EUR-Lex - 32010Q0109(01) - DA\nEUT L 6 af 9.1.2010, s. 14–31 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\ndokumentets dato: 03/12/2009\nikrafttrædelsesdato: 10/01/2010; ikrafttrædelse off.gørelsesdato + 1 se art 79\n01.40.65.00 Generelle, institutionelle og finansielle spørgsmål / Institutionelle bestemmelser / Regionsudvalget\n32007Q0131(01) erstatning fra 10/01/2010\nændret ved ... 32013Q0504(01) ændring artikel 29 fra 01/07/2013\n12008E300 Vælg alle dokumenter, hvori dette dokument er citeret\nArtikel 1 — Regionsudvalgets organer\nArtikel 2 — Regionsudvalgets medlemmer og suppleanter\nArtikel 3 — Mandatperioden\nArtikel 5 — Medlemmers og suppleanters deltagelse\nArtikel 6 — Overdragelse af stemmeret\nArtikel 7 — Nationale delegationer og politiske grupper\nArtikel 9 — Politiske grupper og løsgængere\nArtikel 10 — Interregionale grupper\nArtikel 11 — Indkaldelse til det første møde\nArtikel 12 — Regionsudvalgets konstituering og prøvelse af mandaterne\nArtikel 13 — Plenarforsamlingens opgaver\nArtikel 14 — Indkaldelse af plenarforsamlingen\nArtikel 15 — Plenarmødets dagsorden\nArtikel 16 — Plenarmødets åbning\nArtikel 17 — Offentlighed, gæster og gæstetalere, aktualitetsdebat\nArtikel 18 — Taletid\nArtikel 19 — Talerliste\nArtikel 20 — Bemærkninger til forretningsordenen\nArtikel 21 — Beslutningsdygtighed\nArtikel 22 — Afstemning\nArtikel 23 — Fremsættelse af ændringsforslag\nArtikel 24 — Behandling af ændringsforslag\nArtikel 25 — Hasteudtalelser og -rapporter\nArtikel 26 — Forenklede procedurer\nArtikel 27 — Hævelse af plenarmødet\nArtikel 28 — Symboler\nArtikel 29 — Præsidiets sammensætning\nArtikel 30 — Stedfortrædere i præsidiet\nArtikel 31 — Valgbestemmelser\nArtikel 32 — Valg af formand og første næstformand\nArtikel 33 — Valg af præsidiemedlemmer\nArtikel 34 — Valg af stedfortrædere\nArtikel 35 — Suppleringsvalg til ledige præsidiepladser\nArtikel 36 — Præsidiets opgaver\nArtikel 37 — Indkaldelse af præsidiet, beslutningsdygtighed og beslutningsproces\nArtikel 38 — Formanden\nUdtalelser, rapporter og resolutioner — Proceduren i præsidiet\nArtikel 39 — Udtalelser — Retsgrundlag\nArtikel 40 — Udtalelser og rapporter — Henvisning til underudvalg\nArtikel 41 — Udpegelse af hovedordfører\nArtikel 42 — Initiativudtalelser og -rapporter\nArtikel 43 — Resolutioner\nArtikel 44 — Opfølgning af udtalelser, rapporter og resolutioner\nArtikel 45 — Sammensætning og mandat\nArtikel 46 — Formand og næstformænd\nArtikel 47 — Underudvalgenes opgaver\nArtikel 48 — Indkaldelse af underudvalg og dagsorden\nArtikel 49 — Offentlighed\nArtikel 50 — Frister for udarbejdelse af udtalelser og rapporter\nArtikel 51 — Udtalelsernes og rapporternes indhold\nArtikel 52 — Opfølgning af udtalelserne\nArtikel 53 — Klage i forbindelse med manglende overholdelse af nærhedsprincippet\nArtikel 54 — Manglende obligatorisk høring af udvalget\nArtikel 55 — Rapport om effekten af udtalelserne\nArtikel 56 — Ordførere\nArtikel 57 — Arbejdsgrupper\nArtikel 58 — Eksperter\nArtikel 59 — Beslutningsdygtighed\nArtikel 60 — Afstemning\nArtikel 61 — Ændringsforslag\nArtikel 62 — Beslutning om ikke at udarbejde udtalelse eller rapport\nArtikel 63 — Skriftlig procedure\nArtikel 64 — Stillingtagen i brevform\nArtikel 65 — Bestemmelser gældende for underudvalgene\nArtikel 66 — Generalsekretariatet\nArtikel 67 — Generalsekretæren\nArtikel 68 — Ansættelse af generalsekretæren\nArtikel 69 — Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte\nArtikel 70 — Møder for lukkede døre\nArtikel 71 — Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggender\nArtikel 72 — Budget\nSAMARBEJDE MED ANDRE EU-INSTANSER\nArtikel 73 — Samarbejdsaftaler\nArtikel 74 — Fremsendelse og offentliggørelse af udtalelser, rapporter og resolutioner\nOFFENTLIGHED OG GENNEMSIGTIGHED\nArtikel 75 — Aktindsigt\nArtikel 76 — Sprogordning for tolkning\nArtikel 77 — Revision af forretningsordenen\nArtikel 78 — Præsidiets instruks\nArtikel 79 — Forretningsordenens ikrafttræden\nRegionsudvalget har vedtaget følgende forretningsorden den 3. december 2009 på grundlag af artikel 306, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.\nRegionsudvalgets organer er plenarforsamlingen, formanden, præsidiet og underudvalgene.\n1. Medlemmets eller suppleantens mandatperiode begynder den dag, Rådets beskikkelse træder i kraft.\n2. Mandatet som medlem eller suppleant ophører ved udtræden, ved udløb af det mandat, i kraft af hvilket han er beskikket, eller ved dødsfald.\n3. Ønsker et medlem eller en suppleant at udtræde, skal den pågældende give Regionsudvalgets formand skriftlig meddelelse herom og angive datoen for udtrædelsen. Formanden underretter derefter Rådet, som konstaterer, at der er en plads ledig, og sætter proceduren for udnævnelse af en efterfølger i gang.