behandlinger Arkiv - Hjortfest\nJune 30, 2018 Peter Hjort Comments 0 Comment\nHvis du har mistet en tand, er det sandsynligt, at du ønsker at få den pågældende tand erstattet. Det er nemlig tilfældet for langt de fleste patienter, som af den ene eller den anden årsag mister en eller flere tænder.\nEn mulighed for at få en mistet tand erstattet, som ofte giver rigtig flotte resultater, er at få en tandbro. Med en tandbro kan tandlægen ofte fuldkommen skjule, at der mangler en tand og samtidig få det til at føles som om, at erstatningen er din egen tand.\nDu kan få en tandbro til at erstatte en mistet tand, hvis der på hver side af den mistede tand er funktionsdygtige tænder. Det skyldes, at disse tænder udgør et afgørende led i en tandbro. Du kan også få lavet en tandbro, hvis nabotænderne til den mistede tand er implantater. I så fald er der tale om en implantatunderstøttet bro. Der er oftest ikke forskel på resultaterne for en almen tandbro og en implantatunderstøttet tandbro.\nEn tandbro består af to enkeltkroner og erstattende tænder. En tandbro hedder som den gør, fordi de to enkeltkroner kan ses som en slags bropiller, hvorpå en tanderstatning loddes fast, som så svæver over og udfylder det hul, som den mistede tand har efterladt. Tandbroen fremstilles i et meget holdbart og slidstærkt materiale. Således kan du hurtigt komme til at få en fornemmelse af, at tandbroen er dine egne tænder samtidig med at en tandbro fremstår enormt naturlig og derfor også vil ligne dine egne tænder. Du vil blive bedøvet, inden du får lavet din tandbro, hvorfor processen er smertefri.\nEn tandbro er en relativt dyr behandling, fordi der er tale om en længere proces med mange steps undervejs. Til gengæld bliver mange, som vælger en tandbro, enormt glade for resultatet. Det kan berige med enormt meget selvtillid at kunne smile uden bekymring om, hvordan ens tænder fremstår.\nHvis du er i tvivl om, hvorvidt en tandbro er den rette løsning for dig, kan du spørge din tandlæge til råds. Der er tilfælde, hvor en tandbro ikke er en mulighed og tilfælde, hvor andre erstatningsløsninger vil være mere optimale. Om en tandbro er den rette løsnings for dig, vil blandt andet afhænge af, hvor beskadigede nabotænderne til den mistede tand er; hvor mange tænder, du har mistet, samt hvor meget kæbeknogle der er i regionen omkring den mistede tand.\nUanset om du overvejer at få lavet en tandbro eller en anden behandling hos en tandlæge, er det vigtigt at vælge den rette klinik, som kan give dig den bedste oplevelse. En god tandlægeoplevelse er ofte defineret af tandlægens kunne inden for sit felt samt en høj grad af tryghed.\nEt godt eksempel på en klinik, som kan tilbyde dig både professionalitet og dygtighed og tryghed, er Tandlægerne på Frederiksberg. Alle medarbejderne på klinikken sætter en ære i at kunne tilbyde dig en god oplevelse, og du vil derfor altid forlade klinikken med et resultat, du er glad for.


Danske Bang & Olufsen, der leverer luksuselektronik til hjemmet, er populær blandt velhavende forbrugere i Tyskland, Østrig og Schweiz.\nBang & Olufsens nye konceptstore på Østergade 18 i København Fold sammen\nTorsdag d. 25. juli 2013, kl. 16.40\nEn undersøgelse udarbejdet af konsulentvirksomheden Brand:Trust viser, at B&O sammen med fire andre luksusbrands fastholder kundetilliden og fremstår attraktiv på trods af økonomisk krise. Resultatet kommer på baggrund af cirka 1500 interviews med personer i de højeste indtægtsgrupper fra Centraleuropa, USA og Kina.\nI interviewene har personerne skulle forholde sig til spørgsmål om 40 brands, hvor formålet er at undersøge, "hvordan krisen fra 2007 til 2012 har påvirket den globale opfattelse af luksus." Primært viser det sig, at respondenterne foretrækker de dyre og luksuriøse brands, fordi de har tillid til netop de produkter.\nHos B&O glædes man over den kundetillid, der er til det gamle, vestjyske brand.\n- Vi er glade for, at Bang & Olufsen appellerer så kraftigt til disse markeder, og at vores produkter giver vores kunder den ønskede luksus, siger Jens Feilberg, Global Marketing Director hos B&O, i en pressemeddelelse tilknyttet undersøgelsen.\nSammen med B&O er det Mont Blanc, Moët & Chandon, Robbe & Berking og Dornbracht, som udgør de fem mest attraktive luksusbrands i de tysktalende lande. Det er især indenfor hjemmets fire vægge, at de fem brands markerer sig. Produkter, der lover høj værdi til indretning af private hjem, er populære hos den kvalitetsbevidste kundegruppe.\n- Undersøgelsen viser desuden, at vores bestræbelser på at bevare de traditionelle værdier, såsom det gode håndværk og samtidig markedsføre innovative og progressive produkter, har sikret os en god position i alle tre lande, der indgår i undersøgelsen, fortæller Jens Feilberg.\nGamle fjernsyn tynger B&O


Blindenetværket, afdeling M - PDF\nDownload "Blindenetværket, afdeling M"\n1 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING Gentofte kommune Tilsynsrapport Gentofte Kommune Blindenetværket, afdeling M Uanmeldt tilsyn April\n2 Indholdsfortegnelse 1 TILSYNETS VURDERING Overordnet vurdering Pædagogik / pædagogisk plan/personlige mapper Organisatoriske og personalemæssige forhold Tilsynets bemærkninger og anbefalinger DATAGRUNDLAG Oplysninger Opfølgning på foregående tilsyn Pædagogik Pædagogiske planer / personlige mapper Forflytninger Lejring Organisatoriske og personalemæssige forhold Internt samarbejde og kommunikation Introduktion til nye medarbejdere Struktur og beskrivelser af arbejdsprocesser Rygepolitik FORMÅL OG METODE Formål med tilsynet Metode Tilsynets tilrettelæggelse KONTAKTOPLYSNINGER BDO Kommunernes Revision\n3 1 TILSYNETS VURDERING BDO har, efter aftale med Gentofte Kommune, Social & Handicap, Myndighed, Kirsten Denning, foretaget et uanmeldt tilsyn på Blindenetværket, hus M. Baggrunden for det uanmeldte tilsyn er en underretning, der retter sig mod konkrete områder af det pædagogiske og organisatoriske arbejde i hus M. På baggrund af det umiddelbare indtryk, det datamateriale, som under tilsynet er indsamlet gennem interviews og observationer, og den efterfølgende analyse er BDO kommet frem til følgende vurdering Overordnet vurdering Det overordnede indtryk af Blindenetværket, afdeling M er, at der er tale om et godt tilbud til målgruppen, en engageret medarbejdergruppe, der relevant er i stand til redegøre for pædagogik og metoder. Det er dog samtidig tilsynets vurdering, at der eksisterer udfordringer, der relaterer sig til den interne organisering af teamlederfunktionen samt håndtering af interne informationer og dokumentation. Ved det sidste tilsyn (anmeldt tilsyn den 8. oktober 2010), foretaget af Gentofte Kommune, blev der givet påbud om, at beboernes medicin skal opbevares i aflåste skabe, og at nøglen til dette ikke må sidde i døren eller ligge frit fremme. Som opfølgning på dette påbud, konstaterer tilsynet ved dette tilsyn, at beboernes medicin opbevares i aflåst medicinskab, og at nøglen til medicinskabet opbevares på kontoret Pædagogik / pædagogisk plan/personlige mapper Tilsynet kan konstatere, at der er udarbejdet pædagogiske planer for alle beboere, og vurderer, at disse indeholder relevante beskrivelser af beboerne, herunder af beboernes hverdag og aktiviteter, rutiner, medicin, forflytning. De pædagogiske planer indeholder mål og delmål for den pædagogiske indsats, og er beskrevet i et etisk sprogbrug. Herudover findes der tilgængeligt materiale med konkrete anvisninger på, hvordan den enkelte beboer skal hjælpes i hverdagen. Det er endvidere tilsynets vurdering, at medarbejderne har gjort en fin indsats for at afdække hvilke aktiviteter, som beboerne hver især har størst interesse og behov for. Tilsynet vurderer, at dette initiativ understøtter perspektivet om aktiv læring, som indgår som en del af Blindenetværkets pædagogiske referenceramme. Tilsynet vurderer, at der relevant fokus på forflytninger, såvel set i et arbejdsmiljømæssigt som et sundhedsmæssigt perspektiv, og at det også femover er et område, hvor der vil være behov for interne drøftelser af og refleksion over. Tilsynet bemærker, at medarbejderne, på overbevisende måde, er i stand til at redegøre for sammenhænge mellem forflytninger og pædagogik. Derudover vurderer tilsynet, at personalegruppens drøftelser af grænsen for og mulighederne for selvstændige vurderinger af, hvorvidt forflytninger kan ske alene eller sammen med en kollega åbner op for nye perspektiver. I forlængelse af dette vurderer tilsynet, at en væsentlig forudsætning for medarbejdernes selvstændige vurdering, er sikkerhed omkring teknik og viden, samt viden om, at medarbejderne indbyrdes kan støtte sig til hinandens viden og erfaring. Tilsynet anbefaler derfor, at ledelsen tager initiativ til fælles introduktion og undervisning i brug af de nyeste hjælpemidler, så der opnås optimal udnyttelse af disse. Tilsynet vurderer endvidere, at der foreligger forskrifter vedrørende korrekt lejring af en konkret beboer, og at disse, ifølge medarbejderne, efterleves. 