Rosenius 2.8 – Guds folks borgerskab i himlen – RoseniusNet.dk\nRosenius 2.8 – Guds folks borgerskab i himlen\nKapitel 8 – Guds folks borgerskab i himlen\n”Det borgersamfund, vi tilhører, er jo i himlene, og derfra venter vi også Herren Jesus Kristus som frelser; han skal forvandle vort fornedrelses-legeme og give det samme skikkelse som hans herligheds-legeme” Fil. 3,20-21.\n(s.115) Her på denne jord er vi gæster og fremmede. Vort hjem og vort rette fædreland har vi i himlen, ’hvor Jesus gik ind som forløber for os,’ og hvor slægtninge og venner, som er gået forud, venter på os.\nVed siden af ordet om Kristus og formaningen til et kristeligt liv er ingen sandhed så vigtig at have for øje som denne. Vor jordiske natur vil stadig drage os nedad. Mange lever et sløvt og slapt kristenliv uden særlig iver i kampen for kronen. Andre bliver jordbundne og får kærlighed til denne verden, optaget, som de er, af at skabe sig et paradis hernede. Atter andre lever et tomt og trist liv. I verden finder de ingen glæde, og Guds børns glæde kender de kun meget lidt til, fordi de mangler den fulde vished både om Guds nåde og om den herlighed, der venter dem.\nIntet virker så svækkende som uvished i troen, og intet er så styrkende som fuld vished. Lad os derfor daglig bede Gud om vished og desuden undersøge, hvordan de gamle hellige fik den trosvished, de havde. ”Det borgersamfund, vi tilhører, er jo i himlene, og derfra venter vi også Herren Jesus Kristus som frelser; han skal forvandle vort fornedrelses-legeme og give det samme skikkelse som hans herligheds-legeme” Fil. 3,20-21.\nAlene den faste overbevisning, hvormed apostlen taler, gør vort hjerte godt. Det er altså muligt allerede her at eje vished ikke blot om sin benådning, men også om det liv, der venter os i himlen. Når det så tilmed er Paulus, Gamaliels discipel, en mand med usædvanlig skarp forstand og tænkeevne, der udtaler sig på denne måde, så har han utvivlsomt også haft klare og tilstrækkelige (s.116) grunde for sin vished. Det er ved disse grunde, vi først og sidst skal fæste vor opmærksomhed. Så bliver det ikke bare flygtige blikke, vi kaster på vort herlige mål. Så ved vi, at det er en stor og reel virkelighed. Visheden derom styrker os i troen og håbet og betyder derved en kraft i vort liv.\nDen sande kristendom er ikke et læresystem ved siden af andre systemer, uden forbindelse med det praktiske liv, som den forblindede verden ofte mener. Den er den mest underfulde ”Guds kraft til frelse” [Rom. 1,16], som skaber nye mennesker, hvis hele væsen er præget og gennemtrængt af kristendommens ånd. Derfor tilhører de allerede her det ”borgersamfund i himlene” [Fil. 3,20], som apostlen taler om. De vigtigste grunde herfor er følgende:\n1. Visheden om, at vor borgerret i himlen allerede er vundet til os.\n2. Den daglige erfaring af at eje en levende frelser.\n3. Håbets blik på den herlighed, som Gud har bestemt for os.\nI sine breve fra fængslet i Rom kalder Paulus sig en fange, men dog fri, undertrygt af verden, men dog triumferende over den [2.Tim. 1,8]. Ansigt til ansigt med døden er han fuld af glæde og frimodighed. Og til menigheden i Korinth skriver han: ” – ved ære og vanære, ved ondt rygte og godt rygte, som forførere og dog sanddru, som tugtede – dog ikke pint til døde, som bedrøvede – dog altid glade, som fattige – der dog gør mange rige, som de, der intet har og dog ejer alt” 2.Kor. 6,8-10.\nLyder dette ikke gådefuldt? Det må da være et højst ejendommeligt væsen, der kan udtrykke sig på den måde. Et sådant mærkeligt væsen er en sand kristen – undertrykt og dog triumferende – bedrøver og dog glad – fattig og dog overmåde rig – syndig og dog fuldkommen retfærdig – ussel og dog herlig – fremmed og udlænding på jorden, men med borgerret i himlen. (s.117) Også verden har sin glæde og sine fornøjelser. Men ”græsset tørres og blomsten visner” [Es. 40,7-8; 1.Pet. 1,24-25], og er det først forbi med den jordiske lykke, er det også forbi med glæden. For Paulus derimod står solen først op om aftenen, og når det mørkner hernede, svinger han sig op til lyset i Guds paradis. Han lever et dobbelt liv: som vandringsmand på jorden, men med borgerret i himlen, og hele sit hjerte har han i dette sit rette fædreland. ”Det borgersamfund, vi tilhører, er i himlen,” siger han, ”det er i himlen” [Fil. 3,20] – ikke: ’det skal blive’.\nDet, Paulus her taler om, er noget helt andet end det, verden forstår ved håbet om et liv efter dette. Allerede nu, mens han er her på jorden, ved han sig at være en himmelborger. Men hvorfor havde Paulus denne sin trosvished? Jo, han kendte Kristus. Kristus, som sagde om sig selv: ”Jeg udgik fra Faderen og er kommet til verden” [Joh. 16,28]. Kristus, der gik bort for at berede sine venner en plads i sin faders hus, og som, da disciplene spurgte ham om vejen dertil, svarede: ”Jeg er vejen og sandheden og livet” [Joh. 14,6]. Kristus, som, da de bad ham vise dem Faderen, kunne sige: ”Den, som har set mig, har set Faderen” [Joh. 14,9]. Kristus, på hvis almagtsord de blinde så, de døve hørte, de døvstumme talte og de døde stod op. Han, som uddrev djævle, tilgav synder og bød over naturens kræfter [Matt. 8,26-27; 9,27-34; Joh. 11; Luk. 5,17-26]. Kristus, der til sidst selv brød dødens bånd og opstod af graven med et forklaret legeme [1.Kor. 15]. Det var i særdeleshed dette sidste – Kristi opstandelse fra de døde – der fyldte apostlene med den frydefulde vished om, at deres tro ikke var forgæves. Paulus skriver: ”Hvis Kristus ikke er opstået, så er jeres tro forgæves, så er I endnu stadig i jeres synder” 1.Kor. 15,17.\nOg så gammelt og forslidt dette budskab end er for vor tanke, har det endnu i dag en underfuld kraft, når der ret falder lys over det. Lad os standse et øjeblik for det og tænke efter. Er det sandt, at den, der gav sit liv på korsets træ, var sand Gud? Er det sandt, at ”det var Gud som i Kristus forligte verden med sig selv?” [2.Kor. 5,19] (s.118) Da siger jeg:\nEr Kristus opstået, efter at han beviseligt var død og i graven holdtes under sikker bevogtning, da behøver jeg ikke vide mere for at være klar over, hvem han var, hvilken værdi hans blod har for Gud, og hvilke tanker Gud har tænkt med mennesket. Er Kristus opstået – var det Gud selv, der skjulte sig under hans marter skikkelse – er Guds blod udgydt for os – da har jeg set Gud ansigt til ansigt, og min sjæl er frelst.\nDa bortvejres mine synder som støv for stormen, og da skal også jeg få min plads i den lovsyngende skare for Lammets trone.\nIntet under, at de, der havde set den opstandne frelser og været ham så nær, at de kunne røre ved sårene i hans hænder og i hans side, kunne tale med denne frydefulde vished. Og intet under, at de med glæde udsatte sig for pinsler og død for hans vidnesbyrds skyld. Vi ser her bort fra, hvad Åndens lys og vidnesbyrd betyder, og fæster os blot ved en eneste ting: Bærer ikke kristendommen i sig selv det store, guddommelige bevis for sin sandhed? Ville ellers disciplene, da deres mester var faldet i fjendernes hånd og havde lidt korsets forsmædelige død, have fortsat med at frembære budskabet om ham?\nOg er det ikke netop det særlige ved kristendommen, at den har vundet udbredelse på trods af foragt og forfølgelse, ja, trods pinsler og død, og ikke med sværdet som f.eks. Muhammeds lære (Islam). Kristus havde lovet sine efterfølgere et stort og herligt rige, men fandt selv sin død for fjendehånd. Hvis ikke han var opstået igen og hans opstandelse fuldgyldig bevist for hans disciple, ville næppe nogen af dem havde åbnet sin mund til at sige noget godt om ham og langt mindre ladet sig forfølge, mishandle og dræbe for hans skyld. De ville tværtimod have forbandet ham som en bedrager. Før hans død kunne en af de tolv blive en forræder (s.119), og en anden, skønt han af hjertet var sin mester tro, af menneskefrygt forledes til at fornægte ham. Men efter hans død er det ikke muligt at bringe nogen af dem til frafald eller fornægtelse. Da kan den før så svage Peter glæde sig, når han bliver pisket for Kristi skyld – glæde sig over, at han er agtet værdig til at lide for sin guddommelige herre og frelser.\nFør Kristi død var frugten af hans egen herlige forkyndelse gennem hele tre år kun en lille flok svage disciple. Efter Kristi død vandt Peter ved en eneste prædiken 3000. Hvad var grunden til, at ordet nu havde en så mægtig virkning? Ganske enkelt den, at det var Kristi opstandelse, Peter forkyndte. Jesus havde selv gentagne gange forudsagt sin opstandelse [Matt. 12,38-40]. Han havde givet store løfter om et evigt rige og om sejr over alle fjender. Imidlertid var det fjenderne, der fik ham i deres vold, så han dør en forbryders død midt mellem to røvere. Er da ikke hans disciples vidnesbyrd og den magt, der viste sig at ligge i deres vidnesbyrd, det bedste bevis for, at det, han havde lovet, var gået i opfyldelse.\nHan er virkelig opstanden. Det var dette, der gjorde apostlene så sikre og glade i deres tro. Og det var om dette, Paulus skrev: ”Hvis Kristus ikke er opstået, så er jeres tro forgæves” Men Paulus siger videre: ”Så er I endnu stadig i jeres synder” [1.Kor. 15,17]. Vort onde, vantro hjerte vil indbilde os, at vi er i vore synder, enten Kristus er opstået eller ej. Men når Paulus her siger, at vi har lov at slutte, at er Kristus opstået, så er vi ikke i vore synder. Det var dette, apostlene havde forstået, og bevidstheden herom fyldte deres hjerter med glæde og gav dem kraft. For de første kristne var der heller ingen tvivl om, hvad Jesu soningsdød og opstandelse betød for deres frelse. De havde det ikke som vi, der nok tror, at Guds Søn har udgydt sit blod for os, men samtidig tænker med ængstelse på, hvordan vi selv (s.120) skal klare at blive befriet for vore synder. De havde forstået, at er Kristus opstået, da er vor tro ikke tom, og vi er ikke i vore synder. Da er alle menneskers synder bortskaffet og udslettet, og alle de, som tror på Kristus, for altid fri for anklage og dom. Men er Kristus ikke opstået, da er vi endnu stadig i vore synder, da står vi under lovens vilkår og må selv sørge for at blive forligt med Gud. Hvilken rigdom den troende ejer i Kristus: han er fri for lovens krav og lovens dom, hans synder tilregnes ham ikke, og han rammes ikke af Guds vrede. Han har adgang til en evig nåde og arveret til himlen og det evige liv. Intet af dette har han fortjent, fuld af synd og uværdighed som han er. Alt er en gave fra ham, der blev ”givet hen for vore overtrædelsers skyld og opvakt for vor retfærdiggørelses skyld” Rom. 4,25.