\n4. Udløber det mandat, i kraft af hvilket et medlem eller en suppleant er beskikket, giver den pågældende straks Regionsudvalgets formand skriftlig meddelelse herom.\n5. I de tilfælde, der nævnes i artikel 3, stk. 2, beskikker Rådet en efterfølger for resten af mandatperioden.\n1. Et medlem, som er forhindret i at deltage i et plenarmøde, kan lade sig repræsentere af en suppleant fra sin nationale delegation, også for et begrænset antal dage under plenarforsamlingen. Alle medlemmer og deres behørigt bemyndigede suppleanter skal skrive sig på deltagerlisten.\n2. Et medlem, som er forhindret i at deltage i et møde i et underudvalg eller i ethvert andet møde, der er godkendt af præsidiet, kan lade sig repræsentere af et andet medlem eller af en suppleant fra sin nationale delegation, sin politiske gruppe eller interregionale gruppe. Alle medlemmer og deres behørigt bemyndigede suppleanter skal skrive sig på deltagerlisten.\n3. Et medlem eller en suppleant, hvis navn er opført på listen over afløsere for medlemmer af en arbejdsgruppe nedsat i henhold til artikel 36 eller 57, kan repræsentere et vilkårligt medlem i sin politiske gruppe.\n4. En suppleant eller et medlem, der afløser et andet medlem, kan ikke repræsentere mere end et medlem. Han har på det pågældende møde de samme rettigheder og beføjelser som et ordinært medlem. Generalsekretariatet skal have meddelelse om overdragelsen af stemmeretten i overensstemmelse med de krav, som gælder for meddelelse. Meddelelse om stemmeoverdragelse skal være modtaget senest dagen inden mødet.\n5. I forbindelse med en plenarforsamling udbetales der ikke udgiftsrefusion til både et medlem og dennes suppleant. Præsidiet præciserer dette nærmere i sin instruks om møde- og rejsedagpenge.\n6. En suppleant, som er udpeget til ordfører, kan forelægge det forslag til udtalelse eller rapport, han er ansvarlig for, for plenarforsamlingen på det plenarmøde, på hvis dagsorden det står. Dette gælder også, når det medlem, han er stedfortræder for, selv er til stede. Medlemmet kan overdrage sin stemmeret til suppleanten, så længe dette forslag til udtalelse eller rapport behandles. Generalsekretæren skal inden det pågældende møde have skriftlig meddelelse om overdragelsen af stemmeretten.\n7. Med forbehold af artikel 23, stk. 1, mister enhver overdragelse sin gyldighed fra det øjeblik, hvor medlemmet, der er forhindret i at deltage, ophører med at være medlem af udvalget.\nStemmeretten kan ikke overdrages undtagen i de tilfælde, der er nævnt i artikel 5 og 30.\n1. Medlemmerne og suppleanterne fra en medlemsstat udgør en national delegation. Hver national delegation fastlægger selv sin interne organisation og vælger en formand. Formandens navn meddeles officielt Regionsudvalgets formand.\n2. Inden for Regionsudvalgets administration etablerer generalsekretæren en ordning til støtte for de nationale delegationer. Denne ordning giver bl.a. hvert enkelt medlem mulighed for at modtage informationer og støtte på sit eget officielle sprog. Ordningen varetages af en særlig tjeneste bestående af tjenestemænd eller midlertidigt ansatte i Regionsudvalget og sikrer, at de nationale delegationer i passende udstrækning kan gøre brug af Regionsudvalgets faciliteter. Generalsekretæren sørger især for, at de nationale delegationer har passende muligheder for at holde møder umiddelbart før eller under plenarmøderne.\n3. De nationale delegationer kan ligeledes få assistance fra nationale koordinatorer, som ikke hører til generalsekretariatets personale. De bidrager til at lette udøvelsen af medlemmernes mandat i udvalget.\n4. De nationale koordinatorer har ret til passende støtte fra generalsekretæren. De kan f.eks. bruge udvalgets infrastrukturer i et passende omfang.\n1. Medlemmerne og suppleanterne kan danne politiske grupper, der afspejler deres politiske tilhørsforhold. Kriterierne for medlemskab fastlægges i den enkelte gruppes forretningsorden.\n2. En politisk gruppe kan dannes af mindst 18 medlemmer/suppleanter, hvoraf dog mindst halvdelen skal være medlemmer, og som samlet repræsenterer mindst en femtedel af medlemsstaterne. Et medlem eller en suppleant kan kun tilhøre én politisk gruppe. En politisk gruppe opløses, hvis medlemstallet falder til under det antal, der kræves, for at en gruppe kan dannes.\n3. Når en politisk gruppe dannes, opløses eller på anden måde ændres, skal Regionsudvalgets formand underrettes via en erklæring. I erklæringen om gruppens dannelse angives gruppens navn, dens medlemmer og dens præsidium.\n4. Hver politiske gruppe bistås af et sekretariat, hvis medarbejdere er ansat i generalsekretariatet. De politiske grupper kan fremsætte forslag til ansættelsesmyndigheden om udvælgelse, ansættelse og forfremmelse af disse medarbejdere samt om forlængelse af deres kontrakter. Ansættelsesmyndigheden træffer afgørelse efter at have hørt formanden for den pågældende politiske gruppe.