2\n4 1.1.3 Organisatoriske og personalemæssige forhold Det er tilsynets vurdering, at det interne samarbejde og kommunikation er præget af nye strukturændringer, hvor især den interne organisering af teamledernes ansvarsområder udgør en udfordring. Det er tilsynets vurdering, i lighed med teamlederen, at sårbarheden ved den nye struktur er, at teamlederne skal være særligt opmærksomme på at følge op på de spørgsmål, som de har lovet at påtage sig i de forskellige huse. Hvorvidt dette sker i tilstrækkeligt omfang er svært at vurdere for tilsynet, men det kan konstateres, at en af medarbejderne giver udtryk for, at medarbejderne savner overblik over, hvilke teamledere, der har ansvaret for hvilke opgaver, og at det kan virke forvirrende ikke at vide, hvem medarbejderne skal gå til med konkrete spørgsmål. Tilsynet anbefaler derfor, at der udarbejdes funktionsbeskrivelser /opgavebeskrivelser, så medarbejderne sikres overblik over, hvem de kan forvente støtte fra til løsning af forskellige typer af opgaver. Tilsynet bemærker desuden, at der i forbindelse med teamledernes ½ årlige skift i funktionen som personaleleder kan være behov for øget opmærksomhed på kontinuitet og ensartethed i løsningen af opgaven, for herigennem at sikre, at udfordringer eller problemer, såvel fagligt som personalemæssigt, ikke forbliver uberørte og/eller uløste. Tilsynet kan konstatere, at der findes strukturer for fordeling af arbejdsopgaver, der relaterer sig til arbejdet med beboerne, og at arbejdsprocesserne er tydeligt beskrevne. Det er desuden tilsynets indtryk, at der søges løsninger på de udfordringer, der opstår, og at der kan redegøres relevant for de valgte løsninger. I relation til medarbejdernes information om - og dokumentation af arbejdet med beboerne, vurderer tilsynet, at der tilsyneladende ikke eksisterer klare retningslinjer for, hvor hvilke oplysninger der skal noteres, ligesom der øjensynligt er store udfordringer med at bruge kardex i EKJ. Tilsynet anbefaler derfor, at der udarbejdes retningslinjer for hvor, hvilke typer af informationer skal noteres, og at personfølsomme oplysninger vedrørende beboerne ikke noteres i personalet interne informationsbog. Derudover anbefaler tilsynet, at der arbejdes på at adgangen til EKJ, evt. gennem flere pc ere, gøres mere tilgængelig. På baggrund af teamlederens oplysninger, er det tilsynets vurdering, at personalegruppen består af en fast kerne af medarbejdere, og at udskiftning i personalegruppen sker af naturlige årsager. Der forefindes relevant introduktionsprogram, og at det ifølge teamleder fungerer efter hensigten. Endelig er det tilsynets vurdering, at der forefindes en rygepolitik, og at denne fungerer efter hensigten. Nye medarbejdere introduceres til rygepolitikken via introforløbet. 3\n5 1.2 Tilsynets bemærkninger og anbefalinger Tilsynet giver anledning til følgende bemærkningen, anbefalinger og påbud: Bemærkninger Bemærkninger gives, hvor der er forhold enten af positiv eller negativ art, men hvor det alene er vejledende for tilbuddet. 1. Tilsynet bemærker, at medarbejderne, på overbevisende måde, er i stand til at redegøre for sammenhænge mellem forflytninger og pædagogik. 2. Tilsynet bemærker, at der i forbindelse med teamledernes ½ årlige skift i funktionen som personaleleder kan være behov for øget opmærksomhed på kontinuitet og ensartethed i løsningen af opgaven, for herigennem at sikre, at udfordringer eller problemer, såvel fagligt som personalemæssigt, ikke forbliver uberørte og/eller uløste. Anbefalinger Anbefalinger gives, hvor der skal arbejdes videre med et givent punkt, eksempelvis hvis der ikke er udarbejdet politikker eller nødvendige retningslinjer. 1. Tilsynet anbefaler, at ledelsen tager initiativ til fælles introduktion og undervisning i brug af de nyeste hjælpemidler, så der opnås optimal udnyttelse af disse. 2. Tilsynet anbefaler, at der udarbejdes funktionsbeskrivelser /opgavebeskrivelser for teamlederne, så medarbejderne sikres overblik over, hvem de kan forvente støtte fra til løsning af forskellige typer af opgaver. 3. Tilsynet anbefaler derfor, at der udarbejdes retningslinjer for hvor, hvilke typer af informationer skal noteres, og at personfølsomme oplysninger vedrørende beboerne ikke noteres i personalet interne informationsbog. 4. Tilsynet anbefaler, at der arbejdes på, at adgangen til EKJ, evt. gennem flere pc ere, gøres mere tilgængelig. Påbud Påbud gives, hvis der er tale om alvorlige forhold eksempelvis i forhold til lovregler, der ikke er tilstrækkelig efterlevet, eller hvis der ikke er handlet på tidligere anbefalinger, og der ikke er særlige grunde hertil. Ingen påbud. 4\n6 2 DATAGRUNDLAG 2.1 Oplysninger Adresse Blindenetværket M-Huset, Bank Mikkelsensvej 4,2820 Gentofte Leder Solveig Broby Tilbudstype og juridisk grundlag Blindenetværket er et kommunalt helhedstilbud. Tilbuddets juridiske grundlag er SEL 108. Antal pladser og belægningsgrad Der er 8 pladser på afdeling M. Takst pr. døgn Ifølge tilbudsportalens oplysninger er prisen pr. døgn kr. 2787,00 Målgruppebeskrivelse Målgruppen er unge mennesker i alderen år. Alle borgere har et synshandicap og multiple funktionsnedsættelser. Alle er kørestolsbrugere og skal have hjælp til alt omkring personlig hygiejne, ved spisning og i forhold aktiviteter. De fleste borgere har følgehandicaps som epilepsi, spasticitet samt astma og har et stort behov for brug af hjælpemidler (Kilde: hjemmeside). Antal ansatte og personalesammensætning Personalegruppen består af: 6 uddannede pædagoger 6 medhjælpere Dato og tidspunkt for tilsynsbesøg Den 6. april 2011 kl Deltagere og rundvisning Ledelse: Talte kortvarigt med souschef Tina Pensdorf ved tilsynets start Talte med teamleder Marianne Spiegelhauer, der ved tilsynets start var til stede i hus M. Teamleder har været ansat i Blindenetværket i 17 år. Medarbejdere: En pædagog, ansat i 3 år En skolelærer, der fungerer som pædagog, og har været ansat i 8 år Talte kortvarigt med vikar fra vikarbureau Tilsynet observerede flere beboere på afdelingen. BDO blev vist rundt på stedet af teamleder Marianne Spiegelhauer. 5\n7 Tilsynsførende Helen Hilario Jønsson (Chefkonsulent, cand.pæd., PD og socialpædagog) Lene Thorius (Chefkonsulent, cand.pæd., PD og socialpædagog) 2.2 Opfølgning på foregående tilsyn Data Tilsynets vurdering Ved det sidste tilsyn (anmeldt tilsyn den 8. oktober 2010), foretaget af Gentofte Kommune, blev der givet følgende påbud: Ved tilsynet i 2008 blev der givet anbefaling om, at medicin skal opbevares i aflåste skuffer/skabe. Med udgangspunkt i dette, giver tilsynsmyndigheden ved dette års tilsyn påbud om, at medicin skal opbevares i aflåste skabe, og at nøglen til dette ikke må sidde i døren eller ligge frit fremme. Tilsynet observerede, at beboernes medicin er låst inde i to medicinskabe. Nøglen opbevares på kontoret. Tilsynet vurderer, at der er fulgt op på påbuddet vedr. korrekt opbevaring af medicin, og at nøglen til medicinskabet skal opbevares sikkert. 