\nEfter at Paulus havde stiftet bekendtskab med denne herre og frelser, kunne han med fuld fortrøstning sige: ”Det borgersamfund, vi tilhører, er i himlene” [Fil. 3,20]. Da vidste han, at han gennem Jesus havde fået igen, hvad der i syndefaldet var tabt: barneret hos Gud og borgerret i himlen [Gal. 4,4-7; Fil. 3,20]. Deraf følger, at alle, der står i samme forhold til Frelseren, som Paulus gjorde, ejer de samme rettigheder som han. Købt med det samme blod burde de derfor også eje samme trøsterige vished. Vel er vort liv ”skjult med Kristus i Gud” [Kol. 3,3]. Vi ser ikke det, vi ejer i himlen, i sin fulde herlighed, så længe vi er her på jord, men derfor er det lige så fuldt en virkelighed.\nEr det nat hernede – hist oppe stråler dagen lys og klar. Er vejen ujævn og tornestrøet – vi er på pilgrimsfærd til vort rette fædreland. Der venter vore venner, som gik forud, på gensynets glæde, og der skal vi møde vennen fremfor andre venner, vor frelser selv. Dette er ikke skøn poesi, men salig virkelighed. Jesu Kristi offerdød og indgang i det allerhelligste ligger til grund for den. ”Så er I da ikke længer fremmede og udlændinge,” siger apostlen, ”men I er de helliges medborgere og Guds husfæller” Ef. 2,19. (s.121) Og her er ingen forskel, ingen personsanseelse. Alle er de syndere, men så mange, som tror på Kristus og har sin eneste trøst i ham, som retfærdiggør den ugudelige, står rene og retfærdige for Gud. Synderinden i Simons hus såvel som jomfru Maria, røveren på korset såvel som Paulus. Thi ”Gud, som er rig på barmhjertighed, har på grund af den store kærlighed, hvormed han elskede os, gjort os levende med Kristus, os, som var døde på grund af vore overtrædelser – af nåde er I frelst! Ja, han har opvakt os med ham og givet os plads med ham i den himmelske verden, i Kristus Jesus” Ef. 2,4-6.\nDet rige, hvor vi har borgerret, er i himlene. ”Derfra venter vi også Herren Jesus Kristus som frelser” [Fil. 3,20-21]. Vi venter ikke blot på den store dag, da han skal komme synligt, men vi venter ham daglig. Har vi fået den ånd, som giver barnekår, så taler vi fortroligt med Gud som et barn med sin fader. Og kan vi i vor svaghed ikke altid dette, så er der dog i vort hjerte et begær og en længsel efter Herren. Dette er netop kendetegnet på Guds børn. Frelserens nåde og nærværelse er deres daglige behov, og deres venten efter ham er det nye menneskes åndedræt. Herren lader ikke sine venner vente forgæves. Han siger selv: ”Om nogen elsker mig, vil han holde fast ved mit ord, og min fader skal elske ham, og vi skal komme til ham og tage bolig hos ham” Joh. 14,23.\nMen nu må ikke regne med, at hans nærværelse altid vil være følbar. Det er jo netop det karakteristiske for hans opdragelse af os, at han skjuler sig, så vi tror ham langt borte og føler os fuldstændig i de onde magters vold. Da sukker vi: ’Herren har svigtet mig, Herren har glemt mig’. Da går bruden i nattens mørke og søger efter den, hendes sjæl har kær, og Maria græder ved den tomme grav, fordi hendes herre er borte [Joh. 20,11]. Det er dette, Jesus taler om, når han siger: ”Om en liden stund ser I mig ikke længere,” og ”I skal græde og klage” [Joh. 16,16; 20]\nDet vil altid forekomme dig, som om det er for bestandig, han (s.122) har slået hånden af dig, og at dette skyldes en eller anden synd eller utroskab fra din side. Ellers ville det heller ikke blive den øvelse for din tro, din bøn og din søgen efter Herren, som var hensigten med det. Men glem aldrig, at det hører med til hans opdragelse af os, at han sådan skjuler sig. Lige så vist, som Herren selv siger til Zion: ”Jeg forlod dig et lille øjeblik, men favner dig i stor barmhjertighed” [Es. 54,7] og lige så lidt, som Jesus kunne vedblive at holde sig skjult for den grædende Maria ved graven eller for de to disciple på vejen til Emmaus, som troede, at de havde mistet ham for evigt [Luk. 24,13-35], lige så umuligt er det, at nogen kan blive til skamme, som søger efter Herren og råber til ham dag og nat. Det ville stride mod selv Guds væsen. Vel fører han ofte sine underligt, men altid med evig trofasthed.\nNår Jesus i Luk. 18,1-8 taler om enken og den uretfærdige dommer og i Luk. 11,5-9 om vennen, der kommer ved midnatstid for at låne brød, så vil han med disse lignelser bringe os til at indse, at det er umuligt for hans faderhjerte at unddrage en nødstedt sjæl sin hjælp. Men ofte må vi en tid lang nøjes med blot at tro hans ord, thi hans hensigt med prøvelsen var jo netop, at troen skulle øves. Den, der vil holde fast ved Herren, må være forberedt på at blødes i mange vande og tørres i mange slags vejr. På denne måde dannes de, der har borgerret i himlen, for evighedslivet, der venter dem. Endnu oftere prøves dog vor tro på den måde, at vi synes blottet for enhver følelse. Vi har ingen erfaringer hverken af sorg eller af trøst, hverken af synd eller af nåde. Den stilhed og ro, der hersker i vor sjæl, synes os at være dødens ro, og vi frygter for, at hele vort åndelige liv er udslukket. Dette er for en vågen og oprigtig kristen den allersværeste prøvelse. Men netop denne frygt for en hemmelig død er det bedste værn imod den og det kraftigste bevis for, at livet er i behold. De derimod, som aldrig kender til frygt, hvad dette angår, har al mulig grund til at frygte. (s.123) Men hvor underligt Herren end fører os – altid kan han dog ikke være skjult. ”Ny kraft får de, der håber på Herren” Es. 40,31.\nTid efter anden får vi se hans herlighed og nyde hans nærværelse, så vi fyldes af undrende glæde over vor underlige, men trofaste Gud. Og vi, som troede, at Herren fuldstændig havde glemt os. Nu kan vi takke også for den tid, da han skjulte sig, og for den bedrøvelse, der da fyldte vor sjæl. De, der endnu kun er børn i Kristus, rammes i almindelighed ikke af så dybtgående og langvarige prøvelser som de mere modne kristne. Også deres tro bliver prøvet, men de har endnu brudgommen hos sig, og Herrens nåde og nærværelse er mere følbar. De omgås med ham som børn med deres fader og taler fortroligt med ham om alt. Hver morgen lyder det: ’Herre, kom!’ Og ham kommer. ’Jeg behøver hjælp!’ og Herren hjælper. Atter er der noget, vi mangler. ’Giv os det, Herre!’ og vi får det. – En storm rejser sig. ’Herre, byd den at lægge sig!’, stormen lægger sig, eller den kaster os til Jesu fødder, og vi bjerges på den måde igennem. En uventet velsignelse tilflyder os. Straks ved vi, hvor den kommer fra. Den er fra Herren, og glade takker vi ham for den. En ulykke rammer os. ’Hjælp os, o Herre!’. ”Den, jeg elsker, tugter jeg!” [Hebr. 12,6; Åb. 3,19], lyder det i vort hjerte, og straks sænker stilheden sig derinde – Vi falder i synd ’Tilgiv mig, Frelser, tilgiv mig for din egen skyld!’ – ”Din misgerning sletter jeg ud, jeg, jeg for min egen skyld,” [Es. 43,25] svarer Han, og vor sjæl er trøstet.\nEn fristelse møder os. ’Herre, frelse mig! Skån mig!’ Og på underfuld måde sender vor trofaste Gud os hjælp. Det er vort livs lykkeligste stunder, når vi får lov at opleve sådanne vekslende erfaringer. Da føler vi, at Herren er nær som en levende og altid trofast hjælper. Vi hører lyden af hans fodtrin [Es. 52,7; Rom. 10,15], og ser et glimt af hans hånd, når vejen frem ligger i mørke for os.\nDa er det let at tro, at han, som så trofast har fulgt os gennem livet, heller ikke vil slippe os i døden. Han forlod jo (s.124) ikke sin himmel, blev vor broder og ofrede sit liv alene for, at vi her på jorden skulle eje hans nåde og nyde hans selskab. Alt, hvad han indtil nu har gjort for os, tjener som bevis for, at han har tiltænkt os noget mere: et evigt liv i himmelen. Der skal vi se ham, som han er, ansigt til ansigt. Han har jo selv sagt: ”Jeg kommer igen og tager jer til mig – at I må skue min herlighed – den herlighed, jeg havde hos Faderen, før verden blev til” Joh. 17. ”Det borgersamfund, vi tilhører, er i himlene, og derfra venter vi også Herren Jesus Kristus som frelser, han skal forvandle vort fornedrelses-legeme og give det samme skikkelse som hans herligheds-legeme ved den kraft, hvormed han kan underlægge sig alt” [Fil. 3,20-21]. Disse ord siger os, at vi har herlige ting i vente. Vi venter Herren Jesus Kristus som frelser, venter at han skal forvandle os til lighed med sig selv. Da kan gerne al jordens glæde tages fra os – vi er dog over al måde lykkelige i vor forventning af den herlige dag, da Guds basun skal lyde, og Herren skal komme med sine mægtige engle for at vise sig ’herlig i sine hellige og underfuld i alle, der blev troende’. Da er det forbi med al jordelivets ufuldkommenhed, forbi med synd og sorg, med uvished og angst. Vi skal se ham, som han er, den trofaste frelser, som usynlig har fulgt os gennem livet, hørt vore bønner, tilgivet vore synder og været vor hjælp i al vor nød. Det er umuligt at forestille sig, hvad det skal blive, når han, som allerede i skabelsen viste sig så stor i magt og herlighed, vil bruge denne sin magt til at gøre sine venner glade og lykkelige. Allerede her kan et øjebliks følbar fornemmelse af hans nåde fylde vore hjerter med fryd. Hvad bliver det da ikke, når tiden er inde til, at vi skal tage i besiddelse og nyde det, vi her ejede i tro. Ikke nok med, at vor sjæl skal nyde herligheden og saligheden derhjemme hos Gud. Også vort skrøbelige legeme skal forvandles. (s.125) Hvordan kan det være muligt? Spørger du, ”Ved den kraft, hvormed han kan underlægge sig alt,” [Fil. 3,21] svarer apostlen.\nOg som forklaring på, hvordan vort legemes opstandelse skal gå for sig, minder han os om det opstandelsens under, vi år for år ser for vore øjne, når sæden, der lægges i jorden, spirer og vokser op. ”Hvad end du sår,” siger han, ”du sår ikke den plante, der senere kommer op, men en nøgent korn, enten det nu er hvede eller af anden art. Men Gud giver det et legeme efter sin vilje og hver sædart sit særlige legeme” 1.Kor. 15,37-38. Vor nådige Gud, som vidste, hvordan vor fornuft ville opføre sig over for opstandelsens gåde, har her anskueliggjort det for vore øjne. Sædemanden lægger sæden i jorden, når den belejlige tid er inde, og for os ser det ud, som om sæden var bortkastet og gået til spilde. Hvis ikke vi var så vant til om foråret at se det spire og grønnes derude i naturen, ville der være lige så god grund til at bekymre sig for denne sæds skæbne som til at undres over, hvorvidt det legeme, der er lagt i jorden, atter kan opstå. Hvor mange eksempler på Guds almagt har vi ikke set, og dog er vi klar til at gøre ham til løgner, så snart han taler om noget, som vi ikke forstår, og som vi ikke evner. Han, som skænker selv det ubetydelige hvedekorn en opstandelsesdag, skulle han ikke gøre det samme med det kostbare og mest underfulde, han har skabt: menneskets legeme. Det, som har nydt den ære at være den skikkelse, hvori Guds egen søn fremtrådte på jord, og som er genløst med hans blod lige så fuldt som sjælen. Skulle han lade dette frøkorn, som har kostet ham så meget, gå til grunde for bestandigt? Nej! – de, ”der sover under mulden, skal vågne, nogle til evigt liv, andre til skam, til evig afsky” Dan. 12,2.