\n5. Generalsekretæren giver de politiske grupper og deres organer passende ressourcer til møder, gruppeaktiviteter, publikationer og sekretariaternes aktiviteter. Ressourcerne til hver enkelt politisk gruppe øremærkes på budgettet. De politiske grupper og deres sekretariater kan i passende udstrækning gøre brug af Regionsudvalgets faciliteter.\n6. De politiske grupper og deres præsidier kan mødes umiddelbart før eller under plenarmøderne. To gange om året kan de afholde ekstraordinære møder. En suppleant har for sin deltagelse i disse møder kun ret til godtgørelse af sine udgifter til rejse og ophold, når han repræsenterer et medlem fra sin politiske gruppe.\n7. Løsgængere bistås administrativt. Nærmere regler herfor fastlægges af Regionsudvalgets præsidium på forslag af generalsekretæren.\nEfter nybeskikkelse, der finder sted hvert femte år, indkaldes Regionsudvalget til møde af den afgående formand, eller af den afgående første næstformand, eller af den ældste afgående næstformand, eller af sit ældste medlem, og det træder sammen senest en måned efter Rådets beskikkelse af medlemmerne.\nDet medlem, der i henhold til stk. 1 midlertidigt varetager formandskabet, udfører i overgangsperioden hvervet som repræsentant for udvalget og leder det første møde i sin egenskab af midlertidig formand.\n1. På dette møde gør den midlertidige formand Regionsudvalget bekendt med Rådets meddelelse om beskikkelsen af medlemmerne og redegør for udøvelsen af repræsentationshvervet. Hvis der anmodes om det, kan den midlertidige formand prøve medlemmernes beskikkelse og mandater, inden han erklærer Regionsudvalgets nye mandatperiode for indledt.\n2. Det midlertidige præsidium forbliver i funktion, indtil udfaldet af valget af præsidiemedlemmer er bekendtgjort.\na) Vedtagelse af udtalelser, rapporter og resolutioner\nb) Vedtagelse af overslaget over Regionsudvalgets indtægter og udgifter\nc) Vedtagelse af Regionsudvalgets politiske program ved begyndelsen af hver mandatperiode\nd) Valg af formand, første næstformand og de øvrige præsidiemedlemmer\ne) Nedsættelse af underudvalg\nf) Vedtagelse og revision af Regionsudvalgets forretningsorden\ng) Afgørelse om indbringelse af en klage for Den Europæiske Unions Domstol, der træffes efter prøvelse af beslutningsdygtigheden i henhold til artikel 21, stk. 1, første punktum, og med simpelt flertal, på forslag af enten Regionsudvalgets formand eller det kompetente underudvalg, som handler i overensstemmelse med artikel 53 og 54. Når en sådan afgørelse er blevet truffet, indgiver formanden klagen i udvalgets navn.\n1. Regionsudvalgets formand indkalder plenarforsamlingen mindst en gang i kvartalet. Præsidiet fastlægger i det forudgående års 3. kvartal en tidsplan for plenarmøderne. Et plenarmøde kan strække sig over en eller flere mødedage.\n2. Hvis mindst 1/4 af medlemmerne skriftligt begærer det, indkalder formanden til et ekstraordinært plenarmøde, som skal finde sted tidligst en uge og senest en måned efter begæringens fremsættelse. Den skriftlige begæring skal angive emnet for det ekstraordinære møde. Intet andet emne kan sættes på dagsordenen for et sådant møde.\n1. Præsidiet fastlægger det foreløbige forslag til dagsorden, som omfatter en foreløbig liste over forslag til udtalelser og rapporter samt resolutionsudkast og alle øvrige dokumenter, hvorom der skal træffes beslutning (beslutningsdokumenter) på den næstfølgende plenarforsamling.\n2. Formanden fremsender dagsordensforslaget og de deri nævnte beslutningsdokumenter pr. e-mail til medlemmerne og suppleanterne senest 20 arbejdsdage forud for plenarmødets åbning; mødedokumenterne fremsendes pr. e-mail til medlemmerne og suppleanterne på deres officielle sprog. Samtidig gøres dokumenterne elektronisk tilgængelige.\n3. Forslag til udtalelser og rapporter samt resolutionsudkast opføres principielt på dagsordenen i den rækkefølge, hvori de er vedtaget af underudvalgene eller forelagt i overensstemmelse med forretningsordenen, idet der dog tages hensyn til dagsordenspunkternes indholdsmæssige sammenhæng.\n4. Kan den i stk. 2 nævnte frist ikke overholdes, kan formanden i særlige begrundede undtagelsestilfælde optage et beslutningsdokument i dagsordensforslaget, forudsat medlemmerne og suppleanterne har modtaget det pågældende forslag på deres officielle sprog senest en uge forud for plenarmødets åbning. Begrundelsen for anvendelsen af denne procedure noteres af formanden på forsiden af beslutningsdokumentet.\n5. Skriftlige ændringsforslag til dagsordensforslaget skal være generalsekretæren i hænde senest 3 arbejdsdage forud for plenarmødets åbning.\n6. På et møde umiddelbart forud for plenarmødets åbning fastlægger præsidiet det endelige forslag til dagsorden. På dette møde kan præsidiet med 2/3 flertal af de afgivne stemmer på dagsordenen optage hastende eller aktuelle sager, hvis behandling ikke tåler at blive udsat til det næste plenarmøde.