2.3 Pædagogik Pædagogiske planer / personlige mapper Data Ifølge Tilbudsportalen udarbejdes der individuelle mål i brugernes personlige handleplaner. De overordnede mål for tilbuddets arbejde, udarbejdes på et årligt målsætningsseminar. Tilsynet kan konstatere, at der er udarbejdet pædagogiske planer for alle beboerne. Disse er placeret på computeren i word-format, men ikke i EKJ. De pædagogiske planer rummer beskrivelser af beboerne, herunder fx sondemad, pleje, forflytning, sprog, aktiviteter, astma, zoneterapi og kommunikation med beboerne. Der findes særskilt dokument vedrørende medicingivning og vedrørende økonomi. De pædagogiske planer rummer opsatte mål og delmål, og er beskrevet i et etisk sprogbrug. En af medarbejderne oplyser, at der findes et eksemplar af de pædagogiske planer på beboernes værelser. Udover de pædagogiske planer er der udarbejdet flip-flaps for alle beboere. Disse indeholder vigtige informationer og rutiner omkring hver enkelt beboer, herunder, hvordan den enkelte beboer skal hjælpes i hverdagen. Samlingen af flip-flaps er placeret i fællesrummer, tilgængelige for alle medarbejdere. Teamlederen oplyser, at medarbejderne i en periode har forsøgt at afdække, hvilke aktiviteter, som beboerne hver især har størst interesse og behov for. 6\n8 Dette er sket med henblik på at udvikle en så optimal hverdag, som muligt for beboerne, og for at understøtte perspektivet om aktiv læring, som er en del af stedets pædagogiske referenceramme. Tilsynet kan observere, at der for hver beboer er opsat et skema, hvori der er noteret forskellige typer af aktiviteter. Ifølge medarbejderne fungerer skemaet ikke som et dagsprogram, men som inspiration til medarbejderne om, hvilke aktiviteter, som beboerne er særligt glade for. Tilsynets vurdering Tilsynet kan konstatere, at der er udarbejdet pædagogiske planer for alle beboere, og vurderer, at disse indeholder relevante beskrivelser af beboerne, herunder af beboernes hverdag og aktiviteter, rutiner, medicin, forflytning. De pædagogiske planer indeholder mål og delmål for den pædagogiske indsats, og er beskrevet i et etisk sprogbrug. Herudover findes der tilgængeligt materiale med konkrete anvisninger på, hvordan den enkelte beboer skal hjælpes i hverdagen. Det er endvidere tilsynets vurdering, at medarbejderne har gjort en fin indsats for at afdække hvilke aktiviteter, som beboerne hver især har størst interesse og behov for. Tilsynet vurderer, at dette initiativ understøtter perspektivet om aktiv læring, som indgår som en del af Blindenetværkets pædagogiske referenceramme Forflytninger Data Blindenetværket har udarbejdet Retningslinjer for forflytning, som indeholder mål, definitioner, samt overordnede retningslinjer vedrørende forflytning. Retningslinjerne er godkendt af MED-udvalget og sidst revideret den 18. november Retningslinjerne udleveres til tilsynet. Ifølge de overordnede retningslinjer skal der udarbejdes individuelle forflytningsvejledninger for alle beboere. Tilsynet konstaterer, at der er udarbejdet forflytningsvejledninger for samtlige 8 beboere i hus M. Forflytningsvejledningerne er udarbejdet elektronisk i word-format, men befinder sig ikke i EKJ. Derudover foreligger alle forflytningsvejledningerne i papirform i separate mapper, som er tilgængelige for medarbejderne. Forflytningsvejledningerne indeholder beskrivelser af den enkelte beboers egne ressourcer er i relation til forflytning, og præcise angivelser af, hvordan medarbejderne skal håndtere forflytninger af beboerne i konkrete situationer, som fx ved af- og påklædning, bleskift, lejring, flytning fra seng til badebriks, og når beboeren skal rykkes frem eller tilbage i en stol eller flyttes fra en stol til madras eller omvendt. I beskrivelsen indgår de funktioner beboeren selv kan, hvilke hjælpemidler der skal bruges til hvilke forflytninger, kommunikation med beboeren undervejs samt en uddybende vejledning til håndtering af forflytningen. Alle forflytningsvejledningerne rummer udover tydelige instruktioner udførlige billeder af, hvordan forflytningerne skal foregå. Tilsynet kan konstatere, at forflytningsvejledningen for en konkret beboer rummer ca. 70 billeder, som støtte til de skriftlige instruktioner. Teamleder og medarbejderne vurderer samstemmende, at der forefindes alle relevante hjælpemidler, og at der i vagtplanen er afsat tid til at foretage 7\n9 forflytninger i overensstemmelse med de beskrevne vejledninger. En af medarbejderne beskriver, at alle nye medarbejdere nøje introduceres til retningslinjer for forflytninger (Dette fremgår også af det Tjekliste for nye medarbejdere se nedenfor). Som erfaren medarbejder, med stort kendskab til de enkelte beboere i hus M, afviger vedkommende til tider fra den udarbejdede forflytningsvejledning for beboerne. I kraft af sit kendskab og relation til beboerne kan medarbejderen motivere nogle af dem til at deltage i forflytningen, udover det, som er beskrevet i forflytningsvejledningen. Medarbejderen kan således få beboeren til at bevæge sig eller dreje sig på måder, som betyder, at medarbejderen kan foretage forflytninger alene, sammen med beboeren. Medarbejderen pointerer, at man som udgangspunkt skal være to om de forflytninger, hvor dette er beskrevet, og pointerer, at nye medarbejdere altid skal følge forflytningsvejledningen, indtil medarbejderen får tilstrækkeligt kendskab til beboeren, til evt. at afvige fra denne. Medarbejderen redegør for, at de situationer, hvor der er behov for forflytninger ofte er tidspunkter, som samtidig kan give anledning til opbygning og til styrkelse af følelsesmæssige og sociale relationer mellem beboer og medarbejder. Her kan det være særligt givende, hvis medarbejderen kan foretage forflytningen alene, idet to medarbejdere tilstede på samme tidspunkt kan virke forstyrrende for beboernes mulighed for at kunne indgå i sociale og følelsesmæssige relationer med medarbejderen, fx under bleskift. Derudover bidrager beboernes egen deltagelse i forflytningerne til, at de bibeholder flest mulig færdigheder. Medarbejderen redegør for, at der aldrig er pres på medarbejderne indbyrdes om at skulle kunne klare forflytninger alene. Det er udelukkende den enkelte medarbejders vurdering af, hvorvidt forflytninger alene kan fungere for den enkelte medarbejder. Medarbejderen giver eksempel på, at en kollega kan anvende særlige teknikker (sammen med hjælpemidler) ved fx badning og påklædning af en beboer, som den medarbejder, som tilsynet taler med, ikke kan håndtere. Dette indebærer, at medarbejderen altid får hjælp af en kollega, når vedkommende skal hjælpe denne beboer med bad og i tøjet, hvilket er helt accepteret i personalegruppen. Det er helt op til den enkelte at foretage disse vurderinger, oplyser medarbejderen. Diskussioner af afvigelser fra beboerens forflytningsvejledninger drøftes på personalemøderne, oplyser medarbejderen. Hvis der er specifikke spørgsmål vedrørende forflytning, hvor medarbejderne fx ønsker dispensation til at forflytte personer på andre måder end beskrevet i de overordnede retningslinjer, så fremlægges disse for arbejdsmiljørepræsentanten og den forflytningsansvarlige, oplyser medarbejderen. Det gives eksempel på, at der i en konkret anmodning blev givet dispensation vedrørende forflytning af en enkelt beboer, mens der blev givet afslag til at forflytte de øvrige beboere på samme måde. Dette afslag blev givet med henvisning til, at det hverken var arbejdsmiljømæssigt eller sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Medarbejderen vurderer, at der som nævnt er tid og hjælpemidler nok til at kunne håndtere forflytninger. Vedkommende udtrykker dog behov for fælles undervisning og introduktion af personalet omkring brug af hjælpemidler, fx Spilerdug, særligt i relation til de mere i de specielle tilfælde. Medarbejderne kommer på kursus men oftest alene. Implementering af den ny viden tager lang tid fordi det forudsætter, at medarbejderne selv får afprøvet nye teknikker og færdigheder, og der er eksempler på, at 8\n10 nyerhvervet viden går tabt fordi der går for lang tid mellem, at man kan videreformidle den til resten af personalegruppen. Konkret kunne medarbejderen ønske sig, at der kunne komme en konsulent fra et hjælpemiddelfirma ud på stedet, og give fælles introduktion og undervisning til alle medarbejderne på én gang. Teamlederen beskriver, at der er fokus på at understøtte den proces, hvor medarbejderne støttes til at foretage selvstændige vurderinger af, hvornår de