\nSpørger vi nu – med henblik på de troende – med apostlens ord: ”Hvad slags legeme kommer de med?” [1.Kor. 15,35] Så lyder svaret: (s.126) ”Han skal forvandle vort fornedrelses-legeme og give det samme skikkelse som hans herligheds-legeme” [Fil. 3,21]. Kan der tænkes noget større og herligere. Johannes siger det samme: ”I elskede, nu er vi Guds børn, og det er endnu ikke åbenbaret, hvad vi engang skal blive. Men vi ved, at når han åbenbares, skal vi blive ham lige” 1.Joh. 3,2. Og i 1.Kor. 15,40-49 siger Paulus: ”Der er himmelske legemer, og der er jordiske legemer, men de himmelskes glans er af en art, de jordiskes af en anden. Solen har sin glans, månen har sin glans og stjernerne igen deres glans: stjerne er forskellig fra stjerne i glans. Således er det også med de dødes opstandelse, hvad der sås i forkrænkelighed, opstår i uforkrænkelighed, hvad der sås i vanære, opstår i herlighed, hvad der sås i svaghed, opstår i kraft. Det første menneske, Adam, blev til en levende sjæl, den sidste Adam blev til en levendegørende ånd. – Det første menneske var af jord, jordisk, det andet menneske er fra himmelen. Som den jordiske var, sådan er også de jordiske, og som den himmelske er, sådan er også de himmelske. Og ligesom vi har båret den jordiskes billede, således skal vi også bære den himmelskes billede”.\nAt vi har båret den jordiskes (Adams) billede, er en sørgelig kendsgerning, som ofte har forbitret os vort liv. At vi engang skal bære den himmelskes billede, er lige så fuldt en virkelighed – en så stor og herlig virkelighed, at vi undrende spørger: Er det virkelig muligt? Det er muligt, fordi Kristus kom og ’blev sine brødre lig’, Så skal også de blive ham lig. Han blev sandt menneske og vor medborger på jorden, og vi skal få del i guddommelig natur og blive hans medborgere i himlen. Så fuldt og helt var han menneskesøn, at hans slægtsregister ligesom vort regnes fra Adam. Så nøje er hans historie knyttet til vores, at den ikke er afsluttet, før vi, forvandlede til lighed med ham, er hjemme hos Herren. ”O, dyb af rigdom og visdom og indsigt hos Gud! Hvor uransagelige er ikke hans domme og hvor usporlige hans veje.” Rom. 11,33.\n(s.127) Vor største hindring for at kunne tro dette er vor uværdighed, vore synder og vore mangler. Vor egentlige trøst herimod må vi finde i evangeliet. Men det er også værd at lægge mærke til, at selv i Kristi slægtsregister [Matt. 1,1-16] findes navne på mennesker, som vi med god grund kan kalde for syndere og synderinder. Det siger os, at det var til syndere, Kristus var sendt, og at han kom for at blive synderes frelser og hjælper. Om dette har Luther i en prædiken over Kristi slægtsregister sagt omtrent som følger: ”Nogle af de konger og fyrster, Mattæus her opregner, har ifølge Konge bøgerne været rene skurke. Heller ikke de fire kvinder, der nævnes, har noget at rose sig af. Tamar gjorde sig selv til skøge (1.Mos. 31,18), og Rahab kaldes det samme (Jos. 2,1). Ruth var af hedningerod (Ruth 1,4), og Batseba syndede sammen med David (2.Sam. 11,4). Når nu disse blev agtet værdige til, at Kristus skulle fødes af deres slægt, finder vi allerede i hans slægtsregister en mægtig trøst for alle syndere og synderinder Kristus var sendt til syndere og ville lade sig føde af syndere. Jo større syndere, desto rigere adgang til denne nåderige frelser, ypperstepræst og konge, i hvem loven er opfyldt, og i hvem vi har nåde hos Gud. Derfor kom han ned fra himmelen og begærer intet andet end, at han må få lov at være vort alt. Så skal vi igennem ham være Guds børn og arvinger til himmeriget. Har ikke alle syndere grund til at glædes af hele deres hjerte over, at deres synder er agtet en sådan frelser værd. Og må ikke den, der af Guds nåde har fået sin synd forladt, vækkes til live og af kærlighed til Gud begynde at leve et helt nyt liv. ”Min Herre Jesus Kristus! Skønt du er Gud, himlens og jordens konge, så frygter jeg ikke for dig, thi du er min broder, mit kød og mit blod. Jeg lader mig ikke forskrække af, at jeg er en synder, og at du er den hellige. Thi havde jeg ikke været (s.128) en synder, havde du ikke behøvet at lide for mig. Derfor er jeg ved godt mod. Jeg forstår også, at når både gode og onde er optegnet blandt dem, du nedstammer fra, så er det, for at du som synderes frelser skal kunne trøste de sårede og ængstede samvittigheder”.\nSagt i korte ord til slut: Vent aldrig, at du skal få gode dage, mens du er her. Prøv heller ikke på at skabe dig et paradis på denne jord. Vi er kun gæster og udlændinge, vor borgerret har vi i himlen og vejen dertil går gennem fjendeland. Men tab heller ikke modet, om end det mørkner omkring dig. ”Vi mere end sejrer ved ham, som elskede os” Rom. 8,37. Han, som går i spidsen for vort pilgrimstog, er den samme, som Johannes så ridende på en hvid hest, og hvis navn var ”Troværdig og Sanddru” Han var ”iført en kappe, dyppet i blod,” og de, der fulgte ham, var iført ”hvide, rene linnedklæder” Åb. 19,11-14.\nHan vil aldrig kunne skuffe eller svigte dig. For hans blodplettede klædnings skyld er hele den øvrige skare iført den hvide dragt. Aldrig behøver du derfor at ængstes for Guds mishag på grund af synden, som stadig klæber ved dig. Heller ikke behøver du at frygte for lidelser, som mennesker kan tilføje dig, thi han er ”Kongernes Konge og Herrernes Herre” [Åb. 19,16]. Lige ind i himmelen vil han føre dig til slut, thi det navn, han bærer, er ”Guds Ord” [Åb. 19,13] – det, som i begyndelsen var hos Gud, og som var Gud [Joh. 1,1], men som ”blev kød” [Joh. 1,14] og blev vor broder, højlovet i evighed! Amen.\nIndtastet: 25. september 2005\nKorrektur: 23. september 2021


1 Referat UB2 30/ Rødovre den 23. juni 2009 Tilstede: Ikke til stede: Formand: Poul Primdahl (PP) Næstformand: Michael Wittendorff (MW) Sekretær: Bente Makholm (BM) Kasserer: Leif Makholm (LM) TUR-formand: Mikael Juul Jensen (MJJ) Seniorleder: Michael Pedersen (MP) Ungdomsleder: Alice Andersen (AA) Kredsformand kreds 11: Willy Pedersen (WP) Kredsformand kreds 16: Per Mundberg (PM) Kredsformand kreds 17: Kim Jacobsen (KJ) Formand for disciplinærudvalget: Anni Sørensen (AS) Suppleant: Inge Sambleben (Afbud) Suppleant: Ulrik Hogrefe Suppleant for ungdomsleder: Daisy Vallentin Møller Kredsformand kreds 12: Claus Olsen (Afbud) Kredsformand kreds 13: Kim Iwanouw Pedersen Kredsformand kreds 14: Jan Heilmann Kredsformand kreds 15: Flemming Jensen (Afbud) Dagsorden: 1. Valg af mødeleder 2. Godkendelse af dagsorden 3. Opfølgning på sidste referat (UB 1) 4. Meddelelser a. Formanden b. Kredsene c. Disciplinærudvalget 5. Økonomi 6. Senior 7. Ungdom 8. Turnering 9. Eventuelt\n2 Ad 1 PP bød velkommen og bad MW om at lede mødet. Ad 2 Den fremsendte dagsorden blev godkendt. BM beder dog om, at man fremover fremsender de punkter som man gerne vil fortælle om eller diskutere, så de kan komme med på dagsordenen. Dette vil give alle en bedre mulighed for at forberede sig til mødet. Ad 3 WP vil gerne have en forklaring til punkt 4b hvor der står: AA opfatter, at der var personer i kredsen den blandede sig. Derudover var det ikke muligt at få fat i Jette Grønne, for at få løst problemerne på forhånd. AA fortæller, at der var en bestemt person i kredsen som gik ind og blandede sig i den plan der var fremsendt. WP mener måske, at det er helt naturligt at kredsens repræsentanter blander sig, da det er dem som er blevet bedt om at gennemføre arrangementet. Herefter blev referatet godkendt. Ad 4a Det ser ud til, at der er massive problemer både i SBwU og i FBwU. Det betyder, at forbundsbestyrelsen (fra at have været meget velfungerende) nu må siges at være lettere amputeret. Der er planlagt et ekstraordinært bestyrelsesmøde hen over sommeren, men situationen må betegnes som alvorlig. Der er ansat en ekstra breddekonsulent (Jesper Mikkelsen fra Old Stars). Jesper skal fremover tage sig af det uddannelsesmæssige i forbundet. Økonomien omkring denne nyansættelse er stadig ikke på plads, men skal løses. Problematikken har været diskuteret på nogle økonomimøder, og man vil gerne have unionerne til at finansiere i en overgangsperiode indtil der kommer midler fra DIF. KBU mener ikke, at unionen kan gå ind og give forbundet disse midler, men PP og LM har et forslag om, at KBU derimod låner forbundet disse midler. Det er dog ikke en beslutning som FU kan træffe. Beslutningen skal træffes enten af UB eller eventuelt på et repræsentantskabsmøde. Det skal dog siges, at Tenna (den nuværende breddekonsulent) allerede har genereret en del til fordelingsnøglen med det arbejde hun allerede har lavet, og på sigt vil begge kunne generere deres egen løn. Det er lidt ærgerligt at konstatere, at klubberne i KBU ikke benytter Tenna i samme omfang som klubberne i de øvrige tre unioner, men det forlyder dog, at det er et eller andet i gang med noget skolebowling på Bryggen. Med hensyn til økonomien omkring den nye breddekonsulent, så har de andre 3 unioner allerede besluttet samme fremgangsmåde som vi overvejer altså med et lån til forbundet. Det drejer sig om et lån på kr i indeværende år, og et lån på kr ,00 til næste år. Problemstillingen bedes vurderet til næste UB møde efter sommerferien. Strukturen kører, og det forventes at første udkast til et lovsæt omkring den nye\n3 forbundsbestyrelse snart ligger klar. Det bliver en forbundsbestyrelse uden fast deltagelse af unionsformænd. Alle medlemmer skal være direkte valgt. Der vil desuden fremover være én fra hver klub der er delegeret til repræsentantskabsmødet. Fra KBUs side har Bent Holst Rasmussen deltaget i dette arbejde, og det ser på nuværende tidspunkt meget fornuftigt ud. Man fortsætter arbejdet efter sommerferien. Det ser ud som om turneringsgruppen også er ved at få fod på, hvorledes turneringen skal være i fremtiden. Det bliver stadig med op- og nedrykning som vi kender det, men måske én eller anden form for puljeinddeling i rækkerne. Uddannelsesgruppen er ved at have fastlagt en lederuddannelse. Det er noget som Jesper Mikkelsen skal arbejde med. Diskussionen omkring dommere er også ved at falde på plads. Generelt er DIF ude med den helt store sparekniv i øjeblikket primært fordi der mangler en kæmpe økonomisk støtte fra TIPS midlerne. Det står dog klart, at breddekonsulentordningen fortsætter, men der kommer nok gebyr på husleje, Infosport og andre services som DIF yder specialforbundene. Vi er ikke bundet