\n7. På forslag af formanden, en politisk gruppe eller 32 medlemmer, kan præsidiet eller plenarforsamlingen beslutte at:\n- udsætte behandlingen af et beslutningsdokument til et senere møde\n- sende et beslutningsdokument tilbage til det berørte underudvalg til fornyet behandling.\nEt beslutningsdokument, der er udsat til en senere plenarforsamling, ledsages af samtlige dertil knyttede gyldigt fremsatte ændringsforslag.\n- kræver, at han indledningsvis reviderer teksten under hensyntagen til de fastsatte frister\n- kan give anledning til, at ordføreren indgiver ændringsforslag i henhold til proceduren for behandling af ændringsforslag i underudvalg.\n1. Plenarforsamlingens møder er offentlige, medmindre den træffer anden afgørelse for hele mødet eller for et bestemt dagsordenspunkt.\n2. Repræsentanter for Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen kan deltage i plenarmøderne. De kan tage ordet på opfordring.\n3. Formanden kan på eget initiativ eller på præsidiets anmodning indbyde gæster til at tale til plenarforsamlingen. Der kan i tilslutning hertil finde en generel debat sted, hvor de almindelige taletidsbestemmelser gælder.\n4. Præsidiet kan i henhold til artikel 15, stk. 1 og 6, foreslå plenarforsamlingen at holde en generel debat om aktuelle politiske emner af regional eller lokal relevans (aktualitetsdebat). Ved afviklingen af en aktualitetsdebat gælder de almindelige regler for taletid.\n1. Plenarforsamlingen fastsætter ved mødets begyndelse på præsidiets forslag taletiden for hvert enkelt dagsordenspunkt. Under mødet kan formanden på eget initiativ eller på anmodning af et medlem foranledige, at der træffes beslutning om at begrænse taletiden.\n2. I debatter om generelle anliggender eller specifikke punkter kan formanden på præsidiets foranledning foreslå plenarforsamlingen, at den fastsatte taletid fordeles mellem de politiske grupper og de nationale delegationer.\n3. Som almindelig regel er taletiden begrænset til 1 minut for indlæg vedrørende referatet, bemærkninger til forretningsordenen og indlæg om ændring af det endelige dagsordensforslag eller dagsordenen.\n4. Overskrider en taler sin taletid, kan formanden efter en enkelt advarsel fratage ham ordet.\n5. Et medlem kan foreslå, at debatten afsluttes; formanden sætter et sådant forslag under afstemning.\n1. Medlemmerne indtegnes på talerlisten i den rækkefølge, hvori de anmoder om ordet, og formanden tildeler ordet på grundlag af denne talerliste. Formanden lader så vidt muligt repræsentanter for forskellige politiske retninger og nationale delegationer få ordet skiftevis.\n2. Ordføreren for det kompetente underudvalg samt repræsentanter for de politiske grupper og nationale delegationer, der ønsker at få ordet på deres gruppes eller delegations vegne, kan dog få forrang for andre talere.\n3. Ingen kan uden formandens tilladelse få ordet mere end to gange i samme spørgsmål. De berørte underudvalgs formænd og ordførere skal dog, såfremt de ønsker det, tildeles taletid, hvis længde bestemmes af formanden.\n1. Når et medlem ønsker at fremsætte bemærkninger til forretningsordenen eller at gøre formanden opmærksom på en overtrædelse af forretningsordenen, skal han have ordet. Indlægget skal vedrøre emnet for forhandlingerne eller dagsordenen.\n2. En bemærkning til forretningsordenen har forrang for alle andre indlæg.\n3. Vedrørende bemærkninger til forretningsordenen træffer formanden øjeblikkelig afgørelse i overensstemmelse med forretningsordenen og meddeler denne afgørelse umiddelbart efter bemærkningen til forretningsordenen. Der stemmes ikke herom.\n1. Plenarforsamlingen er beslutningsdygtig, hvis et flertal af medlemmerne er til stede. Beslutningsdygtigheden prøves på anmodning af et medlem, under forudsætning af, at mindst 15 medlemmer stemmer for anmodningen om prøvelse af beslutningsdygtigheden. Så længe der ikke er blevet anmodet om, at beslutningsdygtigheden skal prøves, er afstemninger gyldige uanset antallet af tilstedeværende. Formanden kan afbryde plenarmødet i op til 10 minutter, inden beslutningsdygtigheden prøves. Medlemmer, som har anmodet om, at beslutningsdygtigheden prøves, men ikke længere er til stede i salen, betragtes ved optællingen som tilstedeværende. Hvis der er mindre end 15 medlemmer til stede, kan formanden konstatere, at plenarforsamlingen ikke er beslutningsdygtig.\n2. Konstateres det, at forsamlingen ikke er beslutningsdygtig, udsættes alle punkter, som kræver afstemning, til næste mødedag, hvor forsamlingens afstemninger om de udsatte punkter er gyldige, uanset hvor mange medlemmer der er til stede.\n1. Plenarforsamlingen træffer sine beslutninger med simpelt flertal af de afgivne stemmer, medmindre andet er fastsat i forretningsordenen.