kan håndtere selvstændige forflytninger. Ikke fordi selvstændige forflytninger er et mål i sig selv, men fordi forflytninger ses som en væsentlig del af det pædagogiske arbejde med beboerne. Og her vægtes mindste forstyrrelses princippet, og to medarbejdere vil altid forstyrre mere end én, vurderer teamlederen. Processen indebærer dels at medarbejderne skal lære nye måder at gøre tingene på dels, at medarbejderne skal aflære gamle rutiner i forhold til forflytninger. Det er teamlederens vurdering, at der også fortsat vil være behov for løbende drøftelser af forflytninger i personalegruppen. Tilsynets vurdering Tilsynet vurderer, at der relevant fokus på forflytninger, såvel set i et arbejdsmiljømæssigt som et sundhedsmæssigt perspektiv, og at det også femover er et område, hvor der vil være behov for interne drøftelser af og refleksion over. Tilsynet bemærker, at medarbejderne, på overbevisende måde, er i stand til at redegøre for sammenhænge mellem forflytninger og pædagogik. Derudover vurderer tilsynet, at personalegruppens drøftelser af grænsen for - og mulighederne for selvstændige vurderinger af, hvorvidt forflytninger kan ske alene eller sammen med en kollega åbner op for nye perspektiver. I forlængelse af dette vurderer tilsynet, at en væsentlig forudsætning for medarbejdernes selvstændige vurdering er sikkerhed omkring teknik og viden, samt viden om, at medarbejderne indbyrdes kan støtte sig til hinandens viden og erfaring. Tilsynet anbefaler derfor, at ledelsen tager initiativ til fælles introduktion og undervisning i brug af de nyeste hjælpemidler, så der opnås optimal udnyttelse af disse Lejring Data En pårørende til en af beboerne, der har en forsnævring af spiserøret, og jævnligt lider af spiserørskatar, har udarbejdet en beskrivelse af mavesyrereflux og spise-katar til internt brug i personalegruppen. Beskrivelsen indeholder desuden forholdsregler, som personalet skal iagttage ved påklædning, udvælgelse af kost og forhold omkring spisning, fx at beboeren skal sidde opret mindst 2 timer efter et måltid. Denne beskrivelse indgår i samlingen af flip-flaps, der er placeret i opholdsrummet, og som alle kan orientere sig efter. Det er medarbejdernes vurdering, at alle følger vejledningen vedr. korrekt lejring af en beboer, når vedkommende skal spise. Medarbejderne fremhæver, at det er særdeles vigtigt at udføre denne praksis, idet beboeren ellers får reflux. Efter alle måltider registreres reflux hos beboeren, så der løbende kan holdes øje med dette. Tilsynet ser skemaet for beboerens reflux efter måltider. Dette skema er 9\n11 placeret i en mappe i fællesrummet. Derudover indgår beskrivelse af korrekt lejring af beboeren i vedkommende pædagogiske plan. Tilsynets vurdering Tilsynet vurderer, at der foreligger forskrifter vedr. korrekt lejring af en konkret beboer, og at disse, ifølge medarbejderne, efterleves. 2.4 Organisatoriske og personalemæssige forhold Internt samarbejde og kommunikation Data Teamleder oplyser, at de 5 teamledere har forskellige funktioner i alle 5 huse under Blindenetværket, dvs. der arbejdes ikke med afdelingslederfunktioner, men med funktionsopdelt ledelse. Konkret har den teamleder, som tilsynet taler med, en personaleledelsesfunktion for et andet hus, men kan fx godt deltage i et handleplansmøde vedr. én af beboerne i hus M. derudover varetager teamlederen arbejdstidsplanlægningen, bortset fra enkeltfridage etc., som alle kan stå for. støtte til medarbejderne omkring udarbejdelse og revidering af de pædagogiske planer varetages, ifølge teamlederen, af den teamleder, der har tid til at gå ind i opgaven på det konkrete tidspunkt. Én af de øvrige teamledere har p.t. personaleledelsesfunktionen fra hus M. Opgaven med personaleledelse for det enkelte hus skifter hvert ½ år, oplyser teamlederen. Den nye struktur er trådt i kraft den 7. marts 2011, hvorfor der endnu ikke er høstet mange erfaringer med denne ordning, der har været på vej i organisationen siden I den mellemliggende periode er der arbejdet med motivation af medarbejderne, der fremover skal deltage i arbejdet på såvel dag- som botilbuddet, undersøgelse af, hvilke aktivitetstilbud beboerne har interesse for, kompetenceafklaring og udarbejdelse af nye grundplaner for arbejdstidstilrettelæggelse. Det er teamlederens vurdering, at medarbejderne er motiverede for den nye måde at arbejde på, men samtidig også påvirkede af de nye ændringer. Sårbarheden ved den nye struktur er, ifølge teamlederen, at teamlederne skal være opmærksomme på at følge op på de spørgsmål, som de har lovet at påtage sig i de forskellige huse. Ifølge teamlederen er der på hvert teammøde indlagt tid til en runde, hvor medarbejderne har mulighed for at fortælle, hvordan de trives med forandringerne i deres arbejdsforhold. Teamlederen beskriver, at det kræver stor lydhørhed hos teamlederne at opfange de frustrationer, som medarbejderne kan give for, og få handlet på disse. Adspurgt oplyser en af medarbejderne, at vedkommende ikke har overblik over, hvilke opgaver teamlederne har, eller hvem der har hvilke hovedopgaver. Medarbejderen beskriver, at en konkret teamleder p.t. varetager personaleledelsen i hus M, og at teamlederne skifter denne funktion hvert ½ år. Ifølge medarbejderen kan det virke forvirrende ikke at vide, hvem man skal gå til med konkrete spørgsmål, ligesom det er hendes oplevelse, at teamlederne ikke nødvendigvis har et grundigt kendskab til beboerne og rutinerne. Det er hendes oplevelse, at medarbejderne selv løser en lang række af opgaver, og at man som medarbejder skal kunne klare meget selv i 10\n12 hverdagen. Konkret kunne medarbejderen ønske sig mere støtte til fx at optimere kommunikationen mellem dag-, aften- og nattevagterne. Sygefraværet er fortsat højt, oplyser teamlederen. Det overordnede ansvar for håndtering af sygefraværet påhviler souschefen, mens den ansvarlige teamleder for personaleledelse har ansvaret for løbende at afholde sygefraværssamtaler og omsorgssamtaler. Tilsynets vurdering Tilsynet vurderer, at det interne samarbejde og kommunikation er præget af nye strukturændringer, hvor især den interne organisering af teamledernes ansvarsområder udgør en udfordring. Det er tilsynets vurdering, i lighed med teamlederen, at sårbarheden ved den nye struktur er, at teamlederne skal være særligt opmærksomme på at følge op på de spørgsmål, som de har lovet at påtage sig i de forskellige huse. Hvorvidt dette sker i tilstrækkeligt omfang er svært at vurdere for tilsynet, men det kan konstateres, at en af medarbejderne giver udtryk for, at medarbejderne savner overblik over, hvilke teamledere, der har ansvaret for hvilke opgaver, og at det kan virke forvirrende ikke at vide, hvem medarbejderne skal gå til med konkrete spørgsmål. Tilsynet anbefaler derfor, at der udarbejdes funktionsbeskrivelser /opgavebeskrivelser, så medarbejderne sikres overblik over, hvem de kan forvente støtte fra til løsning af forskellige typer af opgaver. Tilsynet bemærker desuden, at der i forbindelse med teamledernes ½ årlige skift i funktionen som personaleleder kan være behov for øget opmærksomhed på kontinuitet og ensartethed i løsningen af opgaven, for herigennem at sikre, at udfordringer eller problemer, såvel fagligt som personalemæssigt, ikke forbliver uberørte og/eller uløste Introduktion til nye medarbejdere Data Tilsynet får udleveret Tjekliste til nye medarbejdere, som gennemgås med nye medarbejdere. Det dokumenteres om de nye medarbejdere er blevet henholdsvis informeret om eller har tjek på væsentlige områder i arbejdet: Sikkerhed, herunder brandudstyr, informationer om forflytninger/brug af hjælpemidler/forflytningspolitik Medicinering Blindepædagogik Hygiejne Køkkenhygiejne/egenkontrol Beboerne Informationer, herunder kardex i EKJ, fællesbog og kalender, kontaktbøger/båndoptager Personaleforhold, herunder beskrivelse af arbejdsopgaver aftenvagter, nattevagter Teamleder oplyser, at nye vikarer får 3 introvagter sammen med en fast medarbejder, og gennemgår Tjekliste til nye medarbejdere, så de får kendskab til arbejdsopgaverne i huset. Nye fastansatte medarbejdere tildeles en ressourceperson, der viser den nye medarbejder