af samarbejdet med Infosport, men det vil måske være svært at finde et andet sted med de samme funktioner. Resultatet kan dog være, at Forbundet finder et andet sted at bo end Idrættens Hus hvor huslejen er billigere. WP undrer sig over, at han intet har hørt til en skoleturnering på Bryggen, og spørger til, om dette udelukkende bliver planlagt af Tenna eller om det også er et KBU eller kredsanliggende. MP mener, at det er en aftale som Johnny Funder fra Sundby er involveret i. Johnny har vist på vegne af Sundby søgt Københavns Kommune om tilskud til en skoleturnering. Ad 4b Kreds 11: Der er stille nu. Vi er ikke så mange i kredsen, men det går stille og roligt. Kredsen deltog desværre ikke i korrekturlæsningen, da de ikke kunne den dag. Kredsen fik ikke svar på en henvendelse om at ændre den udmeldte dato for korrekturlæsning. WP rykker desuden for en liste over holdfordelingen i de forskellige rækker. Hertil svarere MP, at turneringsplan og bookingbøger bliver fremsendt til kredsene meget snart det er dog et problem med Kreds 11 og BBC, da man endnu ikke har fuldstændigt overblik over KFIUs banebehov. I denne forbindelse blev der er længere diskussion om, hvornår turneringsplanen skal/kan offentliggøres på KBUs hjemmeside. BM vil gerne have turneringsplanen på hjemmesiden nu, og så rette hvis det bliver nødvendigt. PP støtter op omkring dette, og mener også at turneringsplanen skal offentliggøres som den er nu men en tydelig markering af, at det kan komme rettelser. PM fortæller, at han distribuerer turneringsplanen til kredsens klubber lige så snart at kredsen modtager den. MW afslutter diskussionen ved at konkludere, at turneringsplanen skal på KBUs\n4 hjemmeside så hurtigt som muligt. Kreds 12: Ingen repræsentant fra kredsen. Kreds 13: Ingen repræsentant fra kredsen. Kreds 14: Ingen repræsentant fra kredsen. Kreds 15: Ingen repræsentant fra kredsen. Kreds 16: PM fortæller, at kredsen også er gået på sommerferie efter at have afholdt finaler i Old Boys/ Girls turneringen. Dette arrangement forløb godt, og alle var tilfredse. Kredsen havde i forvejen bestilt restauratøren til at komme ned i hallen og sælge vin og drikkevarer men dette mislykkedes da elevatoren var i uorden. MP spørger til, om man kan forsøge med en lignende aftale med restauratøren i forbindelse med kredskampen som skal afvikles i Gladsaxe næste sæson. PM vil forsøge at få en aftale i stand (inkl. spisning i restauranten efter kampen). Kreds 17: Kredsen har fået en ny klub idet PI flytter fra BBC til Glostrup. Det er desuden meldt ud fra hallen, at der bliver skiftet tilløb i løbet af sommeren. KJ fortæller desuden, at de i Glostrup tidligere har haft skolebowling. Her var det kommunen der henvendte sig til IF32, for at få dem til at arrangere dette. Ad 4c AS fortæller, at der ikke har været nogen sager i det sidste halve år. Der planlægges et nyt dommerkursus til efteråret. Der er dog problemer med at få afviklet dommerkursets 2. del (psykologikurset), da samarbejdet mellem DIF og Jørgen Ravnholt er stoppet. MP fortæller, at man arbejde på en fælles dommeruddannelse, og det kun er KBU der har krav om psykologi i dommeruddannelsen. Psykologi bør derfor kun være obligatorisk for de senere/videregående dommere. Der var i UB delte meninger om, hvorvidt vi kan droppe dommerkursets 2. del. MW spørger til en ungdomssag fra Allerød. AS erindrer her om, at denne sag ikke er en KBU sag men er sag med forbundet. Ad 5 LM havde intet til økonomien. Ad 6 MP beklager at han ikke har fået fremsendt forslag til nye propositioner, men udleverer dem ved mødet. KBU Cup finale: Der stilles forslag om, at de ikke betales startafgift i finalerne udgiften til finalerne skal dækkes af startafgiften i de indledende runder. OBG finalestævne: Der stilles forslag om, at de ikke betales startafgift i finalerne udgiften til finalerne skal dækkes af startafgiften i de indledende runder.\n5 KM single finalestævne: Vi fortsætter med at spille 8 serier indledende. MW foreslår at kvartfinalen sættes op til 6 serier. MW foreslår desuden kvartfinale for damer (med et passende antal spillere i forhold til deltagerantal). KM Mix: Dette stævne skal samtidig være et præmiestævne med handicap - i håb om flere deltagere. Propositioner til ovenstående stævner blev alle godkendt med de foreslåede rettelser. Første stævne i den nye sæson er åbningsstævnet i Grøndal, hvor der måske er et begrænset antal baner. Indbydelsen vil snart bliver sendt ud. WP spørger til resultaterne fra Danish Masters 50+. MP svarer, at det er arrangøren der skal indberette til forbundet og Infosport. WP spørger til, hvorfor der betales forskellige præmiebeløb ved OBG stævnerne det bør principielt være det samme præmiebeløb uanset i hvilken hal som stævnet afholdes. AS fortæller, at dette også er meldt ud til kredsene, men det har de ikke fulgt. MP forslår, at præmielisten atter sendes ud til kredsene inden opstart af den nye sæson. Ad 7 Også for ungdom blev der uddelt nye propositioner. KBU Cup: KBU-cup indledende er tidligere blevet aflyst på grund af manglende deltagelse. Der stilles nu forslag om, at man fjerner begrænsningen om, at man ikke kan spille KBU-CUP hvis man samtidig spiller LP. Man ønsker også at finalespillet bliver gratis i KBU-cuppen for ungdom. KM Double finaler: Der foreslås her mindre ændringer rent tidsmæssigt. Denne ændring går primært på, at man flytter finalerne til en anden weekend f.eks. samme weekend som singlefinaler. LM foreslår at man sætter prisen på UKM op med 10.kr. og i øvrigt lade KBU dækker det underskud det måtte komme for finalen til baner. Ovenstående ændringer til propositionerne blev vedtaget. AA fortæller, at der bliver færre ungdomshold i turneringen. De 29 hold fra denne sæson er reduceret til 25 hold. MJJ supplerer med, at det specielt er puslingeholdene der har en nedgang i holdtilmeldingen. MW glæder sig over, at puslingealternativ ser ud til at blive gennemført næste sæson det vil formodentlig på sigt give flere puslingespillere.\n6 Ad 8 Holdtilmeldingen er gået lidt tilbage (både damer, herrer og ungdom), men det er især puslinge der har mistet hold. Antallet af hold i KBU Cuppen er også reduceret i forhold til sidste sæson. Alle Københavnsserier Herrer er reduceret til 8 hold (dog er der 9 hold i nederste serie). Københavnsserie damer er på 9 hold, og samme antal i Mix-Rækkerne. Vi har forsøgt at lægge dobbeltkampe i samme hal på samme dag. Det er dog lykkedes i få tilfælde og primært med kampe med hold fra Bornholm. Vi tror ikke på, at det er muligt med turneringskampe på en hverdagsaften. Da MJJ kun kan træffes i weekenderne, så er det aftalt, at AS tager sig af kampflytninger i den kommende sæson. Som udgangspunkt er der oprettet en mailadresse, som skal bruges ved kampflytning AS beder om en kampflytningsformular på hjemmesiden. BM vil forsøge at se på en sådan hen over sommeren, men lover ikke at den er klar ved sæsonstart. Ad 9 I sagen omkring den flyttede ungdoms Elite rundefra Gladsaxe til Glostrup, har PP sendt et svar til Martin Guldager et svar som Martin ikke er tilfreds med. LM mener at reaktionen fra Martin havde været den samme også selv om prislisten på hjemmesiden var opdateret med priser for Gladsaxe. LM mener stadig ikke, at vi skal ændre vores beslutning. PP mener at UB skal involveres i sagen, og den derfor skal op på næste møde inden der træffes en endelig beslutning. MW fortæller at han nu er i gang i sin nye spillerforening (starter endelig op den 1/8 2009). MW ønsker at fortsætte i FU men er dog klar over, at der kan komme sager hvor han er inhabil. Spillerforeningen er for alle bowlere i Danmark og er tænkt som et sted hvor alle kan søge hjælp. MW starter selv op som fuldstændig frivillig arbejdskraft. WP spørger til Kroegers House som ifølge Statstidende skulle være gået konkurs. Det forlyder dog at stedet skulle være overtaget af Poul Thorvaldsen, og stedet fortsætter. PP spørger til, om der er kommet nye baner i Grøndal. MJJ fortæller at man afventer en afklaring senest den 1/ Mødet sluttede 20:59 Referat: Bente


Forbrændinger i brystet: de mest almindelige årsager til ubehag -\nForbrændinger i brystet: de mest almindelige årsager til ubehag\nBrænding, klemning og andre ubehagelige forhold lokaliseret i brystet er en del af symptomerne på mange sygdomme, så når de dukker op, skal en person først og fremmest konsultere en læge ... I dette område er mange organer fra forskellige kropssystemer lokaliseret, og nederlaget for hver af dem kan ledsages af en brændende fornemmelse.\nFor at slippe af med sådanne ubehagelige fænomener skal du identificere og fjerne den provokerende faktor. Under disse omstændigheder kræves der en grundig diagnose først.\nHvorfor brænder brystet og gør ondt?\nHvorfor brænder det i brystområdet: andre grunde\nPresser, gør ondt og forbrændinger i brystet med sygdomme i luftvejene\nUbehag i brystet i psykiske problemer\nHvordan slipper man af bryst ubehag?\nEt af de vigtigste organer i dette område er hjertet med alle dets kar og membraner. Dette organ er ansvarligt for transport af blod gennem kroppen. Hjertet er placeret bag brystbenet og er let forskudt til venstre.\nDerfor mærkes såkaldte hjertesmerter i midten af brystbenet og ikke på venstre side, som mange tror:\nAngreb af angina pectoris eller angina pectoris. En brændende fornemmelse, tæthed , en følelse af at klemme sig bag brystbenet eller i venstre side af brystet er et klassisk tegn på et angina angreb. Ubehag og smerter med denne sygdom opstår normalt efter følelsesmæssig eller fysisk stress, har tendens til at intensivere og forsvinder hurtigt, hvis du bliver rolig eller stopper fysisk arbejde eller tager nitroglycerin. Varigheden af et angreb overstiger som regel ikke et kvarter;\nMyokardieinfarkt. Tilstedeværelsen af denne tilstand kan siges, når et angreb af angina pectoris ikke falmer i lang tid og ikke stoppes af ovenstående nitroglycerin. De vigtigste betingelser, der indikerer udviklingen af hjerteinfarkt - knuses og gør ondt i hjertet. I dette tilfælde skal du omgående gå til hospitalet, det er bedre at ringe til en ambulance eller tage patienten selv;\nLungeemboli. Årsagen til sygdommen er dyb venetrombose i benene. En trombe (blodprop) bryder af fra en venes væg i benet og vandrer gennem kroppen. Det er meget sandsynligt, at det vil forårsage blokering af lungearteriens grene og forårsage iskæmi i lungevævet. Symptomerne på tromboemboli udover smerter, der øges ved vejrtrækning, inkluderer åndenød, hoste med blodig slim, intermitterendeåndedræt. Tromboembolisme er en livstruende tilstand, der kræver akut lægehjælp, kan være dødelig.