\n2. En gyldig stemme er enten "for", "imod" eller "hverken for eller imod". Ved beregningen af flertallet tages der kun hensyn til stemmer "for" og stemmer "imod". I tilfælde af stemmelighed betragtes teksten eller forslaget som forkastet.\n3. Hvis resultatet af stemmeoptællingen drages i tvivl, kan formanden dekretere ny afstemning. Et medlem kan anmode om ny afstemning, forudsat at mindst 15 medlemmer stemmer for en sådan anmodning.\n4. På forslag af formanden, en politisk gruppe eller 32 medlemmer forelagt inden godkendelsen af den endelige dagsorden kan plenarforsamlingen beslutte, at afstemning vedrørende et eller flere punkter på dagsordenen skal foregå ved navneopråb, hvilket skal fremgå af referatet for plenarforsamlingen. Med mindre plenarforsamlingen træffer anden bestemmelse, anvendes afstemning ved navneopråb ikke ved afstemning om ændringsforslag.\n5. På forslag af formanden, en politisk gruppe eller 32 medlemmer kan det besluttes at anvende hemmelig afstemning, når afstemningen vedrører beslutninger i personspørgsmål.\n6. Formanden kan til enhver tid beslutte, at afstemningen skal foregå ved hjælp af det elektroniske afstemningsanlæg.\n1. Kun medlemmer og behørigt bemyndigede suppleanter kan indgive ændringsforslag til beslutningsdokumenter. Ændringsforslag skal indgives i overensstemmelse med de krav, der gælder for indgivelse. Også ikke bemyndigede suppleanter kan indgive ændringsforslag, når de er udpeget til ordførere, men kun vedrørende deres egen udtalelse.\nRetten til at indgive ændringsforslag til et plenarmøde kan udelukkende udøves af enten et medlem eller dette medlems behørigt bemyndigede suppleant. Ændringsforslag, som er indgivet i overensstemmelse med reglerne, inden et medlem eller suppleant ophører med at være henholdsvis medlem eller suppleant, eller inden stemmeoverdragelsen eller tilbagetrækningen af en stemmeoverdragelse, bevarer deres gyldighed.\n2. Under forbehold af artikel 26, stk. 1, skal ændringsforslag til beslutningsdokumenter indgives enten af en politisk gruppe eller af mindst 6 medlemmer eller behørigt bemyndigede suppleanter med angivelse af disses navne. Nationale delegationer, der har mindre end 6 medlemmer, kan dog indgive ændringsforslag, forudsat at ændringsforslagne indgives af samtlige medlemmer af delegationen eller disses behørigt bemyndigede suppleanter, og at forslagsstillernes navne angives.\n3. Ændringsforslag skal være generalsekretæren i hænde mindst 9 arbejdsdage før plenarmødets åbning. Ændringsforslag skal, så snart de er oversat, dog senest 4 arbejdsdage før plenarmødet, kunne hentes elektronisk.\nÆndringsforslagene oversættes og fremsendes i første række til ordføreren, så han kan fremsende sine egne ændringsforslag til generalsekretariatet mindst 2 arbejdsdage inden åbningen af plenarmødet. Ordførerens ændringsforslag skal tydeligt være knyttet til et eller flere ændringsforslag som omhandlet i stk. 1. Ordførerens ændringsforslag er først tilgængelige ved åbningen af plenarforsamlingen.\nSåfremt artikel 15, stk. 4, finder anvendelse, kan formanden forkorte fristen for indgivelse af ændringsforslag til 3 arbejdsdage. Fristen gælder ikke for ændringsforslag til hastende sager i henhold til artikel 15, stk. 6.\n4. Alle ændringsforslag fordeles til medlemmerne inden plenarmødets begyndelse.\n1. Hvis der til en tekstdel i et beslutningsdokument foreligger et eller flere ændringsforslag, kan formanden, ordføreren eller ophavsmændene til ændringsforslaget/ene undtagelsesvis fremsætte kompromisændringsforslag under debatten. Hvor det er muligt, bør kompromisændringsforslag omdeles skriftligt til formanden og generalsekretariatet, før det relevante punkt behandles.\n2. Afstemningen om ændringsforslag følger punkternes rækkefølge i teksten og behandles i følgende rangorden:\n- ordførerens ændringsforslag\n- kompromisændringsforslag, med mindre en af forslagsstillerne til de oprindelige ændringsforslag modsætter sig dette\n- de øvrige ændringsforslag.\nFormanden kan sætte flere ændringsforslag under samlet afstemning, hvis de har et lignende indhold eller sigte.\n3. Ordføreren kan opstille en liste over de ændringsforslag til hans forslag til udtalelse eller rapport, som han anbefaler vedtaget. Når ordføreren har anbefalet en stemmeafgivelse, kan formanden sætte de ændringsforslag, som anbefalingen gælder, til afstemning under ét. Ethvert medlem kan gøre indsigelse mod den anbefalede stemmeafgivelse og skal i så fald meddele, om hvilke ændringsforslag der skal stemmes separat.\n4. Ændringsforslag har forrang for og sættes til afstemning før den tekst, de vedrører.\n5. Vedrører to eller flere ændringsforslag, som udelukker hinanden, den samme tekstdel, har det forslag, der afviger mest fra den oprindelige tekst, forrang og sættes først til afstemning.