, 25.08.2008, 1. sektion, s. 12/13\nSPROGKAMP II: Dansk Sprognævn ønsker universitetsloven ændret\nNiels Davidsen-Nielsen, formanden for Dansk Sprognævn, bifalder de konservatives lancering af en sproglig redningsplan. Davidsen-Nielsen mener dog, at der må yderligere tiltag til, hvis dansk skal overleve som forsknings- og undervisningssprog på de danske universiteter. Formanden for Dansk Sprognævn efterlyser helt konkret en ændring af universitetsloven, der forpligter universiteterne til fortsat at undervise på dansk.\nUnge i Norden forstår ikke hinanden\nI Ungdommens Nordiske Råd er man gået bort fra at bruge de nordiske nationalsprog ved forhandlingerne. Præsidenten for rådet, Lisbeth Sejer Gøtzsche, forklarer i denne artikel, hvad der ligger til grund for denne udvikling. Undervisningsminister Bertel Haarder er bekymret over fravalget af de nordiske sprog, og truer med at stoppe det økonomiske tilskud, hvis ikke Ungdommens Nordiske Råd genindfører nordens sprog som forhandlingssprog. Jørn Lund, det danske medlem af Nordens Sprogråd, deler undervisningsministerens bekymring.\nPolitiken, 18.08.2008, 2. sektion, s. 3\nLotte Thorsen, Politiken. Interview med Per Øhrgaard, professor i tysk ved Copenhagen Business School\nTyskprofessor Per Øhrgaard forklarer i dette interview, hvorfor det er beklageligt, at danskere bliver stadigt dårligere til andre fremmedsprog end engelsk. Per Øhrgaard mener, at danskerne på grund af denne ensidighed går glip af mange kulturelle oplevelser - at vi ganske enkelt bliver dårligere til at forstå verden. Artiklen beskriver også, hvordan der i de seneste år har været et meget markant fald i ansøgninger til fremmedsprogsfag ved de danske universiteter; en udvikling, som er symbolsk for hele samfundets opfattelse af fremmedsprog.\nPolitiken, 22.07.2008, 2. sektion, s. 1\nSkole for 14 nye verdensborgere\nStephen Demény, Jydske Vestkysten\nPå en ny skole i Esbjerg undervises eleverne udelukkende på engelsk efter den internationalt anerkendte Cambridge-model. Skolens ledelse forklarer i denne artikel, hvilke fordele, der er forbundet med denne type undervisning.\nJydske Vestkysten Esbjerg, 03.07.2008, s. 3\nTværsproglige højskoler skal redde dansk\nGrænseforeningen foreslår, at man lader danskere og indvandrere, der skal studere og arbejde i Danmark, tage på højskoleophold sammen. På den måde vil man styrke indvandrernes kendskab til dansk kultur og sprog, men ordningen vil ifølge Grænseforeningen også komme de danske kursister til gavn. Dansk Sprognævn hilser idéen velkommen.\nPolitiken, 26.06.2008, Kultur, s. 3\nSpeciale: Dansk sprogpolitik fejler\nCand.mag. i lingvistik Mia Madsen fra Århus Universitet har i sit speciale fra 2008 undersøgt 11 naturvidenskabelige forskeres brug af henholdsvis dansk og engelsk i deres arbejde. Hun konkluderer, at dansk stadig bruges i temmelig stort omfang af forskerne, og at der derfor ikke er nogen grund til at være bange for, at dansk lider domænetab inden for naturvidenskabelig forskning. Specialeskriveren mener, at det er uholdbart, at danske forskere skal tvinges til udelukkende at formidle deres forskning på dansk, og kritiserer dermed regeringens sprogudvalgs anbefalinger om, at flere naturvidenskabelige arbejder skal affærdiges på dansk.\nInformation, 23.06.2008, 1. sektion, s. 12-13\nAnalyse: Sprogbøf. Engelsk udfordrer universiteterne\nHanne Tange, ph.d., lektor ved Institut for Sprog og Erhverskommunikation, Handelshøjskolen, Aarhus Universitet\nI lyset af den nye rapport "Sprog til tiden" fra regeringens sprogudvalg sætter lektor Hanne Tange i denne artikel fokus på sin egen undersøgelse af, hvorvidt det, at undervisningen på mange kurser på danske universiteter foregår på engelsk, påvirker undervisningens kvalitet. Hanne Tanges undersøgelser viser, at mange undervisere føler, at de er gode til at formidle deres faglige stof på engelsk. Mange mener dog samtidig, at humoren forsvinder fra undervisningen, og at de danske studerende bliver mere passiv deltagere. Artiklen beskriver også kortfattet den udfordring, der ligger i, at internationale studerende ofte har en meget anderledes tilgang til undervisningen end deres danske medstuderende.\nPolitiken, 11.06.2008., Kultur, s. 8\nLem, nu med Continuous Improvement Professional\nJørn Lund beskriver i denne artikel danske virksomheders omfattende brug af engelske stillingsbetegnelser og slogans, og spørger retorisk, hvad meningen med brugen af engelsk egentlig er.\nPolitiken, 31.05.2008, Kultur, s. 2\nStudieforhold 1: Internationale studerende har for dårlige vilkår\nDanske Studerendes Fællesråd påpeger, at universiteternes målsætninger om øget internationalisering ikke altid følges op af konkrete tiltag, der kan gøre hverdagen nemmere for de internationale studerende i Danmark. Blandt andet er der på flere universiteter stor mangel på information skrevet på engelsk.\nInformation, 26.05.08, 1. sektion, s. 12-13\nKronik: Sprog til øret og forstanden\nJens Morten Hansen, statsgeolog, adjungeret professor, lic.scient., GEUS. Medlem af regeringens sprogudvalg\nKronikøren kritiserer den stigende brug af engelsk, ikke mindst i institutionsnavne og slogans. Han understreger vigtigheden af at beholde dansk som forskningssprog og er fortaler for lovgivning på området.\nBerlingske Tidende, 05.05.2008, Magasin, s. 9\nSkal universitetssproget på paragraffer?\nTania Maria Johannesen, Universitetsavisen, Københavns Universitet\nRektorerne for de danske universiteter har taget afstand fra lovgivning om brug af engelsk og dansk på universiteterne. Denne artikel ser nærmere på de forskellige holdninger til parallelsproglighed på Københavns Universitet. Dekan Per Holten-Andersen udtaler sig blandt andet om den stigende brug af engelsk på Det Biovidenskabelige Fakultet, mens to fremtrædende sprogfolk, professor i engelsk Peter Harder og professor og direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab Jørn Lund, argumenterer for, at lovgivning måske er nødvendig for at sikre, at dansk også i fremtiden vil blive brugt som undervisnings- og forskningssprog.\nUniversitetsavisen, 02.05.2008, s. 12-13\nSay it in English, please\nPå Økonomisk Institut ved Københavns Universitet udbydes nu en bacheloruddannelse, hvor der kun undervises på engelsk. Oprettelsen af en engelsksproget uddannelse er motiveret af den stigende grad af internationalisering, der er realiteten på de økonomiske kandidaters arbejdspladser. Artiklen behandler problemstillingerne i overgangen fra dansk til engelsk fra både undervisernes og de studerendes perspektiv.\nUniversitetsavisen, 02.05.2008, s. 11\nDebat: Sproglov - fred i vor tid\nBent Pedersbæk Hansen, formand for Modersmål-Selskabet\nMed udgangspunkt i rapporten "Sprog til tiden" fra regeringens sprogudvalg argumenterer Modersmål-Selskabets formand Bent Pedersbæk Hansen for, at de aktuelle forhold på de danske universiteter gør, at en sproglov er nødvendig. Arbejdet, som regeringens sprogudvalg har udført, betegnes som "skuffende", og det anføres at udvalget forholder sig for passivt til udviklingen på sprogområdet; en udvikling hvor engelsk på flere områder i stigende omfang erstatter dansk.