\nMyokarditis. Kan forekomme efter hjerteskader, for eksempel viral på grund af allergi eller autoimmune lidelser. Hvis det brænder og gør ondt i brystet, er det meget muligt at mistanke om udviklingen af denne patologi;\nRevmatisme. Denne sygdom kan påvirke hjertet og dets membraner, derfor kan smerte og andre symptomer betragtes som starten på inflammatoriske reumatiske komplikationer;\nKardioneurose. Det sker på baggrund af regelmæssig stress og psyko-følelsesmæssig stress. Ofte fremgår sygdommen af smerter, der er lokaliseret nøjagtigt i venstre halvdel af brystbenet, men andre ubehagelige fænomener kan forekomme. Smertsyndrom i neurose varer længe nok, er ikke forbundet med fysisk aktivitet, stoppes ikke af nitroglycerin, men forsvinder næsten altid efter indtagelse af beroligende midler.\nHvorfor brænder det i brystområdet: af andre grunde\nDette fænomen kan udløses af andre faktorer. De mest almindelige af disse er:\nEn smertefuld hoste;\nBrud på brystbenet eller ribben;\nBetændelse i spiserøret ledsaget af tilbagesvaling af mavesaft.\nSkoliose i thorax-rygsøjlen;\nMyositis er en betændelse i de interkostale muskler.\nLad os se nærmere på de anførte årsager og deres andre symptomer. For eksempel med halsbrand er der ofte en brændende fornemmelse langs hele spiserøret, startende fra lokalisering af maven og slutter ved halsen. En brændende fornemmelse kan mærkes i flere timer og ledsages af sure udstødninger.\nFor at slippe af med ubehag skal du drikke et glas vand med en skefuld sodavand fortyndet i. Hvis halsbrandanfald ofte forekommer, skal du besøge en gastroenterolog og identificere årsagen.\nBlandt andre læsioner i mave-tarmkanalen forårsager en brændende fornemmelse ofte tilbagesvaling af esophagitis - en inflammatorisk sygdom i spiserøret. Det er kendetegnet ved, at der er en omvendt emission af mavesaft, der tærer på spiserørens vægge og slimhinde. Den brændende fornemmelse er lokaliseret i den nedre del af brystet og er permanent.\nPresser, gør ondt og brænder i brystet, nårluftvejssygdomme\nDisse symptomer kan indikere åndedrætsbesvær:\nHoste med bronkitis.\nInflammatoriske sygdomme ledsaget af feber og hoste er den vigtigste årsag til ubehag i brystet. Ubehagelige fornemmelser kan være permanente eller vises kun, når du hoster, er lokaliseret i midten eller skifter til siden (højre eller venstre). Ved bilateral lungebetændelse og lungehindebetændelse kan symptomet sprede sig til hele brystbenet.\nDesuden inkluderer ondt i halsen, influenza og andre betændelser også ubehag i dette område i deres symptomer. Der er også høj feber, smerter ved indtagelse, hoste osv.\nUbehag i brystet ved psykiske lidelser\nÅrsagen til smerte kan være stærke følelsesmæssige oplevelser, følelsesmæssige omvæltninger, stress. Mange mennesker klager over disse fornemmelser, selvom fysisk alt er normalt med deres krop. I dette tilfælde er ubehaget permanent og forsvinder ikke, hvis du tager medicin eller ændrer din kropsposition.\nDenne tilstand kan føre til nedsat appetit, apati, nedsat koncentration, irritabilitet. I dette tilfælde har du brug for hjælp fra en psykolog.\nFørst skal du fastslå årsagen til deres udseende. Dette kan kun udføres af en specialist og efter modtagelse af diagnostiske resultater. Behandling ordineres afhængigt af årsagen til ubehaget. For eksempel, hvis der er mistanke om hjertets eller blodkarens patologi, skal du gennemgå en ultralyd af hjertet og elektrokardiografi (EKG). Efter påvisning af sygdommen ordineres passende terapi.\nHvis det brænder på grund af sygdomme i luftvejene, kan du som regel ikke undvære antibiotikabehandling. Valget af antibiotika og dets dosis er lægens opgave.\nMed halsbrand og andre gastrointestinale lidelser er det nødvendigt at beskytte slimhinden. Til dette ordineres medicin såsom Almagel , Phosphalugel og lignende. I tilfælde af høj surhed anvendes Ranitidine , Omeprazole , Famotidine osv.\nMed betændelse i indre organer i brystet kan du supplere hovedterapien med folkemedicin, men kun efter tilladelse fra lægen. For eksempel har infusion af kamille og salvie vist sig godt. Sådanne infusioner kan købes færdige eller fremstilles selv.\nEndnu en gang skal det bemærkes, at der ikke er nogen enkelt måde at eliminere den brændende fornemmelse på.\nSom du kan se af ovenstående, er der mange grunde, der kan føre til dette fænomen, og hver af dem har sine egne metoder til behandlingenia. Derfor er det bedre at overlade dette til en specialist og søge hjælp så hurtigt som muligt.\nForrige indlæg Sådan fjernes antibiotika fra menneskekroppen\nNæste indlæg Grundlæggende og principper for behandling af hemlock kræft\nLarting eller dyslalia er en defekt, der ikke har noget med udviklingen af taleapparatet at gøre. Det tilrådes at rette manglen i barndommen v...\nVi har ikke brug for depression!\nFor nylig er paradoksalt nok en række sygdomme blevet moderigtige takket være gentagen overdrivelse i pressen. Dette er cellulite, spilafhængigh...\nPå det seneste vil du ikke overraske nogen med en almindelig kage. Derfor prøver konditorer at komme med nogle nye dekorationer for at gøre dere...\nFalsk krumning af benene: løsning af problemet derhjemmesundhed og skønhed\nDe helbredende egenskaber ved dildvandJeg er mor!\nIntrauterin enhedKvinders sundhed\nSkal jeg rense mit ansigt med en kosmetologsundhed og skønhed\nÅrsager til optræden af suspension i fostervæskenJeg er mor!\nKost og menu til erosion af maveslimhinden og tolvfingertarmensport og sundhed


Tvangsægteskabet mellem miljø og fødevarer var skabt til møgsager - Altinget: miljø\nSine Riis Lund | 25. november 2020 kl. 3:00 | Print\nHenrik Studsgaard har i alle årene været departementschef i det sammenbragte Miljø- og Fødevareministeriet. Nu fortsætter han i Miljøministeriet. (Foto: Philip Davali/Ritzau Scanpix)\nDa Jakob Ellemann-Jensen tiltrådte som ny miljø- og fødevareminister i 2018, glædede departementschefen sig i en munter vending over den nye ministers militærbaggrund.\n“For på det her ressortområde er der sjældent våbenhvile længe ad gangen,” lød det fra Henrik Studsgaard, der nu er i centrum for den hidtil største politiske krise for S-regeringen om mink.\nMan behøver alene nævne kvotekonger i fiskeriet, landbrugspakken, husdyr-MRSA, pesticider i drikkevandet og den seneste minksag for at få syn for sagn om, at Miljø- og Fødevareministeriet i den grad er en politisk stridsplads.\nFlere gange har slagene givet det endelige nådestød til den siddende minister, senest med Mogens Jensens afgang som fødevareminister.\nVi rummer det hele. I Fakta siger man – det tager kun 5 minutter. Her siger vi: Miljø- og Fødevareministeriet – det tager kun 25 ministersager om dagen.\nHenrik Studsgaard i en tale til Jakob Ellemann-Jensen i 2018 Departementschef, Miljøministeriet\nStatsminister Mette Frederiksen har fået nok. Bruddet mellem det umage par, miljø og fødevarer, er en realitet, og efter fem års tumultarisk samliv går Miljø- og Fødevareministeriet nu hver til sit, som det var tilfældet før 2015.\nDet er da heller ikke kun tilfældigheder, der gør, at Miljø- og Fødevareministeriet har måttet sige farvel til fem ministre på fem år, hvoraf flere har skudt med skarpt mod embedsværkets ministerbetjening, mener flere iagttagere.\nKompleksitet, stærke aktører og tæt regulering er blot et par af de ingredienser, der har overbelastet systemet og gjort miljø- og fødevareområdet til et svært politisk minefelt.\nMiljø- og Fødevareministeriet var målt på milliarder og medarbejdere et af Slotsholmens helt tunge ministerier.\nDe omkring 4.700 medarbejdere sad samtidig med et af de største og bredeste lovmaskinerier, hvis ressort strakte sig lige fra forbrugerkemi i solcreme til ulvehegn i Vestjylland. Fra fødevareeksport i milliardklassen til urørt skov og beskyttelse af Danmarks bier, som departementschef Henrik Studsgaard selv har forklaret det.\n“Vi rummer det hele. I Fakta siger man – det tager kun fem minutter. Her siger vi: Miljø- og Fødevareministeriet – det tager kun 25 ministersager om dagen,” lød det humoristisk fra Henrik Studsgaard tilbage i 2018.\nMen meget tyder på, at Miljø- og Fødevareministeriet blev for stort og for komplekst, påpeger kommentator Noa Redington.\n“Nogle af ministeriets udfordringer er strukturelt betinget, fordi du har et ministerium, som er vanvittigt komplekst, og som tydeligvis er overbelastet,” siger han.\nHan peger på, at der er mange og stærke aktører med vidt forskellige dagsordener, ligesom der er mange forskere inden for feltet. Derfor er megen viden også “til forhandling” på området, siger Noa Redington.\n“Der er meget store kommercielle interesser forbundet med det her område, og der er meget friktion. Samtidig er det super reguleret, og når du så lige hælder en ordentlig sjat EU-lovgivning oveni, så har du alle forudsætninger for, at det kan gå galt,” siger Noa Redington.\nOgså professor i offentlig forvaltning Robert Klemmensen peger på de mange stærke organisationer på området, der krydres med mange ubekvemme forskningsresultater.\n“Som politiker er det meget svært at balancere i det her felt, hvor du både har en masse forskere og ekstremt stærke aktørinteresser. Der bliver meget hurtigt ballade,” siger Robert Klemmensen fra Syddansk Universitet.\nBåde mennesker og erhverv\nForbundsformanden for Fødevareforbundet NNF, Ole Wehlast, påpeger, at det komplicerede stofområde nok bedst afspejles i, "at Mogens Jensen desværre ikke er den første fødevareminister, der har måttet forlade ministeriet på baggrund af fejl,” skriver han på forbundets hjemmeside.\nFormanden for Danske Mælkeproducenter mener, at det kan spille ind på de mange politiske sværdslag, at et fødevareministerium både regulerer mennesker og erhverv, hvilket stiller krav til embedsværkets og departementschefens evner.\n“Det drejer sig ikke kun om penge som i Skatteministeriet eller om udenrigspolitik eller forskning, som ikke rigtigt tager brødet fra nogen i Danmark. Det gør Fødevareministeriet, og derfor er det nødvendigt med en klar hjerne og en loyal betjening,” skriver Kjartan Poulsen i et nyhedsbrev, hvor han appellerer den nye fødevareminister til at få bragt orden og ordentlighed ind i ministeriet.\nDe stærke aktører og kommercielle interesser skal holdes op imod, at ministeriet beskæftiger sig med områder, som fylder meget i alle danskeres hverdag, påpeger Robert Klemmensen.\n“Det er områder, som ganske almindelige vælgere i stigende grad går op i. Flere tager miljøet mere alvorligt og tænker over, hvad det er, de putter i munden. Derfor er det også en meget synlig politisk kampplads," siger professoren.