rundt, og dernæst fremstår sidemandsoplæring på en aftenvagt. På denne vagt er der ingen forventninger om, at den nye medarbejder 11\n13 deltager i det pædagogiske arbejde med beboerne. Dernæst gennemgår den nye medarbejder introforløbet. Alle nye medarbejdere deltager i et internt kursus med mobilityinstruktør, hvor de nye medarbejdere prøver at være blinde, dvs. at de selv oplever, hvordan det er at blive kørt i kørestol, blive liftet etc. Det er teamlederens vurdering, at nye medarbejdere sikres en grundig indføring i arbejdet. Ifølge teamlederen består personalegruppen af en fast kerne af medarbejdere, der har arbejdet på stedet i 3 4 år. Udskiftninger sker oftest fordi medhjælperne skal begynde på uddannelsesforløb eller en pædagog går på pension. Der er hyppigt udskiftning af vikarer. Tilsynet observerer, at vikar fra vikarbureauet arbejder selvstændigt med beboerne, der bl.a. kommer i bad, i det tidsrum, hvor tilsynet foregår. Tilsynets vurdering Tilsynet vurderer, at der forefindes relevant introduktionsprogram, og at det ifølge teamleder fungerer efter hensigten. På baggrund af teamlederens oplysninger, er det endvidere tilsynets vurdering, at personalegruppen består af en fast kerne af medarbejdere, og at udskiftning i personalegruppen sker af naturlige årsager Struktur og beskrivelser af arbejdsprocesser Data Adspurgt oplyser teamleder, at de væsentligste områder i det pædagogiske arbejde er omsorg for beboerne, samarbejdet med de pårørende og udarbejdelse af pædagogiske planer. Der forefindes struktur og beskrivelser af arbejdsprocesser for mange områder, herunder for sygemeldinger, for arbejdsopgaver for henholdsvis aftenvagten, nattevagten og morgenvagten. Tilsynet observerer ophængte arbejdsbeskrivelser af ovenstående. Teamleder beskriver, at udfordringer i arbejdsprocesserne drøftes i personalegruppen, og at man her søger efter funktionsduelige løsninger. Der gives eksempel på, at det at give alle beboere et bad hver eller hver anden dag, er løst ved at nogle beboere kommer i bad om morgenen, mens andre kommer i bad om aftenen. Teamleder fremhæver, at badning er en væsentlig pædagogisk aktivitet, der fordrer tid og ro. Mens tilsynet foregår, kommer flere beboere i bad, hvilket medarbejderne giver sig den nødvendige tid til. Medarbejderne oplyser, at beskrivelser af deres arbejde med beboerne fremgår af følgende: Kardex i EKJ Hver beboer har en kontaktbog, der følger beboeren mellem dag- og døgntilbud En intern informationsbog En kalender Ved gennemgang af ovenstående, kan tilsynet observere, at den interne informationsbog bruges til såvel interne beskeder mellem medarbejderne, men også til informationer vedr. beboerne. Ifølge medarbejderne noteres der fx en besked om, at medarbejderne skal læse konkrete beboeres kardex for yderligere information. Der er dog også 12\n14 eksempler på, at der noteres vigtige beskeder, såsom at en beboer er syg og skal have mad i sengen, ændringer i medicinen etc. De samme beskeder skrives, ifølge medarbejderne, også i kardex. Når medarbejderne møder ind læser de først den interne informationsbog, mens det ikke er altid, at de når at læse kardex. Som tidligere nævnt er de pædagogiske planer ikke placeret i kardex, der primært bruges til dagbogsnotater. Problemet er, ifølge medarbejderne, at det kan være svært og langsommeligt at få åbnet kardex, og at medarbejderne derfor noterer meget vigtige beskeder i den interne informationsbog for at sikre, at alle er informeret om vigtige forhold vedrørende beboerne. Det oplyses, at der er installeret nyt kardex, som er hurtigere, men også at dette system kan alle medarbejdere ikke logge sig ind på, Nattevagter skriver og læser beskeder både i kardex og i informationsbogen. Medarbejderne i dagtilbuddet læser kun i kardex, idet de ikke har adgang til den interne informationsbog. Medarbejderen beskriver, at der ikke bør stå oplysninger vedrørende beboerne i den interne informationsbog fordi den ligger fremme. Det er da også medarbejderens vurdering, at man intern burde trimme ud i, hvad der bliver beskrevet i bogen, men giver udtryk for, at det sker, at der slækkes på dette krav fordi det tager langt længere tid at åbne og læse i kardex. Tilsynet kan desuden læse i informationsbogen, at en af medarbejderne opfordrer til, at medarbejderne internt strammer op på, at vigtige informationer om beboerne skal skrives i kardex. Beskeder vedrørende beboerne fremgår desuden af kalenderen, beboernes egne mapper og kontaktbøger. Aftenvagten skriver informationer i den enkelte beboers kontaktbog, som bruges som guide til medarbejderne i dagtilbuddet om, hvad der er foregået om aftenen. Kontaktbogen følger beboeren. Endelig findes der på kontoret en flip-flap med beredskabsplan, procedure ved sygemeldinger, ligesom der er ophængt huskesedler for morgenvagter, aftenvagter, nattevagter. Medarbejderne beskriver, at der er mange forskellige informationskanaler, og det kan være et stort arbejde at lave henvisninger og skrive relevante informationer de respektive steder. Tilsynets vurdering Tilsynet kan konstatere, at der findes strukturer for fordeling af arbejdsopgaver, der relaterer sig til arbejdet med beboerne, og at arbejdsprocesserne er tydeligt beskrevne. Det er desuden tilsynets indtryk, at der søges løsninger på de udfordringer, der opstår, og at der kan redegøres relevant for de valgte løsninger. I relation til medarbejdernes information om og dokumentation af arbejdet med beboerne, vurderer tilsynet, at der tilsyneladende ikke eksisterer klare retningslinjer for, hvor hvilke oplysninger skal noteres, ligesom der øjensynligt er store udfordringer med at bruge kardex i EKJ. Tilsynet anbefaler derfor, at der udarbejdes retningslinjer for hvor, hvilke typer af informationer skal noteres, og at personfølsomme oplysninger vedrørende beboerne ikke noteres i personalet interne informationsbog. Tilsynet anbefaler endvidere, at der arbejdes på at adgangen til EKJ, evt. gennem flere pc ere gøres mere tilgængeligt. 13\n15 2.4.4 Rygepolitik Data Tilsynets vurdering Tilsynet får udleveret rygepolitikken, der sidst er revideret den 23. november rygepolitikken er udarbejdet af Arbejdsmiljøudvalget og vedtaget på MRF-udvalgsmøde den 22. april Medarbejderne og teamleder fortæller samstemmende, at rygepolitikken fungerer efter hensigten, og at nye medarbejdere introduceres til rygepolitikken via introforløbet. Der er placeret udendørs borde og stole, hvor rygningen kan foregå. Tilsynet vurderer, at der forefindes en rygepolitik, og at denne fungerer efter hensigten. 14\n16 3 FORMÅL OG METODE 3.1 Formål med tilsynet I henhold til Retssikkerhedslovens 16 og Servicelovens 148a er kommunalbestyrelsen forpligtet til at føre tilsyn med, hvordan de kommunale opgaver løses, herunder at sikre kommunalbestyrelse, brugere og pårørende indsigt i den pædagogik, omsorg og trivsel, der leveres på det enkelte tilbud. Jf. lovgivningen er formålet med tilsynet: At påse at borgerne får den hjælp, de har ret til efter loven og efter de beslutninger, som kommunalbestyrelsen har truffet. At hjælpen er tilrettelagt og bliver udført på en faglig og økonomisk forsvarlig måde. At forebygge ved at gribe korrigerende ind før mindre problemer udvikler sig til alvorligere problemer. Tilsynene skal dermed bidrage til at sikre kvaliteten i tilbuddene, herunder at der er overensstemmelse mellem gældende lovgivning, tilbuddets beskrevne pædagogik og praksis. BDO s tilsyn er tilrettelagt med udgangspunkt i ovenstående lovgivning og retningslinjer på området, og omfatter tilsynet med de pædagogiske, organisa toriske og personalemæssige forhold på de enkelte tilbud. Det økonomiske tilsyn dvs. tilsynet med forbrug, budget, kapacitetstilpasninger etc. indgår efter aftale med Gentofte Kommune ikke i BDO s tilsyn. 