\nJyllands-Posten, 18.04.2008, 1. sektion, s. 10\nKronik: Sprog til tiden\nJohannes Nørregaard Frandsen, leder af Institut for Litteratur, Kultur og Medier ved Syddansk Universitet\nDenne kronik indeholder en kort gennemgang af rapporten Sprog til tiden, som regeringens sprogudvalg netop har udgivet. Johannes Nørregaard Frandsen resumerer blandt andet rapportens omtale af stigende internationalisering af danske uddannelser, fare for domænetab samt sprogudvalgets holdninger til andre fremmedsprog end engelsk.\nKristeligt Dagblad, 12.04.2008, 1. sektion, s. 17\nWhat did you learn i skolen i dag?\nAnne Bech-Danielsen, Politiken\nFlere og flere kurser ved de højere læreranstalter udbydes i dag på engelsk i stedet for dansk. På Institut for Fysik og Astronomi ved Aarhus Universitet ser de studerende og ansatte både fordele og ulemper ved denne udvikling. Én ulempe er blandt andet at det kan være svært at formulere sig om faglige problemstillinger på dansk, når disse i undervisningen behandles på engelsk. Et flertal i regeringens sprogudvalg har anbefalet, at man ændrer universitetsloven, således at danske universiteter bliver tvunget til at udbyde kurser på dansk for at sikre, at man undgår domænetab. Et af udvalgets medlemmer, Niels Davidsen-Nielsen, professor og formand for Dansk Sprognævn, mener, at det er et demokratisk problem, at dansksproget undervisning ikke er et lovkrav, da man med tilvalget af engelsk ikke tager tilstrækkeligt hensyn til den store gruppe af befolkningen, der ikke taler engelsk.\nPolitiken, 12.04.2008, Kultur, s. 5\nMette Terkelsen, kulturredaktør, Berlingske Tidende\nOmtale af rapporten Sprog til tiden samt af professor Peder Skyum-Nielsens nye bog "Godt dansk". I denne bog påpeger danskprofessoren, at det danske sprog er i fare, og at især mediernes bærer en stor del af skylden for dette.\nBerlingske Tidende, 11.04.2008, Magasin, s. 2\nLedende artikel: Sproget\nLederskribenten påpeger i denne artikel, at den vigtigste trussel mod det danske sprog ikke er udenlandsk påvirkning, men derimod den dalende bevidsthed om sprogets grundlæggende strukturer.\nJyllands-Posten, 09.04.2008, 1. sektion, s. 14\nLedende artikel: Sproglig fornyelse nødvendig\nArtiklen indeholder omtale af sprogudvalgets nye rapport "Sprog til tiden", som blandt andet konkluderer, at dansk ikke decideret er et truet sprog, og at der ikke er brug for en egentlig sproglov for at sikre sprogets vitalitet. På trods af optimismen i rapporten minder Berlingske Tidendes lederskribent dog om, at der er en vigtig udfordring i at sikre, at danskernes modersmål bliver vedligeholdt.\nBerlingske Tidende, 09.04.2008, 1. sektion, s. 2\nEksperter: Tal dansk på universiteterne\nArtiklen sætter fokus på den nye rapport "Sprog til tiden" fra regeringens sprogudvalg. I rapporten påpeges det, at brugen af engelsk som undervisningssprog kan have den ulempe, at det faglige niveau falder, fordi undervisere og studerende ikke er gode nok til sproget. Til gengæld ses overgangen til engelsk som en naturlig udvikling i betragtning af den stigende internationalisering af uddannelsesområdet. Direktør i Dansk Sprognævn og medlem af regeringens sprogudvalg Sabine Kirchmeier-Andersen anbefaler, at universitetsloven ændres, så det bliver lovpligtigt at undervise på dansk. Prodekan for uddannelser på CBS Sven Bislev mener dog, ligesom flere af sprogudvalgets medlemmer, ikke, at der er behov for en sådan lovændring.\nBerlingske Tidende, 08.04.2008, Magasin, s. 6\nDenne artikel retter fokus mod nogle af emnerne i den nye rapport fra regeringens sprogudvalg "Sprog til tiden". Det konkluderes i rapporten, at dansk langt fra er et truet sprog, men at der skal gøres en indsats for at dansk forskningssprog ikke mister domæner til engelsk. Et af rapportens forslag er at nedsætte et terminologi-organ, som er ansvarlig for at oversætte og forklare nye ord inden for forskningen til den bredere befolkning. Nogle medlemmer af sprogudvalget anser det for nødvendigt at lovgive om brugen af dansk som undervisningssprog på universiteterne. Men ligesom en stor del af medlemmerne i sprogudvalget mener rektor for Syddansk Universitet Jens Oddershede dog ikke, at der er brug for en egentlig sproglov. Han understreger, at brugen af engelsk er et nødvendigt middel i kampen om at tiltrække internationale studerende. Sidste halvdel af artiklen sætter fokus på det engelske sprog som trussel mod nogle af de andre sprog, danskerne traditionelt har været gode til.\nPolitiken, 08.04.2008, Kultur, s. 1\nDansk som truet art\nAnders Raahauge, Jyllands-Posten\nI lyset af den nye rapport fra regeringens sprogudvalg "Sprog til tiden" forklarer Jørn Lund, professor og direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, hvorfor udvalget, som han selv har været formand for, er bekymret over, at undervisningen på de højere læreanstalter i stigende grad foregår på engelsk. Han forklarer, at det faglige niveau kan risikere at falde, når danske undervisere og studerende interagerer på engelsk. På Handelshøjskolen i København, hvor 40 procent af uddannelserne foregår på engelsk, mener man dog, at det store udbud af engelsksprogede uddannelser afspejler efterspørgslen på jobmarkedet for færdiguddannede kandidater. Artiklen indeholder afslutningsvis et uddrag fra sprogudvalgets anbefalinger i rapporten Sprog til tiden.\nJyllands-Posten, 08.04.2008, 1. sektion, s. 14\nSprogpolitik: Tal dansk - ellers forsvinder det\nSandra Boss, Information\nDenne artikel indeholder reaktioner på rapporten "Sprog til tiden", som netop er udgivet af regeringens sprogudvalg. Socialdemokraternes kulturpolitiske ordfører Mogens Jensen mener, til forskel fra flertallet af medlemmerne i sprogudvalget, at universitetsloven skal ændres, således at dansk kommer til at være lovpligtigt undervisningssprog i visse sammenhænge. Prorektor for Handelshøjskolen i Århus, Karen M. Lauridsen, er imod en sådan lovgivning og mener, at regler på området bør fastsættes af de enkelte institutioner. Denne holdning deles af Dansklærerforeningens formand Thomas Frandsen, som yderligere understreger, at dansklærerne generelt ikke opfatter dansk som et truet sprog.\nInformation, 08.04.2008, 1. sektion, s. 14-15\nJørn Lund, professor, formand for regeringens sprogudvalg, direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab\nSprogudvalgets formand Jørn Lund understreger i denne kronik vigtigheden af, at danskerne også i fremtiden fortsat behersker flere sprog end dansk og engelsk.\nJørn Lund diskuterer fordele og ulemper ved, at forskningsarbejde i stigende grad foregår på engelsk. Som fordel nævnes dialogen med udenlandske forskergrupper; som ulempe nævnes faren for domænetab og det, at forhold, der er særligt relevante for Danmark bliver marginaliseret i kampen om at blive citeret af udenlandske forskere. Professoren påpeger også, at brugen af engelsk ved de højere læreanstalter til tider synes drevet af signalpolitik - et ønske om at fremstå "globale" - snarere end samfundets behov. Det er beklageligt, ikke mindst fordi studerende typisk lærer mere, hvis de undervises på deres modersmål. Professoren understreger, at det at vedligeholde et godt dansk fagsprog ikke er omkostningsneutralt: hvis fagsproget skal sikres på dansk, kræves der øgede bevillinger til sprogstøtteprojekter.\nPolitiken, 07.04.2008, Debat, s. 5\nKronik: Lov til dansk?