\nBrud på kommandolinjen\nDe mange møgsager i Miljø- og Fødevareministeriet har også skabt gnidninger på de indre linjer, hvor flere ministre har kritiseret embedsværket for dårlig ministerbetjening med svigtende kommunikation og kommandolinje.\nSidste år langede Lea Wermelin ud efter Miljøstyrelsen, efter det kom frem, at der siden 2013 var givet 65 dispensationer til danske vandværker, som har fundet rester af pesticider i vandet – stik imod EU-regler og med gentagne henvendelser fra EU herom.\n“Det er jo både dybt uacceptabelt, men også helt ubegribeligt, at de ikke har gjort departementet eller skiftende ministre opmærksomme på den her fejl,” lød det fra miljøminister Lea Wermelin til DR, som efterlyste oprydning.\nI 2017 rettede tidligere miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen pegefingeren mod embedsværket i skandalesagen om fiskekvoter, hvor han til DR bemærkede, at man som minister var nødt til at kende til forhold, der er foregået, for som minister at kunne handle på det.\nOg i 2016 påpegede han, at det var mangelfuld rådgivning fra embedsværket, der var skyld i, at han besluttede at nedtone den planlagte indsats overfor det frygtede antibiotika, tetracyklin, som et politisk flertal ville udfase hurtigst muligt, fordi det var formodet, at det spillede en rolle i udviklingen af husdyr-MRSA.\n“Det ryster mig, når jeg ikke får forelagt alt i en sag,” sagde Esben Lunde i et samråd, der understregede, at sagen bekymrede ham:\n“Jeg er meget glad for mit job som miljø- og fødevareminister. Jeg vil meget nødigt ryge på en sag, hvor der er ting, der ikke er forelagt mig korrekt,” fortalte han Folketingets Miljø- og Fødevareudvalg.\nSenest har Mogens Jensen kritiseret sit embedsværk for, at han som minister ikke blev gjort opmærksom på den manglende lovhjemmel i minksagen, straks da det blev afklaret.\n“Min departementschef har beklaget forløbet overfor mig,” lød det fra Mogens Jensen som optakt til sin redegørelse om forløbet.\nMinistre er medskyldige\nNoa Redington mener, at sagerne illustrerer udfordringen med det sammenbragte ministerium.\n“Det vidner om et system, der er blevet for stort, og hvor det er svært som departementschef at sidde og have overblikket over det hele. Du skal betjene to ministre, som hiver og slider i hver deres retning. Det er virkeligt hårdt for en organisation," siger han.\nHan påpeger, at ministerbetjening er meget krævende, men at det for eksempel i Udenrigsministeriet er nemmere at betjene flere ministre, fordi de grundlæggende har den samme dagsorden.\nSelv om ministerbetjeningen falder tilbage på systemet, så mener Noa Redington, at sagerne også vidner om ministre, der ikke formår at sætte sig igennem overfor deres system.\n“Som minister har du et ansvar for at kunne sætte dig i respekt hos dine embedsmænd i kraft af din faglighed og din ledelse. Det kan ikke være sådan, at politikere på nogle dage optræder med alle mulige portrætter om, hvor flittige de er, og hvordan de læser sagerne, og så den næste dag, når det går galt, så er det bare, fordi de har haft nogle uduelige embedsmænd,” siger Noa Redington.\nHan påpeger, at ministre også er nødt til at kunne deres stof og gå fuldblods ind i området. Derfor finder han det også tankevækkende i den seneste minkredegørelse, at der står meget lidt om Mogens Jensens ageren i forløbet.\n“Det er, som om Mogens Jensen er gået til et møde, hvor de har besluttet, at alle mink skulle slås ihjel, og så ved vi ikke, hvad fødevareministeren har lavet resten af tiden. Der er ikke nogen beskrivelse af, at han har haft et hastemøde med sin departementschef eller Fødevarestyrelsens direktør om, hvordan de skal håndtere det her. Hvad lavede han i de dage? Hvorfor gik han ikke op i, hvordan denne her kæmpestore beslutning blev meldt ud til minkavlerne? Det forstår jeg simpelthen ikke,” siger Noa Redington og uddyber:\n“Det er svært at være minister, og der er ingen tvivl om, at det, der har foregået i det ministerium, ikke har været okay. Det kan selv en blind jo se. Men ministre er altså også politiske ledere for en organisation, og det stiller nogle krav og giver et kæmpe ansvar for at følge tingene til dørs,” siger Noa Redington.\nUdfordringer med tilliden\nDe mange problemfyldte sager har ramt Miljø- og Fødevareministeriets omdømme og troværdighed. Noget som departementschef Henrik Studsgaard selv italesatte i en besked på intranettet til sine medarbejdere i 2017.\n“Ja, det knirker med troværdigheden, fordi mange har den opfattelse, at det er da vist ikke alt, der er gået lige godt i vores ministerium,” skrev han.\nHenrik Studsgaard understregede overfor ministeriets embedsmænd, at det var vigtigt at gøre sig “umage med fagligheden” og “agere som professionelle embedsmænd”.\nKort forinden havde Miljø- og Fødevareministeriet også lanceret et nyt strategisk grundlag, hvor troværdighed var et af fire fokusområder.\nDe største skår i ministeriets selvforståelse kom formentlig i 2017, da ministeriet fik frataget sit ansvar for fiskeriet, som røg over i Udenrigsministeriet.\nForvaltningen af fiskeriet er da også blevet kaldt for en “bekymrende og usædvanlig administrationskultur” af statsrevisorerne, ligesom rapporter påpegede mangler i departementets organisatoriske ledelse på fiskeriområdet.\nBlandt flere andre ting blev der peget på, at der manglede ledelsesfokus, og at man havde et svagt fagligt tilsyn med Fiskeristyrelsen, som dog har fundet tilbage til Miljø- og Fødevareministeriet igen.\nEt andet kritikpunkt gik på, at embedsværket var for tæt sammenvævet med erhvervet. En kritik der også fra visse kanter var fremme, da Eva Kjer Hansen (V) i 2016 måtte gå af som miljø- og fødevareminister, efter regeringen var blevet beskyldt for at sminke beregningerne i regeringens landbrugspakke, så den fremstod grønnere, end den var.\nFlere af regeringens støttepartier glæder sig da også over, at Miljø- og Fødevareministeriet nu bliver til to selvstændige ministerier.\n”Det er helt centralt for os, fordi Miljø- og Fødevareministeriet er dybt præget af landbrugets interesser. Det er min opfattelse, at Axelborg altid skal spørges, inden der bliver truffet væsentlige beslutninger. Derfor har vi brug for et rent Miljøministerium, der kan fokusere på det grønne,” lød det fra SF’s miljøordfører, Carl Valentin.\nMiljø- og Fødevareministeriet blev under store protester fra særligt miljøstemmer lagt sammen tilbage i 2015. Daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) ønskede at komme væk fra skyttegravskrigen mellem landbruget på den ene side og miljøet på den anden. Nu skulle der være “ét rum og én kultur”.\nSammenlægningen skulle vise sig at blive startskuddet til en kavalkade af organisationsændringer, der skabte bekymring for fagligheden – ikke mindst på miljøområdet. Blandt andet med udflytningen af Miljøstyrelsen og Landbrugsstyrelsen og opsplitningen af Naturstyrelsen.\nFarvel og goddag til ny minister\nNu skal ministeriet og dets embedsværk så igen finde flyttekasser frem.\nDepartementschef Henrik Studsgaard fortsætter i Miljøministeriet, mens en ny departementschef skal få fod på Fødevareministeriet sammen med regeringens nye fødevareminister Rasmus Prehn.\nI sektoren fornemmer man en vis træthed over de mange nye ministre.\n“Hver eneste gang der kommer en ny minister til, går hele systemet i stå, og politikudviklingen starter forfra. Derfor er det også – for at sige det lidt populært – skide træls, at vi igen skal sige farvel til en fødevareminister og velkommen til en ny,” lød det fra forbundsformanden for Fødevareforbundet NNF, Ole Wehlast.\nHan kalder dog samtidig Rasmus Prehn for et godt valg, som han er tryg ved kan løfte opgaven.\nMen selv med et mindre ministerium, venter der Rasmus Prehn en stor opgave, påpeger Noa Redington.\n“Det er ikke tilfældigt, at der er så mange fødevareministre, der kommer i klemme. Det er øretævernes holdeplads, og ligesom med udlændingepolitik er der mange politiske miner på vejen. Man skal være en virkelig ferm politiker for at sidde der."\nOle Wehlast »\nDet vidner om et system, der er blevet for stort, og hvor det er svært som departementschef at sidde og have overblikket over det hele. Du skal betjene to ministre, som hiver og slider i hver deres retning. Det er virkelig hårdt for en organisation.\nNoa Redington Kommentator\nForrige artikel Kritik af nyt udspil: En grøn skattereform bør ikke kun handle om klimaet Næste artikel Regeringen ønsker national klimatilpasningsplan i 2022


Sådan Mod Podge papir på Træ og amp;Ikke få Bubbles - Tips for you - Tipsed.Com\nI 1967 blev håndværket verden introduceret til en hurtigt tørring Multiuse produkt kaldet Mod Podge.Mest brugt til decoupaging håndværk projekter, er det en lim, fugemasse og efterbehandling produkt i en flaske.Siden den første udgivelse, har Mod Podge linje vokset til at omfatte speciale finish såsom mat, glans og holografisk.Uanset typen af Mod Podge du kommer til, hvis du ikke kender den korrekte anvendelse teknik til fastgørelse af papir til træ, kan din færdige produkt ender med bobler.\nUdbening værktøj (ekstraudstyr)\nBrayer værktøj (valgfrit)\nSand træoverfladen med medium sandpapir korn.Passere hen over hele overfladen to til tre gange.Den grovere overflade gør det lettere at klæbe papiret til træet.Støv overfladen af træet med en tør pensel eller fugtig klud, for at fjerne s\ntøv oprettet fra slibning.\nDyp en tør pensel i Mod Podge.Børste overfladen af træet med børsten for at skabe et tyndt lag.Lægge mere Mod Podge på din pensel, det er nødvendigt.\nPaint et tyndt lag Mod Podge på bagsiden af papiret.Start i midten af papiret, og arbejde din vej ud, så kanterne er den sidste til at modtage lim.\nKontrollér overfladen af træet ved at røre det let med fingerspidsen.Hvis overfladen er tør at røre ved, anbringe papiret på træets overflade.Hvis ikke, lad det tørre endnu to til tre minutter og retest.\nGlat overfladen af papir til de næste to til tre minutter, mens træets overflade og papir ryg klæbe til hinanden.Brug dine fingre, kanten af en lineal eller en udbening værktøj.For større flade overflader, så brug en brayer værktøj og rulle overfladen af papiret.Start i midten af projektet, og glatte din vej mod kanterne, mens du arbejder boblerne væk fra centrum.\nLad limen tørre endnu tre til fire timer.Påfør et andet tyndt lag Mod Podge til overfladen af projektet, ved hjælp af en pensel.Lad det tørre i tre til fire timer.Påfør et tredje lag af Mod Podge på samme måde, for at forsegle projektet.Lad det tørre natten over.\nSpray en klar akryl fugemasse på projektet, når det er færdig, for at skabe en stærkere forsegling og skære ned på klæbrighed fra Mod Podge.