\nFormanden oplyser før afstemningen, om vedtagelsen af et ændringsforslag medfører, at et eller flere andre ændringsforslag bortfalder, enten fordi disse ændringsforslag udelukker hinanden, hvis de vedrører samme tekstdel, eller fordi de modsiger hinanden. Et ændringsforslag, som er bortfaldet, sættes ikke til afstemning, med mindre forslagsstillerne gør indsigelse mod bortfaldet og plenarforsamlingen accepterer at sætte det til afstemning.\n6. Til slut stemmes der om teksten som helhed, i givet fald i den ændrede form. En udtalelse, som ikke opnår simpelt flertal af de afgivne stemmer, sendes tilbage til det kompetente underudvalg eller opgives.\nI hastende tilfælde, hvor en frist fastsat af Rådet, Europa-Kommissionen eller Europa-Parlamentet ikke kan overholdes ved anvendelse af den normale procedure, og hvor det ansvarlige underudvalg har vedtaget sit forslag til udtalelse eller rapport enstemmigt, sender formanden dette forslag til Rådet, Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet til orientering. Forslaget til udtalelse eller rapport forelægges den følgende plenarforsamling til vedtagelse i uændret form. På alle dokumenter vedrørende den pågældende udtalelse eller rapport skal det anføres, at der er tale om en udtalelse eller en rapport, som er udarbejdet efter hasteproceduren.\n1. Forslag til udtalelser eller rapporter, der er vedtaget enstemmigt af et underudvalg (i givet fald af det primært ansvarlige underudvalg), forelægges plenarforsamlingen til vedtagelse i den oprindelige form, medmindre mindst 32 medlemmer, disses behørigt bemyndigede suppleanter eller en politisk gruppe fremsætter ændringsforslag inden for den frist, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, 1. punktum. I sidstnævnte tilfælde behandles ændringsforslagene af plenarforsamlingen. Forslaget til udtalelse eller rapport fremlægges af ordføreren på plenarforsamlingen og kan gøres til genstand for debat sammen med forslaget til dagsorden.\n2. Såfremt underudvalget (i givet fald det primært ansvarlige underudvalg) er af den opfattelse, at et høringsdokument, som det har fået forelagt, ikke giver anledning til bemærkninger eller ændringsforslag fra Regionsudvalgets side, kan det foreslå, at der ikke fremsættes nogen indvendinger. Forslaget forelægges plenarforsamlingen til vedtagelse uden debat.\n1. Regionsudvalget anerkender og går ind for følgende symboler for Unionen:\n2. Regionsudvalget fejrer Europadagen den 9. maj.\n3. Europaflaget opsættes i alle Regionsudvalgets bygninger og ved officielle begivenheder.\nb) første næstformand\nc) en næstformand pr. medlemsstat\nd) yderligere 27 medlemmer\ne) formændene for de politiske grupper.\n— 3 pladser : Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Polen, Spanien og Tyskland\n— 2 pladser : Belgien, Bulgarien, Danmark, Finland, Grækenland, Irland, Litauen, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Sverige, Tjekkiet, Ungarn og Østrig\n— 1 plads : Cypern, Estland, Letland, Luxembourg, Malta og Slovenien.\n1. Hver national delegation udpeger af sin midte et medlem eller en suppleant til personlig stedfortræder for delegationens medlemmer af præsidiet, med undtagelse af præsidiets formand og næstformand.\n2. Hver politisk gruppe udpeger af sin midte et medlem eller en suppleant til personlig stedfortræder for gruppens formand.\n3. En personlig stedfortræder har kun ret til at deltage, at få ordet og at stemme, når han repræsenterer præsidiemedlemmet. Generalsekretæren skal inden det pågældende møde have skriftlig meddelelse om overdragelsen af stemmeretten.\n1. Regionsudvalgets præsidium vælges af plenarforsamlingen for 2 ½ år.\n2. Valget foregår under forsæde af den midlertidige formand i overensstemmelse med artikel 11 og 12. Alle kandidatforslag skal indgives skriftligt til generalsekretæren senest en time før plenarforsamlingens åbning. Valgene kan kun finde sted, hvis mindst 2/3 af medlemmerne er til stede.\n1. Forud for valget af formand og første næstformand kan kandidaterne til disse poster fremsætte en kortfattet erklæring over for plenarforsamlingen. Alle kandidater skal have samme taletid, hvis længde bestemmes af den midlertidige formand.\n2. Regionsudvalgets formand og første næstformand vælges ved separate valghandlinger. De vælges med simpelt flertal af de afgivne stemmer.\n3. En gyldig stemme er enten en stemme "for" eller en stemme "hverken for eller imod". Ved beregningen af det krævede flertal medregnes kun stemmerne "for".\n4. Hvis ingen kandidat opnår flertal i første afstemningsrunde, afvikles der endnu en afstemningsrunde, hvori den kandidat, der opnår flest af de afgivne stemmer, betragtes som valgt. I tilfælde af stemmelighed træffes afgørelsen ved lodtrækning.\n1. Der kan opstilles en fælles kandidatliste med kandidaterne fra de nationale delegationer, som kun foreslår 1 kandidat til hver plads, der tilkommer dem i præsidiet. Denne liste kan vedtages ved én enkelt afstemning med simpelt flertal af de afgivne stemmer.