\nSabine Kirchmeier-Andersen, direktør for Dansk Sprognævn og medlem af regeringens sprogudvalg\nDansk Sprognævns direktør Sabine Kirchmeier-Andersen skitserer hér kort, hvordan sproglovgivninger i forskellige europæiske lande de sidste år har været med til at sikre minoritetssprog. Men i forhold til sprog som walisisk og irsk (gælisk) står dansk stærk, understreger direktøren. Det betyder dog langt fra, at man blot kan forholde sig passivt til den sproglige udvikling i Danmark: Engelsk erobrer terræn fra dansk i mange sammenhænge, blandt andet som undervisnings- og forskningssprog på universiteterne. Fra politisk side har man støttet denne overgang til engelsk, fordi internationale - og dermed typisk engelske - publikationer udløser flere forskningsmidler end publikationer, der kun udgives på dansk. Også i danske virksomheder bruges engelsk i stigende omfang som kommunikationssprog. Sabine Kirchmeier-Andersen diskuterer på denne baggrund, hvorledes man kan sikre dansk, blandt andet ved at oprette et nationalt terminologicenter, som kan være med til at vedligeholde et professionelt dansk fagsprog.\nJyllands-Posten, 07.04.2008, 1. sektion, s. 9\nKronik: Bindende sprogbestemmelser på universiteterne\nPeter Harder, professor, dr.phil, og Niels Davidsen-Nielsen, professor, dr.phil, formand for Dansk Sprognævn\nArtiklens forfattere, to fremtrædende sprogprofessorer, ser farer ved, at stadig flere danske kandidatuddannelser kun udbyder kurser på engelsk, fordi det vil betyde, at kundskab over et vist niveau kun kan formidles på engelsk. Professorerne påpeger, at det er muligt at sikre brugen af dansk også på de højeste uddannelsesniveauer, men at denne sikring af nationalsproget langt fra er omkostningsfri. Derfor efterlyser professorerne en konkret bevilling, der økonomisk kan sikre, at dansk fastholdes som undervisnings- og forskningssprog. Endeligt peger de to sprogfolk på, at afskaffelsen af dansk i visse sammenhænge kan vise sig at skabe en ny social barriere, som deler samfundet i to grupper: de, som behersker engelsk, og de, som ikke gør. Professorerne efterlyser en velfungerende parallelsprogspraksis, hvor på den ene side behovet for internationalisering samt forbedrede engelskkundskaber og på den anden behovet for formidling og forskning på dansk tilgodeses.\nBerlingske Tidende, 07.04.2008, Magasin, s. 9\nIngen redningskrans til det danske sprog\nFreja Bech-Jessen og Lars Henriksen, Kristeligt Dagblad\nOmtale af den nyudgivne statusrapport "Sprog til tiden" fra regeringens sprogudvalg, som indeholder en redegørelse for udviklingen det danske sprogs stilling i forhold til fremmedsprogene samt en række anbefalinger til beskyttelsen af dansk. Niels Davidsen-Nielsen, udvalgsmedlem og formand for Dansk Sprognævn, fortæller om nogle af de uenigheder, der har været i forbindelse med udvalgsarbejdet. Herudover indeholder artiklen reaktioner på rapporten fra Dansklærerforeningen og Dansk Folkepartis Søren Krarup.\nKristeligt Dagblad, 07.04.2008, 1. sektion, s. 2\nKronik: Engelsk er nødvendigt, men ikke nok\nThomas Harder, oversætter og forfatter, giver her udtryk for at der hersker en manglende forståelse for sprogbeherskelse som en hård kompetence, der kræver hårdt arbejde og systematisk uddannelse. Thomas Harder kommer med flere eksempler på hvordan denne opfattelse, samt troen på at engelsk er det eneste fremmedsprog der er brug for, kommer til udtryk. Efter hans mening er engelsk et udmærket lingua franca, men han mener at man kan kommunikere mere fordelagtigt, hvis man kender hinandens sprog og kulturer. Derudover nævner han også det problematiske i at ordet 'tosproget' har fået en negativ klang i det danske samfund.\nVidenskabssprog: Studerende kan gennemføre studier kun på engelsk\nArtiklen fokuserer på Roskilde Universitetcenters støt voksende udbud af engelsksprogede uddannelser. Rektor ved RUC Poul Holm forklarer, hvilke fordele der er forbundet med at have et stort udbud af fag med engelsksproglig undervisning. Poul Holm understreger dog også, at undervisningen på RUC udbydes parallelsprogligt, hvilket vil sige, at de studerende selv kan vælge, om de vil undervises på dansk eller engelsk, og at dansk dermed stadig fastholdes som videnskabssprog. Modersmål-Selskabets formand Bent Pedersbæk Hansen udtaler sig om udviklingen og udtrykker bekymring for, at det danske sprog vil blive forsømt, medmindre man aktivt sikrer det som forsknings- og undervisningssprog.\nJørn Lund, professor og direktør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, går ind for parallelsproglighed på universiteterne, men er enig med Modersmåls-Selskabet i, at dansk ikke må afskaffes som undervisningssprog.\nBerlingske Tidende, 19.01.2008, 1. sektion, s. 10\nKronik: Sproglig enfold eller mangefold?\nNiels Davidsen-Nielsen, professor, dr.phil., formand for Dansk Sprognævn\nFormanden for Dansk Sprognævn kommenterer i denne artikel deroute for andre fremmedsprog end engelsk i Danmark. Han påviser, hvordan andre fremmedsprog systematisk er blevet nedprioriteret i uddannelsessystemet og i særdeleshed ved universiteterne. Niels Davidsen Nielsen påpeger, at der ikke kun er kulturhistoriske tab forbundet med kompetencetabet i sprog som fransk og tysk. Der er også samfundsøkonomiske argumenter for at prioritere sprogfagene højere på tværs af uddannelsessystemet.\nInformation, 22.12.2007, 1. sektion, s. 16\nDebat: Modersmål skal tales af lyst\nKirsten Refsing, dekan, Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet\nDekanen for Det Humanistiske Fakultet ved Københavns Universitet svarer i dette korte indlæg på reaktioner på et tidligere debatoplæg (se indlægget længere nede). Dekanen understreger i indlægget, at hun ser tilvalget af engelsk på flere studier ved Københavns Universitet som en naturlig følge af internationaliseringsprocessen. Dekanen mener ikke, at der er brug for en sproglov, der forpligter universiteterne til at undervise og forske på dansk. Ifølge dekanen bør valget af undervisningssprog træffes af universiteterne selv.\nUniversitetsavisen, 30.11.2007, 1. sektion, s. 17\nLisbeth Falster Jakobsen og Henrik Prebensen, Institut for Engelsk, Germansk og Romansk, Københavns Universitet - replik til Kirsten Refsing\nTo lektorer fra Københavns Universitet beskriver i dette indlæg hvilke problemer, der opstår, når universitetsundervisere, der opholder sig i Danmark i længere perioder, ikke tager sig tid til at lære dansk. Indlægget er skrevet som en reaktion på dekan Kirsten Refsings tidligere indlæg i Universitetsavisen.\nUniversitetsavisen, 30.11.2007, 1. sektion, s. 16\nDebat: Ubalanceret synspunkt\nIngemai Larsen, Institut for Engelsk, Germansk og Romansk, Københavns Universitet - replik til Kirsten Refsing\nI denne artikel kritiserer lektor Ingemai Larsen dekanen ved Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet, for at tilsidesætte pragmatiske hensyn i sit tidligere debatoplæg om sprogpolitik (se indlægget længere nede). Lektoren påpeger, at administrationen på universitetet ikke kan forestås af personer, der ikke taler flydende dansk, og at dette forhold gør, at man på de små fag ved fakultetet bliver nødt til at tage danskkundskaber med i betragtning når man ansætter nye medarbejdere.