3.2 Metode BDO s tilsynskoncept kombinerer en række forskellige metoder til indsamling af viden, som alle tager afsæt i den anerkendende metode og en konstruktiv tilgang. Den anerkendende og værdsættende tilgang handler om at fokusere på og lade sig inspirere af dét, der virker på det enkelte tilbud. Dette indebærer, at man i fællesskab søger at identificere tilbuddets ressourcer, styrker og gode erfaringer. Metoden er særlig velegnet til det fremadrettede arbejde med henblik på at få overensstemmelse mellem borgernes og pårørendes ønsker og forventninger og medarbejdernes og ledelsens muligheder og rammer. Den anerkendende tilgang kan ses som det ene ben i tilsynskoncepterne, mens det andet ben er struktureret og stringent metodeanvendelse. Alle former for dataindsamling, som benyttes i tilsynet, har udgangspunkt i gennemarbejdede og afprøvede skabeloner. De anvendte metoder er henholdsvis kvalitative interviews, fokusgruppeinterviews, observation og gennemgang af dokumentation. Tilsynet giver et øjebliksbillede baseret på dialog, udsagn, observationer samt det foreliggende baggrundsmateriale. Tilsynet er derfor ikke nogen garanti for, at alle forhold på tilbuddet til enhver tid lever op til de lovgivningsmæssige krav og kommunalbestyrelsens forventninger. 15\n17 3.3 Tilsynets tilrettelæggelse Tilsynsforløbet besluttes og planlægges ud fra de omstændigheder, som er gældende for det tidspunkt, hvor det uanmeldte tilsyn foregår. Så vidt muligt foregår tilsynet på et tidspunkt hvor der er mulighed for dialog eller samvær med flere af beboerne/brugerne. Til brug for forberedelsen af tilsynet har BDO indhentet materiale fra kommunen, herunder eventuelle kvalitetsstandarder, oplysninger fra kommunens hjemmeside, ligesom oplysninger fra Tilbudsportalen og tilbuddets egen hjemmeside har indgået i det konkrete tilsyn. 4 KONTAKTOPLYSNINGER Ved behov for yderligere oplysninger kan henvendelse ske til HELEN HILARIO JØNSSON Chefkonsulent BDO Kommunernes Revision Godkendt revisionsaktieselskab Havneholmen København V Tlf BDO Kommunernes Revision BDO er en uafhængig privat leverandør af rådgivning og bistand til de danske kommuner, herunder tilsyn med plejehjem og på det socialfaglige område. BDO gennemfører i dag tilsyn på såvel ældreområdet som på det sociale område i en lang række kommuner over hele landet). På ældreområdet omfatter tilsynene plejehjem, hjemmepleje samt trænings- og rehabiliteringscentre. På det socialfaglige område omfatter tilsynene både børne- og ungeområdet, handicapog psykiatriområdet samt udsatteområdet, herunder herberger, misbrugs- og krisecentre. BDO s rådgivningsafdeling løser ud over tilsynsopgaver en lang række forskelligartede rådgivningsopgaver indenfor alle sektorer i den kommunale virksomhed. BDO s rådgivningsafdeling beskæftiger i dag godt 35 konsulenter med kompetencer, der dækker bredt både i forhold til de kommunale sektorområder og tværgående kompetencer, som fx økonomi, ledelse, evaluering mm. 16


Hjertestopbehandling (1/1) #\n2.13.1 - Hjertestopbehandling (1/1) #\nAt sikre ensartet og hurtig indsats ved hjertestop\nHjertestopbehandling (hjerte-lungeredning) foregår i henhold til evidensbaseret praksis\nDa de forskellige faggrupper på et sygehus har varierende kontakt med patienter, kan der være forskel på det uddannelsesniveau, hver enkelt person skal have i forhold til hjertestopbehandling. Sygehusledelsen skal fastsætte uddannelsesniveauet for de enkelte personalegrupper.\nAlt personale, der arbejder på et sygehus, skal som minimum kende procedure for alarmering ved hjertestop. Dette gælder også udliciterede områder, hvor personer arbejder på en sundhedsmatrikel, fx kioskarbejdere.\nen procedure for alarmering ved hjertestop og mål for hjertestopteamets responstid\nkrav til indhold i basal og avanceret genoplivning\nspecificering af, hvilke lægemidler og udstyr, der skal forefindes og anvendes ved iværksættelse af basal og avanceret genoplivning\nkrav til dokumentation af behandlingen og resultatet heraf\nkontraindikationer for iværksættelse af genoplivning\nRetningslinjerne i indikator 2 beskriver som minimum følgende:\net undervisningsprogram, der definerer personalets uddannelsesniveau for varetagelse af genoplivning\nkrav om deltagelse i undervisning ved nyansættelser\nhyppigheden af vedligeholdelsestræning\nDer foreligger retningslinjer fælles for hele sygehuset for hjertestopbehandling (hjerte-lungeredning) for voksne, børn og nyfødte. Retningslinjerne udarbejdes i overensstemmelse med de nyeste nationale guidelines.\nDer foreligger retningslinjer for personalets uddannelsesniveau i forhold til hjertestopbehandling samt vedligeholdelse heraf.\n*Personalet kender egne opgaver og ansvar i forbindelse med hjertestop.\n*Det dokumenteres, at personalet har gennemført uddannelse og vedligeholdelsestræning i forhold til hjertestopbehandling på det niveau, ledelsen har besluttet.\nDansk råd for genoplivning. www.genoplivning.dk


Funktioner: Sådan forbedrer du din søvnadfærd 2019\nSådan forbedrer du din søvnadfærd\nForfattet af Gillian Harvey Udgivet på: 12:34 12-okt-17\nAnmeldt af Gillian Harvey Læsetid: 5 min læses\nFår du nok af de gode ting? Vi ved alle, at søvn er vigtig for vores velbefindende, og at manglende blik kan påvirke alt fra præstation på arbejdspladsen til immunfunktion. Men ifølge Royal Society for Public Health får fire ud af ti af os ikke nok.\nMens medicinske lidelser som søvnapnø eller kronisk søvnløshed kan have brug for lægeundersøgelse, er mange af os manglende søvn livsstilsrelateret. Ifølge RSPH er "nye forældre, pendlere, skiftearbejdere, festdyr og unge" alle i fare for søvnberøvelse.\nVi rådes ofte til at indstille faste timer til søvn og fortalte, at vi har brug for syv eller otte timer om natten for at fungere som vores bedste. Men i virkeligheden, hvis vi har små børn, arbejde skifter eller har andre uforanderlige afbrydelser i løbet af natten, er det måske ikke muligt.\nMen mens vi ikke altid kan ændre mængden af søvn, vi har, er der mange naturlige måder at forbedre vores søvnkvalitet på og få mest muligt ud af vores hvile.\nIndstil din rytme\nNår man forsøger at maksimere fordelene ved søvn, er det vigtigt at forstå vores krops naturlige rytmer og arbejde med dem. "Vi sover i 90 minutters cykluser", forklarer Gemma Clare, holistisk sundhedsspecialist. "Hvis du holder dig i tråd med denne naturlige timing, kan du føle dig mere udhvilet, selvom du ikke bliver helt så meget som du har brug for."\nVed at dele vores nat i 90-minutters blokke, kan vi undgå at blive vågnet midt i en sovesyklus og lade vores krop vække mere naturligt. "Den optimale mængde kan være seks 90 minutters cyklusser," forklarer Clare. "Men hvis du bryder efter fire eller fem, vil du føle dig mere udhvilet end hvis du fortsætter med at sove og vågne op midt i en cyklus."\nLyd kompliceret? Der er en app til det. "Der er masser af nyttige værktøjer som Sleepytime, der hjælper dig med at planlægge din sengetid og den bedste tid til at vågne, baseret på den ledige tid," forklarer Clare.\nSelvom vi ikke får nok lukkede øjne, er det vigtigt at få mest muligt ud af den søvn, vi har. Så hvordan kan vi forbedre vores kvalitet i hvile?\n"De fleste mennesker tænker ikke på, hvad der sker, mens de sover," forklarer Dr. Magid Katz, specialist i søvnapnø. "Mange mennesker vågner regelmæssigt om natten uden selv at vide det. De kaldes mini-arousals og kan forværres af dårlig sovende stilling. Du tror måske, du har en fuld nats søvn, men kan stadig være træt. "\nFor at optimere vores søvn anbefaler Katz, at vi overvejer kvaliteten af vores madras og sengetøj. "Hvis du vågner i smerte, kan det være en indikation på, at ryggen ikke understøttes korrekt af din madras," forklarer hun. "Eller hvis du lider af allergi, vil du måske overveje allergivenligt sengetøj."\nForbedre dit søvnmiljø\nDet er også vigtigt at sikre, at vores soveværelse fremmer god søvn. "Sørg for, at dit værelse er ryddeligt," siger Clare. "Rystede værelser kan påvirke din søvn, selvom du ikke er bevidst om det bevidst."\nDerudover er det vigtigt at holde dit soveværelse udelukkende til søvn og andre sengetid aktiviteter. Dette vil give dit underbevidste en klar indikation på, at det er tid til hvile.\nLysforurening forstyrrer vores krops naturlige rytmer, så det er afgørende, at vi minimerer overskydende lys i soveværelset. Prøv at investere i blackout persienner eller en søvnmaske for at skære ned på unødvendig stimulering.