\nHvis der ikke vedtages en fælles kandidatliste, eller hvis en national delegation opstiller flere kandidater, end den har pladser at besætte i præsidiet, besættes hver af disse pladser ved særskilte afstemninger; i den forbindelse følges samme valgprocedure som ved valg af formand og første næstformand, jf. artikel 31 og artikel 32, stk. 2, 3 og 4.\n2. Med henblik på valg af formændene for de politiske grupper til medlemmer af præsidiet forelægges plenarforsamlingen en liste med deres navne.\nHvis et medlem af præsidiet eller hans personlige stedfortræder fratræder som medlem af Regionsudvalget eller nedlægger sit hverv som præsidiemedlem, udpeges der en afløser for den resterende del af mandatperioden efter fremgangsmåden i artiklerne 29-34. Afløseren vælges ved suppleringsvalg på plenarforsamlingen under forsæde af formanden eller af den fungerende formand i henhold til artikel 38, stk. 3.\na) udarbejder et politisk program og forelægger dette for plenarforsamlingen i begyndelsen af sin mandatperiode. Det overvåger programmets gennemførelse. Ved mandatperiodens afslutning aflægger præsidiet beretning for plenarforsamlingen om gennemførelsen af det politiske program\nb) tilrettelægger og koordinerer plenarforsamlingens og underudvalgenes arbejde\nc) vedtager de årlige arbejdsprogrammer for underudvalgene på forslag af disse\nd) varetager det generelle ansvar for finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende medlemmerne og suppleanterne, for Regionsudvalgets interne organisation, dets generalsekretariat, herunder organisationsplanen, og dets organer\n- nedsætte arbejdsgrupper bestående af præsidie- eller udvalgsmedlemmer til at rådgive sig i særlige anliggender; sådanne arbejdsgrupper kan højst have 8 medlemmer\n- til sine møder indkalde andre medlemmer af Regionsudvalget på grund af deres sagkundskab eller hverv samt personer udefra\nf) ansætter generalsekretæren og de tjenestemænd og øvrige ansatte, der er nævnt i artikel 69\ng) forelægger i henhold til artikel 72 forslaget til overslag over Regionsudvalgets indtægter og udgifter for plenarforsamlingen\nh) godkender møder uden for det sædvanlige arbejdssted\ni) vedtager bestemmelser om medlemskab af arbejdsgrupper, blandede udvalg med ansøgerlande eller andre politiske instanser, som udvalgets medlemmer deltager i, samt om disse organers arbejdsmåde\nj) træffer afgørelse om indbringelse af en klage for Den Europæiske Unions Domstol, når plenarforsamlingen ikke er i stand til at træffe en afgørelse inden for de fastsatte frister, efter prøvelse af beslutningsdygtigheden i henhold til artikel 37, stk. 2, første punktum, og med simpelt flertal. Afgørelsen træffes på forslag af enten Regionsudvalgets formand eller det kompetente underudvalg, som handler i overensstemmelse med artikel 53 og 54. Når en sådan afgørelse er blevet truffet, indgiver formanden klagen i udvalgets navn og forelægger på førstkommende plenarmøde spørgsmålet om opretholdelse eller tilbagetrækning af klagen for plenarforsamlingen. Hvis plenarforsamlingen efter prøvelse af beslutningsdygtigheden i henhold til artikel 21, stk. 1, første punktum, og med det i henhold til artikel 13, litra g), fornødne flertal, stemmer imod klagen, trækker formanden denne tilbage.\n1. Præsidiet indkaldes af formanden, der i samråd med første næstformand fastlægger mødedato og dagsorden. Præsidiet træder sammen mindst en gang i kvartalet eller senest 14 dage efter fremsættelse af skriftlig begæring herom fra mindst en fjerdedel af dets medlemmer.\n2. Præsidiet er beslutningsdygtigt, når mindst 1/2 af dets medlemmer er til stede. Beslutningsdygtigheden prøves på anmodning af et medlem, under forudsætning af at mindst 6 medlemmer stemmer for anmodningen. Så længe ingen har anmodet om, at beslutningsdygtigheden prøves, er afstemninger gyldige uanset antallet af tilstedeværende. Konstateres det, at præsidiet ikke er beslutningsdygtigt, kan forhandlingerne fortsættes, men afstemninger udsættes til det følgende møde.\n3. Det træffer beslutning med simpelt flertal af de afgivne stemmer, medmindre andet er fastsat i forretningsordenen. I øvrigt finder artikel 22, stk. 2 og 5, anvendelse.\n4. Til forberedelse af præsidiets beslutninger pålægger formanden generalsekretæren at udarbejde baggrundsnotater og beslutningsforslag vedrørende de enkelte spørgsmål, der skal behandles; de vedføjes dagsordensforslaget.\n5. Medlemmerne skal have modtaget mødedokumenterne via e-mail senest 10 dage før mødets åbning. Ændringsforslag til præsidietekster skal indgives i overensstemmelse med de krav, der gælder for indgivelse, og være generalsekretæren i hænde senest i løbet af den tredje arbejdsdag før præsidiemødets åbning og skal, så snart de er oversat, kunne hentes elektronisk.