\nDebat: Synspunkt: Opgør med humanistisk kolonihavetænkning\nKirsten Refsing, dekan, Det Humanistidske Fakultet, Københavns Universitet\nDekan Kirsten Refsing forsvarer i dette indlæg Københavns Universitets juridiske fakultets beslutning om at ændre kravet om, at udenlandske undervisere inden for to år skal have lært dansk. Dekanen ser beslutningen som en nødvendighed i lyset af den øgede internationalisering og ønsket om at tiltrække internationalt anerkendte forskere. Kirsten Refsing mener ikke, at beslutninger som den på jura udgør nogen fare for det danske sprogs fortsatte eksistens og påpeger, at dansk igennem mange århundreder er blevet påvirket af andre europæiske sprog. Afskaffelsen af danskkravet kan således ifølge dekanen ikke på nogen måde ses som en trussel mod dansk.\nUniversitetsavisen, 02.11.2007, 1. sektion, s. 15\nVed Københavns Universitets juridiske fakultet kræver man nu ikke længere, at udenlandske undervisere skal lære dansk inden for to år. Frans Gregersen, professor i dansk, undrer sig over afskaffelsen af sprogkravet og understreger, at der stadig må undervises på dansk på jura, idet man ellers vil forsømme opgaven med at udvikle og bibeholde den danske retsterminologi. Henrik Dam, dekan ved Det Juridiske Fakultet, mener, at kravet til undervisernes danskkundskaber har begrænset fakultetets muligheder for at tiltrække internationalt anerkendte forskere. Henrik Dam understreger, at jurastuderende også i fremtiden kan vælge at gennemføre studiet udelukkende på dansk, hvis de ønsker dette. Sofie Grubb, studerende og næstformand i Studienævnet for Jura, har spurgt sine medstuderende om, hvad de synes om brugen af engelsk. De studerende har tilkendegivet, at der bør være tale om en balance mellem brugen af de to sprog.\nMorten Mikkelsen, Kristeligt Dagblad. Medvirkende: Jørn Lund, professor, direktør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og formand for regeringens sprogudvalg\nI 2006 lavede Dansk Sprognævn en optælling af antallet af engelsksprogede videregående uddannelser i Danmark. Af de i alt 329 uddannelser i undersøgelsen blev de 140 udbudt på engelsk. Jørn Lund advarer i denne artikel om, at internationaliseringen måske ikke implementeres med tilstrækkelig omtanke; overgangen fra dansk til engelsk kan nemlig ifølge sprogprofessoren i nogle tilfælde være et "misforstået forsøg på at forbedre konkurrenceevnen". Jørn Lund frygter også, at de personer, som bliver pålagt at bruge engelsk på arbejdet, for eksempel universitetslærere, ikke er gode nok til sproget. Sprogprofessoren foreslår derfor, at universitetslærere skal certificeres, før de kan få lov til at undervise på engelsk. På den måde kan man sikre, at underviserne er gode nok til det sprog, de skal lære fra sig på.\nKristeligt Dagblad, 29.10.2007\nDanske virksomheder er tosprogede\nDansk Industri har for nylig undersøgt sprogbrugen hos 400 repræsentativt udvalgte virksomheder. En fjerdedel af disse virksomheder har oplyst, at de bruger engelsk som koncernsprog. Mette Fjordsø Sørensen, en af undersøgelsens forfattere, understreger, at engelsk hovedsageligt bruges som supplement i virksomhederne, og at brugen af fremmedsproget derfor ikke umiddelbart udgør nogen trussel mod dansk.\nKristeligt Dagblad, 23.10.2007, s. 2\nDet danske sprog skal have ny støttelærer\nLars Henriksen, Kristeligt Dagblad\nDirektør i Dansk Sprognævn, Sabine Kirchmeier-Andersen, fortæller i denne artikel om den nye sprogportal http://www.sproget.dk. Portalen er udviklet i et samarbejde mellem Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og Dansk Sprognævn. Sprogportalen er en samling af en lang række sprogressourcer, blandt andet ordbøger, Dansk Sprognævns svarsamling og diverse sprogtest.\nKristeligt Dagblad, 23.10.2007\nDenne leder i Kristeligt Dagblad er en reaktion på den hastige udbredelse af engelsk i forskellige sammenhænge. Lederskribenten advarer mod en tankeløs internationaliseringsproces, hvor for eksempel jurister, der skal forske i danske juridiske forhold, bruger engelsk som arbejdssprog. Lederskribenten har som udgangspunkt intet imod udbredelsen af engelsk, men understreger dog vigtigheden af at værne om det danske sprog sideløbende med den sproglige internationalisering. Endelig ser skribenten en fare for, at andre vigtige europæiske sprog som tysk og fransk vil lide under, at der for tiden fokuseres så ensidigt på danskernes engelskkundskaber.\nHanne Tange og Jakob Lauring, to forskere fra Aarhus Universitet, har undersøgt, hvordan overgangen til engelsk på en række arbejdspladser ændrer jobkulturen. De to forskere udtaler i artiklen, at brugen af engelsk betyder, at folk i nogle tilfælde taler mindre sammen på arbejdspladsen. Dette skyldes ifølge Hanne Tange mangel på selvtillid, og en hæmmende opfattelse af, at alt, hvad der siges på fremmedsproget skal være sprogligt korrekt.\nMorten Mikkelsen, Kristeligt Dagblad. Medvirkende: Henrik Dam, dekan for Det Juridiske Fakultet ved Københavns Universitet\nInterview med Henrik Dam, dekan for Det Juridiske Fakultet ved Københavns Universitet. Henrik Dam forklarer, hvorfor Det Juridiske Fakultet har afskaffet kravet om at udenlandske undervisere skal lære sig dansk inden for to år. Han forklarer også, at prioriteringen af engelsk bør være høj, da engelsk er det internationale forretnings- og retssprog. Dekanen påpeger også, at kurser på engelsk kan tiltrække internationale studerende - men understreger dog, at dansk stadig vil blive brugt i meget vid udstrækning på fakultetet.\nKristeligt Dagblad, 22.10.2007\nPå det Juridiske Fakultet ved Københavns Universitet er det nu ikke længere et krav, at nye udenlandske ansatte skal lære dansk inden for to år. Sprogprofessorerne Peter Harder og Frans Gregersen kritiserer juras beslutning om at ændre ansættelseskravet. De mener, at det strider mod Københavns Universitets officielle sprogpolitik, der slår fast, at dansk og engelsk skal bruges som parallelle sprog. Henrik Dam understreger dog, at dansk ikke vil forsvinde som undervisningssprog på Det Juridiske Fakultet: tværtimod vil de jurastuderende fortsat primært blive undervist på dansk. Han forklarer, at bortfaldet af sprogkravet har at gøre med ønsket om at tiltrække internationalt anerkendte forskere, og at sprogkravet har været en stor forhindring i forhold til dette.\nIngeniøruddannelser: In English, please\nSara Rosendal, Ingeniøren\nTre af landets syv ingeniørskoler planlægger at oprette nye uddannelser med engelsk som undervisningssprog. Overgangen fra dansk til engelsk som undervisningssprog hænger sammen med ønsket om at tiltrække flere internationale studerende, men også ønsket om at ruste de danske studerende til det internationale arbejdsmarked er en vigtig faktor. Fra de studerendes side frygter man, at det faglige niveau falder, når der ikke længere undervises på modersmålet. Men ifølge Anders Møller, uddannelsesleder på en af ingeniøruddannelserne, er der flere fordele end ulemper forbundet med overgangen fra dansk til engelsk.\nIngeniøren, 12.10.2007, Karriere, s. 2-3\nMinister vil redde dansk\nMartin Hein, Nordjyske.dk\nKulturminister Brian Mikkelsen varsler i denne artikel, at han vil nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge, om det danske sprog er truet af engelsk. Ministeren er på sigt klar til at lovgive om sprogbrug ved universiteter og andre institutioner, hvis arbejdsgruppen mener, at der er behov for dette. Artiklen indeholder også reaktioner på kulturministerens udtalelser fra forskellige politiske partier. Endeligt udtaler Jens Normann Jørgensen, professor i dansk ved Københavns Universitet, at det danske sprog altid har været under påvirkning, og at der ikke er nogen umiddelbar fare forbundet med den massive udbredelse af engelsk i Danmark.