\nEksponering for "blåt lys" fra elektroniske skærme kan også forstyrre vores søvn - selv efter at vi har slukket vores telefon for natten. "Skærmen påvirker vores søvn på grund af skadeligt blåt lys, der udsendes fra selve den digitale enhed", forklarer optometrist og sovende ekspert Dhruvin Patel fra Ocushield. "Dette lys forstyrrer et hormon kaldet melatonin, som er ansvarlig for at fortælle vores krop, det er tid til at sove."\nFor at sikre, at vores krop er klar til hvile, er det vigtigt at være opmærksom på vores brug af teknologi. "At reducere mængden af skærmen tid lige før du planlægger at falde i søvn, kritisk i timen før op til sengetid skal hjælpe. Du kan også reducere lysstyrken på skærme ved hjælp af blålys software eller filtreringsprodukter, "forklarer Patel.\nHjælp din krop til at slukke\nI dagens travle verden er det næppe overraskende, at mange af os føler sig stressede. Og vores krop kan godt holde fast i den spænding, hvilket gør det svært at slukke. Der er mange måder, hvorpå vi kan hjælpe vores muskler til at slappe af, fra meditation til at tage et varmt bad.\nÆteriske olier som lavendel og ylang ylang siges også at fremme afslapning og hvile; prøv at tilføje et par dråber til noget destilleret vand og spritzing dine ark eller tilføj et par dråber til dit aftenbad.\nMedens medicin har sin plads, har alle sovende tabletter en risiko for alvorlige bivirkninger, herunder afhængighed på mellemlang sigt. Så det er altid mere gavnligt at søge en naturlig løsning på træthed eller dårlig søvn. "Medicin kan undertiden maske et problem i stedet for at løse det," erklærer Clare. "Der er ofte en naturlig løsning."\nMen hvis du har mistanke om, at du har en søvnforstyrrelse, kan det være værd at diskutere yderligere intervention. "Hvis alt andet fejler, eller du har mistanke om, at du har et mere alvorligt problem, skal du kontakte din læge. Nogle mennesker kan få gavn af medicin eller apparater, der kan forbedre din søvn og gøre dig sundere," tilføjer Katz.\nFå mest muligt ud af hvile\nSelv om vi måske ikke kan stoppe babyen, græder eller ignorere opkaldspersonen ved at udføre nogle få enkle tweaks, kan vi få mest muligt ud af vores søvn og føle sig mere udhvilet som følge heraf.\nSep 18 2019 © Funktioner: Sådan forbedrer du din søvnadfærd 2019


4 måder din computer kan gøre dig millionær på - Guide Mojo\nI dag lever vi i en verden hvor computeren er et vigtigt redskab og vi kan stortset ikke leve uden den. Når det så er sagt, så kan computeren bruges til at tjene penge på, så du f.eks. kan sidde hjemme i dine underbukser og tjene penge. En computer kan fås billigt, så skal du i gang med at tjene penge på den, så er de til at komme til for penge. Vi anbefaler at du køber dig en bærbar computer, da du så kan arbejde overalt. Så giver du en dag ikke at sidde hjemme, kan du smutte på Starbucks eller en anden kaffebar og arbejde. Vi har her 4 super gode ideer til hvordan din computer kan hjælpe dig med at tjene ekstra penge lige nu og her.\nDer findes mange sider efterhånden, men den vi synes bedst om må siges at være DBA. Her kan du nemt og hurtigt smide dine gamle ting online og tjene penge på dem. Har du ikke noget lige nu og her eller er du løbet tør for ting du kan sælge, så spørg naboen om de har noget du må få, som måske alligevel skal smides ud eller find grupper på Facebook hvor folk smider der ting ud til storskrald og kør hen og hent det. Skal vi holdes os til ideen om at du kan sidde i dine underbukser og tjene penge, så kan du jo sælge opskrifter, grafik, skabeloner til dukketøj eller noget i den retning. Mulighederne for at sælge online er stor og har du et digitalt produkt du kan sælge er det endnu bedre og endnu nemmere.\nTilbyd en service online\nHer mener vi at du skal oprette en simpel side hvor du hjælper folk over computeren. Vi anbefaler dog at du laver en lille hjemmeside der beskriver dine services. Det kan være du tilbyder at være kostvejleder, web konsulent, programmør eller andet, som gør at du kun skal bruge din computer som værktøj. Der er flere og flere der benytter sig at denne metode til at tjene penge på, da de ikke skal ud og købe alt muligt inden de kan starte op. Det kan være noget så simpelt som at skrive tekster. Firma bruger masse af tid og kræfter på at skrive blogs til deres hjemmesider og kan du tilbyde at skrive for dem, har du allerede en mulighed for at tjene rigtig mange penge.\nDenne metode kan godt afskrækket mange fordi man især tænker på ”Hvor skal jeg have et lager?”, ”Jeg har ikke råd til at købe produkter ind” og mange andre spørgsmål. Men bare rolig, det har vi tænkt på. Der er noget der hedder dropshipping og det er sådan at mange starter op, når de starter en webshop op. Det vil sige at du ikke har varerne til at ligge hos dig, men at du finder en virksomhed, som pakker og sender varen ud til kunderne. Så har du kun hjemmesiden at tænke på. Så når en kunde bestiller fra din shop, så sender du ordren videre til det firma du samarbejder med og så klare de resten.\nAbsolut den mest moderne måde at tjene penge på i dag og det forstår vi godt. Der er nemlig rigtig mange penge i det, hvis du er god til at skrive om dit liv og hvis du føler at det bare er en lille smule spændende for andre at læse om. Her kan du skrive en tekst hver dag, så folk kan læse det inden de måske hopper i seng om aftenen. Muligheden for at tjene penge er mange og her snakker vi om sponsor gaver, reklame penge, affiliates og mange andre ting. Der findes også mange hjemmeside hvor du kan oprette en blog i dag og starte med det samme uden du ved noget om hjemmesider.\nEt Papirløst Samfund For Både Borgere og Virksomheder


Dansk Ejerkapital køber sig ind i vestsjællandsk vækstkomet | Dansk Ejerkapital\nDansk Ejerkapital køber sig ind i vestsjællandsk vækstkomet\nDen danske online handels-virksomhed, Raasdal, der specialiserer sig i stærke Direct-to-Consumer brands, har netop taget Dansk Ejerkapital med ombord som aktiv minoritetsinvestor. Investeringen sker på baggrund af et ønske om at delkapitalisere på de allerede opnåede resultater samt at sikre den fremtidige vækst og udvikling af virksomheden.\nDansk Ejerkapital har netop købt 40% af aktierne i Raasdal, en dansk Direct-to-Consumer (DtC) online handels-virksomhed, der står bag stærke brands som Onyx Cookware, NEXSMART og Lumeri. Baggrunden for investeringen er, at eneejer Kenneth Raasdal Jensen ønsker en partner med erfaring i at udvikle en internationalt skalérbar platform og samtidig delkapitalisere på den allerede skabte værdi.\n”Vi har de seneste år oplevet en forrygende udvikling, og den ønsker vi skal fortsætte. Vi er vokset rigtigt meget de senere år ved at udvikle gode forbrugerprodukter og sikre, at vores kunder får en god oplevelse hos os, men besluttede at søge en partner, der kan håndværket med at udvikle virksomheden, efterhånden som vi bliver større,” fortæller Kenneth Raasdal Jensen, CEO og ejerleder i Raasdal, og fortsætter:\n”Valget faldt på Dansk Ejerkapital, der både har mange års erfaring med noget af dét, vi ikke har så meget erfaring med – og omvendt som minoritetsinvestor muliggør, at vi udvikler virksomheden i vores ånd.”\nSiden grundlæggelsen i 2007 har Raasdal skabt en stærk forretning, hvor kernekompetencerne tæller udvikling af samlede Direct-to-Consumer-koncepter, opbygning af digitale brands og høj kundetilfredshed. Og det har givet resultater: De seneste år er omsætningen næsten fordoblet hvert år.\nFra hovedkontoret i Sorø sælger Raasdal egne brands direkte til forbrugere i en række EU-lande, herunder Tyskland, Danmark, Sverige, Norge og Holland.\n”Kenneth og hans team har på få år formået at skabe en stærk nicheposition i Direct-to-Consumer markedet og er i dag en betydende spiller i Nordeuropa inden for sine nicher. Vi glæder os til at bistå dem med at fortsætte den flotte udvikling,” fortæller Sune F. Diernæs, partner i Dansk Ejerkapital.\nRaasdal er en dansk Direct-To-Consumer (DtC) online handels-virksomhed, der bl.a. står bag brands som Onyx Cookware, NEXSMART og Lumeri. Virksomheden blev grundlagt i 2007, har 93 ansatte og hovedkvarter i Sorø. Kunderne er forbrugere i +10 europæiske lande.