Scooter - Under The Radar Over The Top CD → Køb CDen billigt her\nScooter - The Big Mash Up - Cd\nScooter - Under The Radar Over The Top - Cd\n"Under The Radar Over The Top" er navnet på det fjortende studiealbum fra den tyske hard-dance gruppe Scooter. Albummet udkom i 2009 og certificerede til guld i 2010.\nAlbummet byder på 12 fantastiske hard-dance numre, bl.a. med bandhittet "Stuck On Replay".\n02: J`adore Hardcore\n03: Ti Sento\n04: State Of Mind\n05: Where The Beats...\n06: Bit A Bad Boy\n07: The Sound Above My Hair\n08: See Your Smile\n09: Clic Clac\n10: Second Skin\n11: Stuck On Replay\nFakta om Scooter - Under The Radar Over The Top\nTechno, Trance Techno, Dance, Europop, Vokal, Instrumental, 2000-2009, Tyskland, Under The Radar Over The Top, Cd\nSikkerhed i nethandel anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca.dk. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det fungerer som den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din betaling online. Derfor er handel og betaling hos Gucca.dk altid helt sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så mener vi det naturligvis på alle typer produkter. Det medfører ganske enkelt, at hvis du af den ene eller anden grund ikke måtte ønske din vare, kan du naturligvis bare sende dine varer retur og få dine penge tilbage - uden spørgsmål. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nSom kunde hos os, skal du naturligvis ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste der kan forlænge leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. På vores webshop fremgår lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid få svar på, om vi er lagerførende. Har du stadigvæk spørgsmål til enten en vares lagerstatus eller leveringstiden, så tag fat i os.\nDu har mulighed for at vælge blandt mange former for betaling, når du køber hos Gucca. Den betalingsmulighed der passer bedst til dig, er naturligvis den du skal gøre brug af. Lige meget hvilken betalingsmetode du vælger, kan du sikkert og trygt købe hos os. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at vi trækker pengene fra din bankkonto.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, imens du besøger vores webshop, er du naturligvis velkommen til at skrive eller ringe til os. Kundeservice er åben imellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den hjælp du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nNår du handler hos os, kan du bagefter tracke, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du få adgang til din egen personlige ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår dine produkter afsendes fra vores lager. Vi sender en mail, lige så snart vi har afsendt din ordre.\nDin anmeldelse af Scooter - Under The Radar Over The Top\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path_cd_forside path_cd_cd path_cd_danceogtrance path_cd_scooterundertheradaroverthetop


Eksploderet fabrik i Bangladesh producerer tøj til danske firmaer: »Det er dybt, dybt tragisk« | Berlingske Business\nEksploderet fabrik i Bangladesh producerer tøj til danske firmaer: »Det er dybt, dybt tragisk«\nTirsdag d. 04. juli 2017, kl. 11.45\nBilledet er taget få timer efter eksplosionen ramte i går aftes dansk tid. Foto: FAHAD KAIZER\nTi personer er ankommet på en tekstilfabrik i Bangladesh, hvor to danske firmaer får produceret deres tøj. »Det er dybt, dybt tragisk, og det står over alt andet,« siger en af de danske direktører.\nTo danske tøjfirmaer får produceret tøj på den tekstilfabrik i Bangladesh, der i går blev ramt af en større eksplosionsulykke. Mindst ti personer er omkommet og 50 personer er sårede. Ulykken opstod, da en trykkoger eksploderede på fabrikkens nederste etage.\nDanske ID Identity fra Holstebro har i 15 år fået produceret tøj på fabrikken. Kl. 16:30 fik direktøren Thomas Husted en opringning fra firmaets mand i Bangladesh, om at mindst to personer var omkommet i ulykken. Siden er dødstallet altså opjusteret til ti.\nLÆS MERE : Bangladesh er modens nye darling\n»Vi er meget berørte af situationen. Der kommer stadigvæk lidt forskellige meldinger derudefra, så lige nu arbejder vi på at finde ud af, nøjagtigt hvad der er sket,« siger Thomas Husted.\nID Identity har deres eget kontor i bygningen, hvor otte personer er ansat. Ingen af dem er kommet til skade. Årsagen til ulykken skal nu undersøges til bunds. Thomas Husted tror dog, at sikkerheden har været i orden.\n»Den tætte dialog, vi har med vores samarbejdspartnere, har gjort det muligt at gennemføre endda meget høje krav til kvalitet, miljø og arbejdsforhold,« siger Thomas Husted.\nID Identity producerer primært tøj til firmaer.\nLÆS MERE : Danske tekstil-giganter underskriver ny Bangladesh-aftale\nOgså det sydjyske tøjfirma Scan Wear har produktion på den ramte fabrik, der ligger lidt uden for Bangladesh' hovedstad, Dhaka. Direktøren Claus Dyrmose har selv besøgt fabrikken ad flere omgange.\n»Det er dybt, dybt tragisk og det står over alt andet. Lige nu er fabrikken er lukket. Konsekvensen for os og vores kunder kommer i anden række,« siger han.\nClaus Dyrmose mener, at denne slags ulykke kunne være sket hvor som helst i verden - også i Europa.\n»Fabrikken holder utroligt høje standarder. Den samarbejder med flere af de største tøjkæder i Europa,« siger han.\nLige nu er fabrikken lukket ned. Det er stadig uvist, hvornår produktionen igen vil gå i gang.\nBangladesh har de seneste år været ramt af en lang række voldsomme ulykker i tekstilindustrien. Den værste fandt sted i foråret 2013. Her 1138 mennesker mistede livet, da Rana Plaza - en ni etager høj tøjfabrik i udkanten af hovedstaden, Dhaka - styrtede sammen.\nDet kom efterfølgende frem, at ejerne ulovligt havde opført flere etager, end konstruktionerne til sidst kunne bære.


Læger bakker op om bøn med syge - Kristeligt Dagblad\nSiden Aarhus-lægen Allan Axelsen for to uger siden udtalte sig om SIN brug af bøn, har flere læger ytret sig positivt om metoden.\nSiden september sidste år har læge Allan Axelsen bedt med flere end 100 af sine patienter.\nI sin konsultation i Aarhus oplever han, at patienter både efterlyser bønner og oftest takker ja til en bøn, hvis han tilbyder det.\n"Jeg har fået langt flere positive tilbagemeldinger efter at have bedt en bøn end ved nogen som helst andre behandlinger," sagde han for nylig til magasinet Dagens Medicin.\nHverken Lægeforeningen eller Kristelig Lægeforening kender til andre læger, der beder med patienter, men fra begge foreninger lyder der opbakning til Allan Axelsen.\n"Hvis patient og læge bliver enige om at bede sammen, står det dem frit for. Det er ganske fint at gøre, så længe man ikke pådutter patienten noget eller lader bønnen erstatte dokumenteret behandling," siger Poul Jaszczak, formand for Lægeforeningens etiske udvalg og overlæge på Herlev Hospital.\nTilsvarende melding kommer fra Hans Holmsgaard, formand for Kristelig Lægeforening og privatpraktiserende læge i Thyborøn.\n"Hvis man eksempelvis har en kræftpatient, som skal dø, er det fint at spørge, om patienten har en tro til at hjælpe sig. Derfra kan man så gå videre til en bøn, og hvis en patient spurgte mig om en bøn, ville jeg gøre det."\nSiden Aarhus-lægen Allan Axelsen for to uger siden udtalte sig om SIN brug af bøn, har flere læger ytret sig positivt om metoden. Heriblandt overlæge på Frederiksberg Hospital Carsten Hædersdal, som kalder det både dejligt og befriende, at Allan Axelsen beder for sine patienter.\n"Det må være op til den enkelte læge, om man vil sætte lægeløftet lidt på kant og sige, at hvis en bøn virker lindrende på patienten, hvorfor så ikke gøre det? Var jeg privatpraktiserende læge, ville jeg overveje at bruge bønnen, og det vil være på sin plads til folk med livstruende sygdomme," siger han.\nFra patientorganisationen Danske Patienter er direktør Morten Freil dog skeptisk over for lægers brug af bøn.\n"Selvfølgelig skal lægerne bruge kompetencer som empati, omsorg og kommunikation i deres behandling, men bruger man bøn mere eller mindre systematisk, bevæger man sig ind på et område, man ikke har kompetencer til. Det er et område, som bør overlades til præster og hospitalspræster," udtaler han.\nDiskussionen om lægers brug af bøn er vigtig, fastslår dr.theol. Niels Christian Hvidt. Han og en kollega er i gang med en undersøgelse af danske lægers værdier.\n"Undersøgelser viser, at lægers subjektive værdier præger både lægernes håndtering af etiske dilemmaer, kommunikationen med patienterne og lægernes egen motivation. For eksempel har ateistiske læger i internationale undersøgelser været dobbelt så tilbøjelige til at trække stikket til respiratoren som en troende læge. Omvendt er troende læger mindre tilbøjelige til at henvise til psykiater. Et mål må være, at vi bliver mere bevidste om, at lægernes værdier spiller en rolle i forhold til behandlingen, samtidig med at vi også bliver mere bevidste om patienternes værdier."


Merete Hattesen, journalist og markfaglig redaktør på LandbrugsAvisen, magasinet Mark og Mark Plus. Hvedens udvikling var meget tidlig i foråret. Og i tidligt såede marker med bl.a. KWS Dacanto og Hereford sås meget Septoria ret højt oppe i afgrøden allerede primo maj. Foto: Arkivfoto: Ghita Cordsen Nielsen.


Skoven – smag på den vilde natur | Herlev Bibliotek\nNærbillede af ræv\nDet er i hvert fald noget af det, man kan få indtryk af, når man læser Peter Wohllebens "Kan du høre træerne snakke".\nBogen hiver sløret væk fra det skjulte, der foregår i og mellem træerne – og afslører, at træer for eksempel kan føle smerte og på deres egen måde hviske med hinanden. Læs bare Litteratursidens anmeldelse af den fremragende bog og reserver den derefter på biblioteket til afhentning, når vi åbner igen.\nDet er selvfølgelig også i skoven, at bibliotekets store beholdning af svampebøger og "vild mad"-kogebøger kommer til sin ret. De seneste år – og måske netop i forbindelse med det nye nordiske køkkens bæredygtige fremmarch – er råvarer fra skov og vild natur kommet i søgelyset.\nDet gamle begreb "at sanke" – hvor man anvender naturen som forrådskammer – har genfundet sin aktualitet i de nye nordiske tendenser. Her er det kommet fokus på, at god mad også er vild mad og skal have rod i vores nordiske landskab – modsat tidligere tider, hvor det var hipt med import langvejs- og udefra.\nBogen "Vild mad i køkkenet" af Thomas Laursen giver en behagelig og overskuelig introduktion til emnet, men der er mange flere at tage fat på, og en del findes på eReolen.\nAf Eigil Holm (f. 1932) (2019)\nOm gærsvampe, skimmelsvampe, kantareller, champignon, grøn fluesvamp mm.\nAf Philippe Emanuelli (2016)\nUglens hemmelige verden\nMød tre levende ugler og hør om deres liv i den danske natur


Send pakke til ind- og udland med DHL - strandlundencamping.dk\nby Astrid Pedersen on september 11, 2020\nStår du for at skulle sende en pakke – til en modtager i Danmark, inden for EU’s grænser, eller på et andet kontinent? Så kan du med fordel benytte DHL.\nHvorfor skal jeg sende min pakke med DHL?\nUanset om din pakke skal leveres inden for Danmarks grænser eller om modtageren befinder sig i det store udland kan du være sikker på at den når sikkert frem når du benytter DHL. DHL er en underafdeling af Deutsche Post, Tysklands nationale post selskab.\nGennem mange år har DHL været blandt de mest populære firmaer blandt europæerne når det handler om såvel ekspres og kurer post som når det handler om større forsendelser, logistik, fragt og distribution. Du får altså en service udbyder med rigtig megen erfaring på bagen når du vælger DHL.\nHvordan kan jeg sende en pakke med DHL?\nDet er ikke særligt svært at sende en pakke med DHL – især ikke hvis du benytter dig af pakke.dk. Hos pakke.dk, som er en online forsendelses portal, kan du nemt og hurtigt finde de bedste priser på din forsendelse. Dette gøres ved at indtaste pakkens oplysninger – det vil sige mål og vægt – samt modtagerens adresse. Vælger du at din pakke skal sendes med DHL vil du blive præsenteret for de mest optimale DHL løsninger for din forsendelse. Og så er det bare at vælge og vrage.\nDu kan ved samme lejlighed bestille og betale for din forsendelse. Du vil hernæst modtage en pakke label til din pakke. Denne label vil indeholde alle nødvendige data som fragt selskabet skal bruge for at få din pakke sikkert frem til dennes modtager.\nSå er det bare at afvente afhentning ved DHL fragtmand, eller bringe den til det nærmeste indleverings sted. Og med pakke.dk’s egen DHL tracking service vil du kunne følge din pakke på hele dens rejse fra afsender til destination med DHLs dygtige operatører.\nDu kan læse mere på pakke.dk\nFå professionel hjælp til laserskæring i Midtjylland\nAftersun og solcreme – din bedste skincare om sommeren\nHyr en dygtig tekstforfatter og øg din konvertering\nBilglas & autorude udskiftning – find den bedste pris!