\nPortræt: Sprogets røgter kæmper videre (Portræt af Niels Davidsen-Nielsen)\nDenne artikel er et portræt af Dansk Sprognævns formand, Niels Davidsen-Nielsen. Selvom Niels Davidsen-Nielsen selv har en engelskfaglig baggrund, er han ikke glad for den store indflydelse, engelsk efterhånden har fået på det danske sprog. Derfor anbefaler han blandt andet, at universitetsloven ændres, så dansk gøres til lovpligtigt undervisningssprog på nogle universitetsuddannelser. En anden af Davidsen-Nielsens store mærkesager var det nationale kompromis mellem grammatisk og nyt komma: Det var under Niels Davidsen-Nielsens ledelse, at Sprognævnet afsluttede kommakrigen ved at anbefale danskerne at bruge en ny slags kommatering, som er et kompromis mellem det ny og det grammatiske komma.\nKristeligt Dagblad, 14.09.2007, s. 15\nHelge Sander truer dansk sprogdebat\nForbundsformand Birgitte Jensen og konsulent Jørgen Christian Wind Nielsen, Forbundet Kommunikation og Sprog\nArtiklens forfattere mener, det er beklageligt, at videnskabsminister Helge Sander udtaler sig konkret om sprogpolitik ved universiteterne lige efter nedsættelsen af Kulturministeriets sprogpolitiske arbejdsgruppe. De frygter, at der kan være tale om politisk styring af arbejdsgruppen. Desuden efterlyser de to forfattere mere forskningsbaseret viden om brugen af engelsk på landets universiteter.\nKolding dropper engelske skoleklasser\nI Kolding Kommune har Byrådet forgæves forsøgt at oprette en international skolelinje med engelsk som eneste undervisningssprog, fordi loven ikke tillader det. Byrådet finder det beklageligt, for lovgivningen gør det ifølge nogle byrådsmedlemmer sværere for byen at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.\nUndervisningsminister Bertel Haarder mener, at lovgivningen fungerer udmærket. Bertel Haarder vil således ikke give tilladelse til, at skoler i Danmark - private såvel som offentlige - kun underviser på engelsk. Han mener dog samtidig, at der er masser af fleksibilitet i lovgivningen, da den faktisk giver mulighed for, at halvdelen af undervisningen på nogle skoler kan foregå på engelsk.\nRitzaus Bureau, 28.08.2007, kl. 16.34\nOle Stig Andersen, Information\nDenne artikel skitserer kort den hastige udbredelse af engelsk som internationalt fællessprog. Ifølge den britiske tænketank Demos vil der om fem år være to en halv milliarder mennesker på kloden, der enten taler engelsk som modersmål eller i hvert fald har nogen kendskab til sproget. Det betyder, at engelsk tales af mere end en fjerdedel af verdens befolkning. At sproget tales af så mange mennesker i alle fire verdenshjørner påvirker den måde, sproget udvikler sig på.\nInformation, 24.08.2007, Paradoks, s. 44\nSommerstafet: Interview: Det største demokratiske problem...\nLotte Thorsen, Politiken. Medvirkende: Peter Heller Lützen, ph.d. i dansk og forskningsadjunkt ved Københavns Universitet\nPeter Heller Lützen mener, det er en myte, at det danske sprog er truet af engelsk, bare fordi nogle forskere bruger engelsk som arbejdssprog. Lützen påpeger i artiklen, at det er relativt sent, at dansk er blevet et såkaldt "komplet" sprog. Det var først omkring 1800, at dansk fortrængte sprog som tysk, fransk og latin i samtlige domæner. Derfor står vi nu sprogligt set i en situation, der faktisk er historisk unik, for dansk har nemlig kun i ret kort tid været et komplet sprog. Af samme grund synes Peter Heller Lützen, at begrebet "domænetab" fylder for meget i debatten: der er ikke noget underligt i, at dansk eller andre sprog taber domæner. Samtidig mener Lützen dog at det er udtryk for en slags modefænomen, når så mange uddannelser netop nu udbydes på engelsk, men at denne tendens vil aftage, og at antallet af uddannelser med engelsk som undervisningssprog vil stabiliseres.\nPolitiken, 25.07.2007, Kultur, s. 1\nDebat: Vi taler dansk\nPia Jarvad, Dansk Sprognævn\nPia Jarvad, seniorforsker i Dansk Sprognævn, forklarer i denne artikel, at engelske låneord ikke udgør nogen trussel mod det danske sprog. Faktisk er danskerne "skabspurister", fastslår sprogforskeren: Danskerne er relativt tilbageholdende med at låne ord fra engelsk, og låneord fylder i løbende tekst mindre end to procent af det samlede antal ord. Et område, hvor en diskussion af forholdet mellem engelsk og dansk er nødvendig, er ifølge Pia Jarvad undervisningssprog på de danske universiteter. Der findes stadig meget få undersøgelser af, hvilke konsekvenser det har, når undervisning udbydes på engelsk frem for på dansk, og Pia Jarvad efterlyser flere empiriske undersøgelser af situationen.\nWeekendavisen, 15.06.2007, 1. sektion s. 11\nUlla Gjede Palmgren, Weekendavisen\nIndtil for nylig har Dansk Sprognævn udelukkende beskrevet og iagttaget det danske sprog, men Nævnet har nu ændret kurs og ønsker aktivt at lovgive om brugen af dansk. Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn, forklarer i denne artikel, hvad der har fået Sprognævnet til at anbefale sproglovgivning. Formanden for Sprognævnet peger på, at der er en række områder, hvor dansk for tiden er under pres fra engelsk. Niels Davidsen-Nielsen mener for eksempel, at der er tale om sproglig "selvkolonisering", når den tidligere Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole har som målsætning, at al undervisning fra år 2010 skal foregå på engelsk. Niels Davidsen-Nielsen frygter også, at der på sigt vil ske en opdeling af samfundet imellem de, der mestrer engelsk, og de, der kun har et meget begrænset kendskab til sproget. Det kan skade samfundets sammenhængskraft, mener formanden for Sprognævnet.\nWeekendavisen, 25.05.2007, 3. sektion, s. 9\nYou under- stand English - NOT?\nOle Hall, Morgenavisen Jyllands-Posten\nDenne artikel handler om konsekvenserne af brugen af engelsk på danske uddannelser. Når undervisningen foregår på engelsk frem for dansk, sker der et fald i kvaliteten. Det mener i hvert fald flere studerende, der læser på uddannelsesinstitutioner, hvor undervisningssproget i dag er engelsk. Alligevel er der sket et meget markant skift i valg af undervisningssprog. Rektorforeningen anslår således, at 20-30 procent af landets kandidatuddannelser har skiftet undervisningssprog fra dansk til engelsk i løbet af de sidste ti år. Denne ændring af undervisningssprog følges ikke op af ekstra bevillinger til sproglig opkvalificering af underviserne, og det kritiseres af både de studerende og Dansk Magisterforening.\nJyllands-Posten, 14.05.2005, JP s. 1\n"Vi må gerne tale gebrokkent engelsk"\nI denne artikel fortæller Kurt Jacobsen, professor ved Copenhagen Business School, om sine egne oplevelser med at skulle afholde undervisning på engelsk frem for på dansk. Kurt Jacobsen erkender, at hans utrænede engelsk simpelthen ikke slog til, da han af sin arbejdsplads blev påbudt at undervise på engelsk. Som studieleder undrer Kurt Jacobsen sig over, at mange af underviserne på hans eget institut ikke tager imod tilbud om sprogundervisning. Der hersker ifølge professoren en uheldig opfattelse blandt underviserne af, at deres engelsk godt må være dårligt; men desværre betyder et dårligt sprog også dårlig formidling. På denne baggrund konstaterer Kurt Jacobsen, at der er behov for systematisk opkvalificering af undervisernes engelskkundskaber. Både universitetslærernes fagforeninger og diverse studentersammenslutninger bakker op om kravet om sproglig opkvalificering.