Grumstrupのバケーションレンタルと宿泊先 - デンマーク | Airbnb\nまるまる貸切のロフト · ゲスト6人 · ベッド2台 · 1バスルーム\nHøkassen‘Høkassen’ er en lejlighed på 52kvm beliggende på første sal i en separat bygning med eget badeværelse og soveværelse. I opholdsrummet er der the-køkken, køleskab og mikroovn. Stor terrasse med havemøbler. Udvendig opgang med få trappetrin.\nHobbithus på 58 naturskønne kvm.Super hyggeligt anneks i Søvind. Der er 4 sovepladser. 1 dobbelt og 1 lidt mindre dobbeltseng som er alkover i forbindelse med stuen. Der er køkken, spisestue og toilet m bad. Annekset er på 58 kvm, og ligger på en stor grund, hvor der også er et andet hus. Der er desuden bord og stole udendørs. Det ligger 7 km fra Horsens. Der kører rutebil til Horsens og Odder. Søvind er en landsby, og her er en kro, pizzaria og en Daglig brugs. Der er tv og DVD afspiller. Der er Wi-Fi og Cromecast.\n¥ 14,969 / 泊\n¥ 15,640 / 泊\n¥ 13,033 / 泊\nB&B Torrild 2.奇数\nVærelser i flot natur - med kort afstand til byen


Hasse Sundøy er glad for, at hans elskede center er i gang igen. - Foto: Jacob Schneider\nSpinderiet er i gang igen, og åbningen af det lokale center er forløbet uden panik, fortæller centerforeningens formand, som også er indehaver af Valby Isenkram. Og her har man en rigtigt fin maj måned.\nI sidste uge åbnede Spinderiets butikker igen dørene for shoppelystne valbyborgere, naturligvis med alle tænkelige tiltag, så man kunne følge myndighedernes anvisninger til punkt og prikke: Plakater og kommunikation i hele centeret om at holde afstand, et kundetællersystem, som holder styr på, hvor mange kunder der er i centret, så man ikke overstiger det antal, der må være ifølge kvadratmeterantallet – og selvfølgelig håndsprit.\nTorsdag summede der af liv på torvet midt i centret, dog med større afstand mellem folk end normalt, og hos Valby Isenkram var der gang i forretningen. Vi besøgte indehaver Hasse Sundøy, som også er formand for Spinderiets centerforening. 18. marts blev hans forretning lukket ned, men 19. april måtte butikkerne i centrets åbne område åbne igen. Det var dog en lidt spøgelsesagtig periode indtil sidste mandag, fortæller han:\n»Det var en surrealistisk fornemmelse i så lang en periode. Vi er jo vant til, at der er åbent alle ugens syv dage, og så var der pludselig bare stille.\nVi har en app, som alle ansatte i centret har på deres telefon, hvor vi sender information ud om, hvad der foregår. Så den har vi kunnet bruge til at opdatere folk step-by-step.\nOg så var man ellers hjemme. Så alt det, der skulle ordnes derhjemme, det er lavet nu. Men efter tre uger kunne jeg ikke rigtigt finde på mere. Jeg er jo vant til at gå på arbejde hver dag fra 9 til 19 – det er bare et andet liv. Man kan jo godt tage på ferie i to-tre uger, men så er det også rart at komme hjem til hverdagen. Jeg havde da aldrig regnet med, at der skulle ske sådan noget i min levetid,« siger Hasse.\nSelv om flere butikker har haft det hårdt og nogle er bukket under, har de respekteret spillereglerne, siger formanden for centerforeningen:\n»Det har fungeret fint, men selvfølgelig er der mange butikker, som føler sig meget pressede – det er Arnold Busck jo et rigtig godt eksempel på. Selvfølgelig er der bekymringer, og Tøjeksperten er jo også i gang med en rekonstruktion, som man kan læse i nyhederne. Det her har stor betydning for visse brancher, for eksempel tøjbranchen, hvor de er inddelt i sæsoner, og forårsvarerne er jo næsten løbet nu. Så der er grå hår rundt omkring. Men der er ikke nogen, der har slået til Søren med de store køtilbud og 70 procents rabat – butikkerne har forstået budskabet. Selvføglgeig har butikkerne deres almindelige tilbud, men der er ikke nogen køer rundt omkring, det har været stille og roligt. Og i forhold til vores kundetæller har vi slet ikke været i nærheden af det antal, vi må have.\nVi er jo et lille hyggeligt familieorienteret center, hvor der måske har været mere tryk på i nogle af de store centre, men vi har ikke mærket spor panik.«\nSpinderiet under lockdown. – Foto: Jacob Schneider\nSpinderiet torsdag middag. – Foto: Jacob Schneider\nSammen med en håndfuld butikker åbnede isenkræmmeren igen 22. april med alle ansatte, som man havde holdt fast i under lukningen, fortæller han:\n»Det gik rigtig fint – kunderne var glade, og vi var glade for at se kunderne. Vi har selvfølgelig sørget for, at der kan holdes afstand og sprittes af. Vi har kun en i stedet for normalt to kasser åben, så der bliver mere plads i indgangspartiet, og afmærkning på to meter i de to gange.\nFolk har været meget fine med at holde afstand og faktisk også meget tålmodige, når de nu skulle stå lidt mere i kø. De er endda kommet og takket os for, at vi er tilbage – det er virkelig gode, loyale, lokale kunder, vi har. Og det er jo essensen af vores lille lokalsamfund. Jeg er selv Valby-dreng og har været i den her virksomhed siden 1977, så det luner virkelig,« siger Hasse og fortsætter:\n»Det er et fåtal, der er rigtigt nervøse, så hvis folk for eksempel går med maske, skal man selvfølgelig have respekt for det. Men jeg tror kun, vi har oplevet en håndfuld situationer, hvor folk har påtalt for eksempel afstanden. Og så prøver vi selvfølgelig at bede folk om at holde afstand oppe ved kassen. Jeg tror, de fleste har lært lidt af supermarkederne.\nJeg synes også, at de unge mennesker har vist respekt. Der har faktisk ikke været nogen problemer, og vi har haft en super dialog med både centerledelsen og politiet.«\nOgså salget ser lovende ud, melder Valby Isenkram:\n»Det har været ekstremt positivt, også meget bedre end forventet. Vi ligger faktisk pænt til i forhold til de samme dage sidste år, så maj ser faktisk rigtig god ud. Det er selvfølgelig en fordel, at alle de andre butikker er åbnet nu og vi kan overholde de åbningstider, folk er vant til.\nMen det er klart, at vi har droppet alle aktiviteter ude på torvet, og vi har fjernet de stole, der stod, for at undgå en situation, hvor folk forsamler sig eller drikker kaffe sammen. Og nu skal caféerne så i gang med et setup, der holder de retningslinjer, der er kommet for dem.\nHovedsagen er, at vi er kommet tilbage. Jeg mærker en optimisme rundt i butikkerne, men vi skal selvfølgelig lige rigtigt i gang igen, før vi kan se tendensen,« slutter Hasse Sundøy.


Det er en stigende tendens at hjemtage opgaver på trods af de lave lønninger i Kina og Indien. Bankdata lukker ned i Indien og vil udvide arbejdsstyrken i Danmark.\nOffentliggjort: 25.11.21 kl. 10:49\nBankdata lukker deres afdeling i Indien, hvor der i dag sidder 100 ansatte. Fra næste år skal deres arbejde udføres fra Danmark, skriver Finans.\nCoronasituationen gør, at de ansatte i Indien endnu ikke er vendt tilbage til kontorerne efter snart halvanden års hjemsendelse. Udsigterne til at komme tilbage er lange, og det for virksomheden til at droppe kontoret i Gurgaon, Indien.\nTo ud af tre forsikringsselskaber forventer at øge medarbejderantallet


Inspiration - Mixpro.dk\nNogle ting er ikke muligt at prissætte, uden at det er i forbindelse med et projekt. Derfor har vi lavet en inspirationsside, hvor du kan få gode ideer til hvad der egentligt kan lade sig gøre indenfor lyd- og lysbranchen.\nHerunder ser du et udpluk af de mange specialprodukter som vi kan tilbyde. Hvis du har nogle spørgsmål eller ønsker et uforpligtende tilbud, er du mere end velkommen til at give os et kald eller skrive en mail.\nDu kan også finde mere inspiration under Projekter.\nDette er et specialfremstillet stof, der bliver vævet af små fibertråde, som så bliver tilsluttet en lille indbygget batterilysgiver. Stoffet kan bruges til alt, lige fra modebranchen til teaterproduktioner og restaurationer, og bliver skræddersyet efter behov.\nDen nye generation af Rubberlight er nu på banen. Her er det muligt via DMX at styre farven For hver enkelt diode. Hermed er det muligt, ud over almindelig farveskift, at lave flotte løbelyseffekter og endda en videoskærm.\nEn ny måde at skabe stor opmærksomhed er Interaktive reklamer. Interaktiv projektion foregår på mange forskellige måder, men den mest normale er via en projektor samt sensor, som så får grafikken på projektoren til at reagere på bevægelser.\nSystemet kan fungere på alle former for billedskærme, lige fra projektorer til storskærme, plasmaskærme osv., og er f.eks. også blevet indbygget i barborde og lignende.