Book feriehuse & ferielejligheder i Besneville (Frankrig) hos atraveo\nFeriehuse i Besneville & ferielejligheder i Besneville\nGennemsnitlig pris pr. uge i Besneville\nEn feriebolig i Besneville koster i gennemsnittet DKK 678 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 1.057 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Besneville\nDet skriver kunder om Besneville\n„Stille landsby med kirke, bager og købmand. Dejlig gåtur til 'Mont de Besneville' højeste punkt i miles omkreds med en fantastisk udsigt.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 715236.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra nederlandsk. Til originalsproget\natraveo-kunden Antonia de jong skrev\n„Super !!! Alt kunne du tæt ved, strande, kultur, restauranter, i et ord: fantastisk“\natraveo-kunden Wytske skrev\n„Besneville er et meget lille sted. Vi har været for alle de beskeder i de omkringliggende kommuner. Gennemførligt.“\nden 09-05-2015, rejsetidsrum: Juli 2014\n„Smukt område at gå fra sommerhuset. Og du er ude efter en kort tur til den ekspansive stille strand. Det er også et godt udgangspunkt for at besøge d-dag strandene.“\natraveo-kunden Winfried Seitz har skrevet følgende anmeldelse\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 715236.\nFeriebyer, der grænser op til Besneville\nBesneville, Normandiet (Manche)\nCa. 140 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 12 km, naturstenshus\nCa. 95 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), TV, internet, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 11 km\nCa. 45 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, TV, vaskemaskine, rygning ikke tilladt, sandstrand ca. 10 km


Efter angreb på Børnehospital: Fransk regering truer fagforening med demonstrationsforbud | Udland | DR\nEfter angreb på Børnehospital: Fransk regering truer fagforening med demonstrationsforbud\nEfter stenkast mod et børnehospital truer premierminister Manuel Valls nu med at forbyde demonstrationer mod omstridt arbejdsmarkedsreform i Paris\nSten kastet ved børnehospitalet Necker, hvor børnepsykologen Anna Cognet var i gang med en konsultation: - Overalt på jorden lå der afrevne betonstykker og knust glas. Det var som en regn der faldt ned på uropolitiet og gendarmerne. Det var virkelig frygtindgydende, fortæller hun til France Television. (Foto: Dominique faget © Scanpix)\nAf Bjørn Willum - Paris\n17. juni 2016 kl. 14.28\nDialog er nærmest et fremmedord på det franske arbejdsmarked, hvor strejker, demonstrationer og trusler er den typiske kommunikationsform.\nIkke bare har arbejdstagere og arbejdsgivere svært ved at tale med hinanden. Den ene af Frankrigs to største fagforeninger, Confédération Générale du Travail (CGT), har endda svært ved at sidde i stue med medlemmer af landets - socialistiske - regering.\n- Det er rigtigt, at vi aldrig før har haft en så stor konflikt med en venstrefløjsregering ved magten, siger Philippe Martinez, CGT's chef, i et interview med DR Nyheder og andre udenlandske medier.\nLæs også:Voldelige protester i Frankrig, men regeringen står fast\nFørst efter næsten fire måneders konflikt om en omstridt arbejdsmarkedsreform indvilligede arbejdsminister Myriam El Khomri og Philippe Martinez i dag i overhovedet at møde hinanden.\nAngreb på børnehospital\nEt møde hvor parterne havde gjort alt for at forberede den gode stemning.\nOp til mødet samlede Martinez' forleden alt, der kunne krybe og gå til en magtdemonstration i Paris' gader: en fem kilometer lang demonstrationskortege med slagord mod regeringen.\nLæs også:Fransk konflikt eskalerer: Bruger vandkanoner mod strejkende\nMen som så mange gange før løb demonstrationen af sporet, fordi flere hundrede ballademagere - unge anarkister uden tilknytning til de organiserede fagforeninger - infiltrerede demonstrationskortegen og gik til angreb på politiet med brosten og asfaltstumper.\n- Der var mange flere ballademagere, end der plejer. De var sværere at holde styr på, og de ville slå til mod politiet og formentlig slå ihjel. Det er utåleligt, sagde premierministeren Manuel Valls bagefter på radiostationen France Inter.\nSom prikken over i'et gik det denne gang ikke bare ud over butiksvinduer, biler og busskure, men også Frankrigs største børnehospital.\nMidt under en konsultation kunne en børnepsykolog se måbende til, mens det bogstavelig talt regnede med sten og asfaltstykker på facadevinduet.\nKnuste ruder på børnehospitalet. (Foto: JACQUES DEMARTHON © Scanpix)\nTruer med demonstrationsforbud\nValls opfordrer nu CGT til ikke at afholde flere demonstrationer i Paris. Og truer med at myndighederne fremover "fra gang til gang" vil vurdere, om der skal nedlægges forbud mod fagforeningsdemonstrationer.\nPremierministeren kritiserer CGT's eget vagtkorps, der holder orden på tropperne, for ikke at have smidt ballademagerne ud af demonstrationskortegen.\nCGT's formand viser billede af en bus, der fik vinduerne smadret under en demonstration mod arbejdsmarkedsreformen i tirsdags - bussen skulle have bragt demonstranter tilbage til provinsen (Foto: Bjørn Willum © DR Nyheder)\n- Det er det samme hver gang. Der kommer ballademagere udefra og forstyrrer demonstrationsoptoget og opfører sig forkasteligt. Vi har i tre en halv måned bedt myndighederne om at gribe ind over for disse ballademagere, siger fagforeningschefen.\n- At hævde at CGT står i ledtog med ballademagerne er ikke den bedste måde at begynde forhandlingerne på. Det er at kaste benzin på bålet, supplerer han og tager et stort farvefoto frem.\nDet viser en bus med smadrede vinduer og en masse asfaltstumper på vejen. Angiveligt en bus, der skulle køre demonstranter hjem til provinsen efter demonstrationen:\n- Tror De, at det er CGT's vagtkorps, der har smidt sten mod den bus, så deres kammerater ikke kunne komme hjem?\nVil miskreditere fagforbund\nHan mener myndighederne bevidst lader radikale anarkister hærge i håb om at give hans fagforening et dårligt ry.\nMartinez bemærker at et af Frankrigs største politiforbund - der ikke just er kendt for venstreorienterede sympatier - allerede i maj klagede over, at de ofte fik instrukser om ikke at gribe ind med det samme, når brostene begyndte at flyve.\n- Når vi ser ballademagere begynde at smadre vinduesruder, hærge reklametavler og bruge neonrørene til at angribe ordensmagten, og der står nogle udkommanderede betjente foran dem og skal vente en time, før de må gribe ind, så spørger man sig selv hvorfor, sagde politiforbundet Alliances generalsekretær, Jean-Claude Delage, dengang til radiostationen France Info.\n- Jeg tror, det handler om at miskreditere de strejkende. For når fagforeningerne demonstrerer, og der er ballademagere i kvarteret, naboerne er ophidsede og politiet ikke kan gribe hurtigt ind, så miskrediterer det jo også i en vis grad de strejkende, supplerede Delage.\nDemonstrationer er hjerteblod\nUdover spørgsmålet om vold i margen af demonstrationerne har regeringen også forgæves forsøgt at opfordre CGT til at afbryde strejken på grund af oversvømmelser, terrortruslen og EM i fodbold.\n- Vi står overfor en terrortrussel, og vi er værter for EM i fodbold. Alle må tage deres del af ansvaret på sig, lyder opfordringen fra Valls.\nPå grund af strejken måtte de franske statsbaner hyre busser for at fragte tilskuere til åbningskampen 10. juni mellem Frankrig og Rumænien på det franske nationalstadion nord for Paris. Og landets transportminister truede med at tvangsudskrive lokoførere for at sikre, at de mange franske og udenlandske fans kan komme til og fra kampene, der spilles i ni forskellige byer.\nLæs også:EM: Minister truer med at tvinge strejkende lokoførere tilbage på job\n- Man sagde fra begyndelsen, at det ville gå galt med EM på grund af CGT. Men det går godt. Stadionerne er fulde. Fanzonerne er fulde. Folk kan komme ud til stadionerne. De eneste problemer, der har været, skyldes hooligans, siger Martinez.\nAt togtrafikken langsomt, men sikkert, forbedres dag for dag, skyldes dog først og fremmest, at andelen af ansatte i de franske statsbaner, der deltager i strejken, er faldet fra 17 procent ved strejkens begyndelsen 1. juni til nu kun fire procent.\nMord og hjerteblod\nStridens kerne er en omstridt arbejdsmarkedsreform, som regeringen er ved at presse gennem parlamentet. Den sigter mod at stække de store fagforeningers magt - og lade virksomheder forhandle overenskomst lokalt og direkte med deres ansatte.\nBanner på facaden af CGT's hovedkvarter udenfor Paris. For fagforeningen er regeringens reform et mord på den gældende arbejdsmarkedslov. (Foto: Bjørn Willum © DR Nyheder)\nDen bakkes ihærdigt op af den anden af Frankrigs to store fagforeninger, Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT), der mener den åbner op for større dialog på arbejdsmarkedet til glæde for både arbejdersgivere og -tagere.\nMen for CGT er der tale om mord på "la code du travail", arbejdsmarkedsloven: en stadigt voksende lovtekst der får nakkehårene til at rejse sig på enhver virksomhedschef, fordi den er så tyk, kompleks og modstridende, at det kræver en hær af jurister at fortolke den.\nFor at understrege pointen har CGT på sin facade hængt et bloddryppende banner af den røde mursten af en lov, der bogstaveligt talt får kniven.\nNye demonstrationer i vente\nRegeringen har meldt klart ud, at man kan forhandle om meget i den flere hundrede sider lange arbejdsmarkedsreform. Men ikke hovedprincippet om at flytte forhandlinger om eksempelvis betaling for overarbejde ned på virksomhedsniveau.\nOg den pille nægter Martinez at sluge.\nEr der overhovedet nogen løsning på krisen? - Det er ikke vores skyld. Det er regeringen, der ikke vil lytte, lyder svaret. Har De set premierministeren og præsidentens popularitetskurver? Vi bliver snart nødt til at opfinde negative popularitetskurver, for andelen af opbakning til dem i befolkningen er på vej under nul procent, håner han.\nOg hvis ikke dagens møde med arbejdsministeren fører til noget resultat?\n- Så er der planlagt to nye demonstrationsdage den 23. og 28. juni, svarer fagforeningschefen uden tøven.