\nJyllands-Posten, 14.05.2007, JP s. 2\nFilmtitler på dansk er ved at forsvinde\nDorthe Washuus Bundgaard, Kristeligt Dagblad\nFlere og flere af de film, der distribueres i Danmark, markedsføres under deres engelske titler. Sprognævnet er bekymret over denne udvikling, og ifølge Niels Davidsen-Nielsen, formand for Nævnet, udgør tendensen et slags domænetab. Det er et problem, når titlerne ikke oversættes, ikke mindst fordi en femtedel af befolkningen ikke behersker engelsk, forklarer Niels Davidsen-Nielsen. Gitte Schmidt Wolbye, marketingschef hos den største distributør af udenlandske film i Danmark, er ikke enig med Sprognævnet. Hun ser udviklingen som naturlig, fordi publikum ikke har nogen problemer med at forstå de engelske titler. Hun bakkes op af lektor i filmvidenskab Peter Schepelern, som mener, at udviklingen er udtryk for en ny kulturnorm.\nKristeligt Dagblad, 11.05.2007, s. 16\nInterview: "Der er altså andre fremmedsprog end engelsk"\nBirgitte Raben, Politiken. Medvirkende: Niels Davidsen-Nielsen, professor, dr.phil., formand for Dansk Sprognævn\nFormand for Sprognævnet Niels Davidsen-Nielsen advarer i denne artikel universiteterne mod at skifte undervisningssprog fra dansk til engelsk. Det faglige niveau vil falde, advarer han, for hverken undervisere eller studerende er nemlig gode nok til engelsk. Endvidere skal de fleste danske kandidater efter endt uddannelse arbejde i Danmark, og derfor er det vigtigt, at de kan formidle deres viden på dansk. Professoren frygter, at man ved at bruge engelsk i universitetsverden skaber en opdeling af samfundet i et A- og et B-hold, hvor nogle kan engelsk men en stor gruppe ikke er særligt gode til fremmedsproget. Det er ikke et problem, der løser sig selv med tiden, for undersøgelser har nemlig vist, at også mange unge mennesker er dårlige til engelsk. Endeligt fremhæver Niels Davidsen-Nielsen, at engelsk langt fra er det eneste sprog, der kan komme danskerne til gavn i en globaliseret verden. Politiken, 04.03.2007, PS, s. 8\nVoxpop: Hvorfor skal man lovgive om sproget?\nCarsten Andersen, Politiken. Medvirkende: Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn; Søren Krarup, MF for Dansk Folkeparti; Elsebeth Gerner Nielsen, MF for De Radikale\nDansk Sprognævns formand, Niels Davidsen-Nielsen, forklarer i denne artikel hvorfor han mener, en sproglov er nødvendig. En lang række universitetsuddannelser underviser nu udelukkende på engelsk, og det strider direkte mod de holdninger, der kom til udtryk i regeringens sprogpolitiske redegørelse fra 2004, hvori der står, at dansk skal være primært holdundervisningssprog på universiteterne. Blandt andet derfor mener Sprognævnet, at tiden er inde til, at man lovgiver om brugen af engelsk på diverse uddannelser. Artiklen indeholder også politiske partiers syn på sproglovgivning. Søren Krarup fra Dansk Folkeparti mener, at det danske sprog er truet som aldrig før, og mener, at der er brug for lovgivning. Elsebeth Gerner Nielsen fra De Radikale vil endnu ikke udtale sig om, hvorvidt en sproglov er nødvendig, men understreger, at det er nødvendigt at udvikle de videregående uddannelser både på dansk og engelsk.\nPolitiken, 30.01.2007, Kultur, s. 2\nDet danske sprog har engelsk syge\nIgennem de seneste år er mange uddannelser på universiteterne gået over til at bruge engelsk som undervisningssprog. Det bekymrer Dansk Sprognævn, som har udsendt et notat til samtlige kulturpolitiske ordførere på Christiansborg, hvori Nævnet advarer mod udviklingen. Bortset fra at det faglige niveau risikerer at falde, fordi hverken studerende eller undervisere er gode nok til engelsk, risikerer man nemlig også, at de andre fremmedsprog marginaliseres, idet engelsk får lov til at indtage så central en rolle.\nBerlingske Tidende, 26.01.2007, 2. sektion, s. 6\n'Det danske sprog visner'\nNorma J. Martinez, Information\nI denne artikel foreslår Dansk Folkeparti, at det danske sprog skal beskyttes ved hjælp af en sproglov, der skal sikre, at dansk stadig vil blive brugt inden for universitetsverdenen, forskning og offentlig forvaltning. Partiet frygter, at dansk kommer til at lide domænetab, hvis ikke en sådan lovgivning vedtages. Jørn Lund, professor og direktør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, er glad for, at politikerne engagerer sig i sprogdebatten, men påpeger dog, at man ikke kan vende udviklingen alene ved hjælp af lovgivning. Peter Harder, professor i engelsk ved Københavns Universitet, understreger, at man både skal sikre det danske sprog, men også erkende, at andre sprog er vigtige i den globaliserede verden. Han mener derfor også, at enkelte punkter i Dansk Folkepartis plan er forfejlede. Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn, vil ikke udtale sig om Dansk Folkepartis udmelding, men mener dog, at det er rigtigt, at det danske sprog i dag udsættes for langt større påvirkning, end det tidligere har været tilfældet.\nSprogbrug I: Eksperter: Dansk bliver et sekundasprog\nI denne artikel advarer Ingrid Stage, formand for Dansk Magisterforening, og Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn om, at dansk er ved at blive et sekundasprog: hvis ikke dansk fortsat bruges på universiteterne, vil sproget langsomt dø ud. Derfor giver det anledning til bekymring, når antallet af videregående uddannelser, der udbydes på engelsk, er fordoblet fra 80 til 160 i løbet af kun fem år. Universiteterne skal gøre mere for at sikre dansk, mener Ingrid Stage. Jens Oddershede, rektor ved Syddansk Universitet, mener dog ikke, at udviklingen er et problem. Han mener omvendt, at den engelske påvirkning af dansk kan gøre sproget rigere.\nInformation, 01.09.2006, 2. sektion, s. 4-5\nSprogbrug II: English is not our best\nKaj Sand Jensen, professor i biologi ved Københavns Universitet, fortæller i denne artikel om sine egne erfaringer med at bruge engelsk som undervisningssprog. Han oplever, at de studerende deltagere mindre, og at fokus ofte er på sproglige fejl og mangler frem for på det faglige indhold. Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn, er enig med biologiprofessoren i, at det faglige niveau givetvis daler, når der undervises på engelsk. Selvom Niels Davidsen-Nielsen ønsker, at danskerne skal blive bedre til både deres eget og andre sprog understreger han, at det at lære et fremmedsprog er et yderst krævende projekt: danskerne kan ikke gøres tosprogede, ligegyldigt hvor massiv indsatsen på sprogområdet er.\nVidenskabet - snakker du engelsk?\nSøren Gosvig Olesen, lektor i filosofi\nI denne artikel fortæller lektor i filosofi Søren Gosvig Olesen hvorfor, han synes, det er vigtigt at holde fast i at bruge dansk ved universiteterne. Han diskuterer også hvilken form, truslen mod dansk antager, og giver en kort gennemgang af danske grammatiske konstruktioner, der er ved at ændre sig muligvis som følge af den store påvirkning fra engelsk. Men det er imidlertid ikke kun dansk, der ændrer sig som følge af globaliseringen. Engelsk er på mange måder også et truet sprog, fordi så mange mennesker rundt omkring i dag taler "dårligt engelsk": engelsk er på en måde truet af sin egen efterligning. Danskere, som bruger engelsk på arbejdet og studiet, hører til denne gruppe af mennesker, der taler dårligt engelsk. Danske forskere kan simpelthen ikke formidle deres viden lige så godt på fremmedsproget som de kan på dansk. Og der er ikke bevillinger til sproglig opkvalificering af forskerne eller penge til oversættelse af videnskabelige publikationer, mener Søren Gosvig Olesen.\nUniversiteter vil værne om sproget\nDet er gået stærkt med at internationalisere den akademiske verden, og derfor bliver der på mange universitetsuddannelser i dag undervist på engelsk. En ny undersøgelse fra Nordisk Sprogråd viser dog, at både studerende og undervisere på landets universiteter ønsker at værne om de nordiske nationalsprog. Det glæder Jørn Lund, direktør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab. Debatten om nationalsproget status og udvikling er igen blevet aktuel, efter at Det Radikale Venstre for nyligt har foreslået, at engelsk skal være Danmarks officielle andetsprog. Det har fået Dansk Folkeparti til at reagere med et forslag om en sproglov, der skal sikre dansk i offentlige institutioner og i videnskaben. Tre fremtrædende sprogfolk vender sig også imod Det Radikale Venstres forslag om at gøre engelsk til officielt andetsprog i Danmark.\nKristeligt Dagblad, 19.08.2006, s. 1\nDet er bare ikke good enough\nAnnette Hagerup, Berlingske Tidende\nI denne artikel forklarer Ingrid Stage, formand for Dansk Magisterforening, hvorfor hun synes, det er beklageligt, når stadig flere uddannelser bliver udbudt med engelsk som undervisningssprog. Man risikerer ifølge Ingrid Stage, at undervisningen bliver forfladiget, når den ikke længere foregår på modersmålet.Mads Svaneklink, uddannelsespolitisk ordfører i Danske Studerendes Fællesråd, udtaler, at man ikke kan tage det for givet, at studerende mestrer engelsk på et niveau, der er højt nok til, at de kan følge engelsksproget undervisning på universiteterne. Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn, understreger at vi skal blive bedre både til dansk og til engelsk, men at dansk ifølge regeringens sprogpolitiske redegørelse fra 2004 skal være universiteternes primære undervisningssprog. Fyens Stifttidende, 20.04.2006\nInterview: Er dansk et truet sprog?\nMedvirkende: Niels Davidsen-Nielsen, professor, dr. phil., formand for Dansk Sprognævn og Karen Risager, lektor, dr. phil., Roskilde Universitetscenter\nNiels Davidsen-Nielsen forklarer i dette interview, at det ikke er enkeltstående låneord, der udgør nogen trussel mod dansk. Det, der derimod kan give anledning til bekymring, er, når sproget ændrer sig grammatisk som følge af påvirkningen fra engelsk. Men egentlig mener formanden for Sprognævnet ikke, at det er den engelske påvirkning af dansk, der er bekymrende: det er snarere, at man for eksempel på universiteterne går bort fra at bruge engelsk som undervisningssprog. Karen Risager, lektor ved RUC, er enig med Niels Davidsen-Nielsen i, at der er en reel fare for domænetab til engelsk. Man skal satse på mere end bare engelsk og dansk, siger hun, for der tales mange flere sprog i Danmark.\nBerlingske Tidende, 18.12.2004, 2. sektion, s. 18\nSvar på tiltale: Dansk kan det hele\nSusanne Bernth, Berlingske Tidende. Medvirkende: Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn\nI denne korte replik forklarer Niels Davidsen-Nielsen, hvorfor han synes, det er en uheldig udvikling, at danske arbejdspladser i stigende omfang bruger engelske titler. Man risikerer ifølge Sprognævnets formand at glemme den femtedel af befolkningen, der ikke forstår engelsk, i en misforstået internationaliseringsproces.\nBerlingske Tidende, 03.08.2004, 3. sektion, s. 2\nSprogpolitik ja tak\nPia Jarvad, Dansk Sprognævn og Tore Kristiansen, Nordisk Forskningsinstitut ved Københavns Universitet\nI denne artikel fortæller to fremtrædende sprogforskere om et stort nordisk forskningsprojekt, der undersøger hvordan de forskellige nordiske sprog påvirkes af engelsk, og der er store forskelle sprogene imellem. Den officielle danske sprogpolitik er den, der forholder sig mest afslappet til påvirkningen fra engelsk, mens den islandske politik er mest puristisk. Det viser sig også, at danskerne er det folk, der hilser påvirkningen mest velkommen, mens islændingene er meget kritiske over for eksempelvis engelske låneord. Der ser med andre ord ud til at være en god sammenhæng mellem de officielle sprogpolitikker og befolkningernes holdninger. Men det er svært at sige, om det er sprogpolitikken, der har påvirket befolkningens sprogholdninger, eller om det forholder sig omvendt. Artiklens forfattere konkluderer, at der nok er tale om en vekselvirkning, men at sprogpolitik formentlig har en reel indflydelse på en befolknings sprogholdninger. Af denne grund kan en fornuftig sprogpolitik vise sig at være et vigtigt værktøj i forbindelse med at sikre det danske sprogs vitalitet.\nUniversitetsavisen, 20.02.2004, s. 10\nDet danske sprog skal styrkes\nDenne artikel handler om reaktionerne på regeringens sprogpolitiske redegørelse (se redegørelsen på Kulturministeriets hjemmeside), som blev udsendt i slutningen af 2003. Regeringen bliver af De Radikale, SF, Enhedslisten og Socialdemokraterne kritiseret for ikke at være villig til at vedtage en sproglov, der forpligter offentlige institutioner til at bruge dansk. Men Jørn Lund, direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og en af redegørelsens forfattere, mener ikke, at det er nødvendigt at lovgive om brugen af modersmålet, for det er nemlig svært at regulere sprogets udvikling ved hjælp af lovgivning.\nPolitiken, 24.01.2004, 2. sektion, s. 2\nSprog: Do you speak English?\nHeidi Amsinck, Jyllands-Posten\nDenne artikel handler om, hvordan det engelske sprog på relativ kort tid har opnået en meget stor global udbredelse. Jeremy Jacobson og Mike Solly fra The British Council har undersøgt den hastige udbredelse af sproget; en udvikling, der ifølge Jean Aitchison, emeritus professor ved Oxford University, er kædet sammen med USA's status som økonomisk supermagt. Jeremy Jacobson og Mike Solly påpeger, at selv om engelsk spreder sig, er det ikke det samme engelsk, der bliver talt alle vegne. De mange lokale varianter af engelsk er meget forskellige, og det betyder, at englænderne selv ikke længere har monopol på sproget. Det betyder også, at arbejdet med at registrere sprogbruget og nye ord bliver sværere. Det bekræfter John Simpson, redaktør ved The Oxford English Dictionary, der er verdens største ordbog. Han mener, at ikke-englændere har udviklet et slags forsimplet internationalt sprog, og at den måde sproget udvikler sig på i dag hænger tæt sammen med dets status som internationalt lingva franca.\nJyllands-Posten, 16.11.2003, Indblik, s. 7\nSprogpolitik - ja tak\nAnders Jørgensen, Information. Medvirkende: Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn\nProfessor og formand for Dansk Sprognævn Niels Davidsen-Nielsen efterlyser i denne artikel en officiel sprogpolitik. Der er ifølge Sprognævnets formand tre konkrete grunde til hvorfor, en sprogpolitik er nødvendig nu. Den første grund er, at engelsk bruges i stadigt stigende grad i forskellige sammenhænge. Den anden grund er, at der nu er flere sprog i Danmark end det tidligere har været tilfældet. Endeligt, siger Nævnets formand, stiller det moderne informationssamfund store krav til vores sprogkundskaber. Niels Davidsen-Nielsen vurderer, at der er en reel fare for, at det danske sprog kan blive undergravet, hvis ikke det aktivt beskyttes for eksempel ved hjælp af en officiel sprogpolitik. Professoren understreger dog, at hans ønske om en sproglov på ingen måde er en "kamp mod engelsk", men at han derimod ønsker at danskerne skal blive bedre til engelsk, uden at fremmedsproget ødelægger det danske sprog.\nKronik: Vi må have en sprogpolitik\nNiels Davidsen-Nielsen, professor dr. phil., formand for Dansk Sprognævn\nNiels Davidsen-Nielsen begrunder i denne kronik hvorfor, han synes, Danmark har brug for en officiel sprogpolitik. Formanden for Sprognævnet er glad for, at det i dag er blevet mere accepteret at tale om sprogpolitik. For bare få år siden mente mange, at der ikke var nogen grund til at sprogplanlægge, og at sprogets udvikling var skæbnebestemt. Sådan er det ikke mere, konkluderer Niels Davidsen-Nielsen, der glæder sig over den politiske interesse, der har vist sig at være for at holde sproget i live. En særlig trussel mod det danske sprogs status som komplet sprog udgøres af engelsk, der i stigende omfang bliver brugt inden for universitetsverdenen. Også på andre områder er engelsk blevet mere og mere vigtigt i de sidste par år. Og på længere sigt kan det få den konsekvens, at dansk ikke længere er noget komplet og samfundsbærende sprog. Det kan en sprogpolitik forhindre, mener formanden for Sprognævnet.\nBerlingske Tidende, 11.09.2003, 2. sektion, s. 4\nSprog: Engelsk volder stigende problemer\nJens Grund, Jyllands-Posten. Medvirkende: Bent Preisler, dr.phil., professor i engelsk ved Roskilde Universitetscenter og Niels Davidsen-Nielsen, professor dr. phil., formand for Dansk Sprognævn\nI 1999 gennemførte Bent Preisler en undersøgelse, der viste, at en femtedel af den voksne danske befolkning ikke behersker engelsk. I denne artikel påpeger Bent Preisler, at det er et demokratisk problem, at engelsk bruges i så stort omfang i mange forskellige sammenhænge, når en så stor del af befolkningen ikke forstår sproget. Preisler påpeger også, at det er en fejl at tro, at problemet forsvinder med de ældre generationer, for hans undersøgelse viser nemlig, at folk i alle aldersgrupper har problemer med engelsk. Han mener imidlertid ikke, at problemet kan løses ved, at der undervises i engelsk fra folkeskolens helt små klasser. I stedet mener han, at den ekstra indsats bør lægges hos den engelsksvage gruppe. Niels Davidsen-Nielsen, formanden for Dansk Sprognævn, er enig med Bent Preisler i, at der er tale om et demokratisk problem. Desuden påpeger Niels Davidsen-Nielsen, at en sprogkløft i befolkningen meget vel kan blive til en klassekløft, hvis man ikke i tide tager hånd om problemerne.\nJyllands-Posten, 12.08.2003, 1. sektion, s. 3\nSprogpolitik er dødfødt\nHenrik Dahl, sociolog og forfatter - replik til Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn\nHenrik Dahl forklarer i dette indlæg, at han ikke mener, at en egentlig sprogpolitik kan ændre på det faktum, at sprogbrugere gør med sproget, hvad de vil. Henrik Dahl mener, at der er en grænse for, hvad man bør lovgive om, og sprogbrug er et af de områder, hvor der ikke bør lovgives. En lovgivning om sprogbrug vil ifølge Henrik Dahl alligevel ikke blive fulgt. Politiken, 08.04.2003, Kultur, s. 5\nNiels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn - replik til Henrik Dahl, sociolog og forfatter\nI denne artikel, som er en replik til Henrik Dahls tidligere artikel (se nedenfor), præciserer Dansk Sprognævns formand, at Sprognævnets nye forslag til en dansk sprogpolitik slet ikke beskæftiger sig med låneord, sådan som Henrik Dahl ellers antyder. Niels Davidsen-Nielsen forklarer, at formålet med Sprognævnets forslag til en sprogpolitik er at sikre dansk som et komplet og samfundsbærende sprog. Nævnet ønsker at sikre, at danske sprogbrugere stadig kan finde materiale skrevet på dansk om et hvilket som helst videnskabeligt område. Ved at sikre, at dansk fortsat bruges blandt andet inden for videnskaben, kan man undgå, at dansk taber domæner til engelsk.\nPolitiken, 04.04.2003, Kultur, s. 6\nDansk Sprognævn - up yours\nSociolog Henrik Dahl ønsker i dette debatoplæg Sprognævnet "al mulig uheld og ulykke" med sprogpolitikken. Henrik Dahl synes, at konsekvenser af domænetab overdrives af Sprognævnet, og at det er en naturlig udvikling, at engelske ord bruges i stadig flere sammenhænge. Henrik Dahl mener, at mange af de nye fremmede ord i dansk beriger sproget, og at et forsøg på at oversætte dem til dansk ville være malplaceret. Henrik Dahl er af den opfattelse, at man ikke kan lovgive om sproget, men at det bliver defineret af sprogets talere. Han opfatter Dansk Sprognævns trang til at sprogplanlægge som et politisk, ikke sprogvidenskabeligt, projekt, og kæder det sammen med nationalismens fremmarch og andre generelle udviklingstendenser i samfundet.\nPolitiken, 29.03.2003, Debat, s. 4\nSprogpolitik: Mere dansk, please\nLotte Thorsen og Karen Klarskov, Politiken\nFor første gang nogensinde har magtforholdet mellem dansk og engelsk været genstand for parlamentarisk debat. Kulturminister Brian Mikkelsen har nedsat et udvalg, der skal afklare, om der er brug for at lovgive om sprogbruget inden for en række områder. I denne artikel udtaler Dansk Sprognævns formand Niels Davidsen-Nielsen sig om Nævnets holdning til en dansk sprogpolitik. Niels Davidsen-Nielsen forklarer, hvorfor han synes, det er nødvendigt med en dansk sprogpolitik og hvilke problemer, der er forbundet med ikke at have en formaliseret sprogpolitik. Artiklen beskriver også forskellige politiske partiers holdninger til spørgsmålet om sproglovgivning.\nPolitiken Weekly, 26.03.2003, 1. sektion, s. 10\nModersmål: Svensk sprog får sin egen lov\nMarianne Juhl, Jyllands-Posten\nI Sverige arbejder man i øjeblikket på at udarbejde en sproglov, som muligvis bliver vedtaget i starten af år 2003. I Danmark har Kulturminister Brian Mikkelsen ikke umiddelbart planer om at lovgive om sproget, men Kulturministeriet meddeler dog, at sprogpolitik i Danmark muligvis vil blive diskuteret senere på året.\nJyllands-Posten, 04.07.2002, 1. sektion, s. 13\nKronik: Kan vi overleve engelsk i Norden?\nNiels Davidsen-Nielsen, professor i engelsk ved Handelshøjskolen i København\nI denne kronik forklarer Niels Davidsen-Nielsen, at det er vigtigt at reagere på det engelske sprogs fremmarch, før det er for sent. For selv om dansk og de andre nordiske nationalsprog endnu ikke er decideret truet af engelsk, er der stadig områder, hvor de nordiske sprog mister deres betydning - som for eksempel inden for naturvidenskaben - og der er god grund til at diskutere sprogenes status før flere domæner mistes til engelsk. For eksempel finder Niels Davidsen-Nielsen det meget beklageligt, at skandinaver ikke længere taler deres egne nationalsprog når de mødes, men derimod kommunikerer på engelsk. På den måde mister man forståelsen for det fællesnordiske historiske og kulturelle fællesskab. Sprogprofessoren påpeger, at selvom det kan virke som den letteste løsning at kommunikere på engelsk, må man gøre sig bevidst, at det engelsk, vi taler i Danmark, mangler de mange nuancer, som vores modersmål har. Der er ifølge Niels Davidsen-Nielsen brug for en formel sprogpolitik, og den bør vedtages snarest, før dansk for alvor bliver presset af det engelske sprog.\nJyllands-Posten, 13.03.2002, 1. sektion, s. 11\nAvisartikler fra 2014\nArtikelarkiv fra 2013 og tidligere