\n6. I ganske særlige tilfælde kan formanden anvende skriftlig procedure til vedtagelse af en beslutning, undtagen når det drejer sig om en beslutning vedrørende personer. Formanden sender medlemmerne forslaget til beslutning og opfordrer dem til inden for en frist af 5 arbejdsdage at meddele ham deres eventuelle indvendinger skriftligt. Beslutningen er vedtaget, dersom der ikke er nogen indvendinger.\n1. Formanden leder Regionsudvalgets arbejde.\n2. Formanden repræsenterer Regionsudvalget udadtil. Han kan uddelegere disse beføjelser.\n3. Er formanden fraværende eller forhindret, afløses han af første næstformand; er han også fraværende eller forhindret, afløses formanden af en af de øvrige næstformænd.\na) når Regionsudvalget høres af Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen i de tilfælde, der er nævnt i traktaterne, og i alle andre tilfælde, især vedrørende grænseoverskridende samarbejde, hvor en af disse institutioner finder det hensigtsmæssigt\nb) på eget initiativ i de tilfælde, hvor det finder det hensigtsmæssigt\nc) når Det Økonomiske og Sociale Udvalg høres i henhold til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og Regionsudvalget finder, at der er særlige regionale interesser på spil.\n1. Formanden henviser anmodninger om udarbejdelse af udtalelser fra Rådet, Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet til det kompetente underudvalg. Præsidiet underrettes herom på det følgende møde.\n2. Falder emnet for en udtalelse eller en rapport inden for mere end et underudvalgs kompetenceområde, udpeger formanden det primært ansvarlige underudvalg og foreslår, om nødvendigt, præsidiet at nedsætte en arbejdsgruppe med repræsentanter for de berørte underudvalg.\n3. Er et underudvalg uenigt i en beslutning, som formanden har truffet i henhold til stk. 1 eller 2, kan det via sin formand anmode præsidiet om at træffe en afgørelse.\n1. Kan underudvalget ikke udarbejde et forslag til udtalelse eller rapport inden for den frist, som Rådet, Europa-Kommissionen eller Europa-Parlamentet har fastsat, kan præsidiet foreslå, at plenarforsamlingen udpeger en hovedordfører, som skal forelægge et forslag til udtalelse eller rapport direkte for plenarforsamlingen.\n2. I tilfælde, hvor en frist fastsat af Rådet, Europa-Kommissionen eller Europa-Parlamentet ikke levner plenarforsamlingen tid til at udpege en hovedordfører på et møde, kan formanden udpege en hovedordfører. Plenarforsamlingen underrettes herom på det næste møde.\n3. I begge tilfælde bør det relevante underudvalg så vidt muligt afholde en generel orienterende debat om spørgsmålet.\n1. Tre præsidiemedlemmer, et underudvalg repræsenteret ved sin formand eller 32 regionsudvalgsmedlemmer kan anmode præsidiet om, at der udarbejdes en initiativudtalelse eller -rapport. Sådanne anmodninger forelægges præsidiet med en begrundelse sammen med de øvrige mødedokumenter i henhold til artikel 37, stk. 4, og så vidt muligt før vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram.\n2. Præsidiet træffer afgørelse om anmodninger om udarbejdelse af initiativudtalelser eller -rapporter med et flertal på tre fjerdedele af de afgivne stemmer. Udtalelserne eller rapporterne henvises til de kompetente underudvalg i henhold til artikel 40. Formanden underretter plenarforsamlingen om alle præsidiets beslutninger om godkendelse og henvisning af initiativudtalelser og -rapporter.\n3. For udtalelser i henhold til artikel 39, litra c), finder denne artikel tilsvarende anvendelse.\n1. Resolutioner sættes kun på Regionsudvalgets dagsorden, hvis de vedrører Den Europæiske Unions kompetenceområde, omhandler vigtige regionale og lokale anliggender og er af aktuel betydning.\n2. Resolutionsudkast eller anmodninger om, at der udarbejdes en resolution, kan forelægges Regionsudvalget af mindst 32 medlemmer eller af en politisk gruppe. Alle udkast og anmodninger indgives til præsidiet i skriftlig form og med angivelse af navnene på de medlemmer eller af den politiske gruppe, der støtter dem. De skal tilstilles generalsekretæren senest 3 arbejdsdage før præsidiemødets åbning.\n3. Beslutter præsidiet, at Regionsudvalget skal viderebehandle et resolutionsudkast eller en anmodning om udarbejdelse af en resolution, kan det\na) sætte resolutionsudkastet på det foreløbige forslag til dagsorden for plenarmødet i henhold til artikel 15, stk. 1;\nb) udpege det kompetente underudvalg og sætte en frist for udarbejdelsen af et resolutionsudkast. Det kompetente underudvalg udarbejder resolutionsudkastet efter den procedure, som gælder for udarbejdelse af forslag til udtalelser og rapporter. Artikel 51 finder ikke anvendelse i denne forbindelse;\nc) sætte et resolutionsudkast på dagsordenen for den umiddelbart forestående plenarforsamling i henhold til artikel 15, stk. 6, 2. punktum. Et sådant resolutionsudkast behandles på anden mødedag.\n4. Resolutionsudkast, der drejer sig om forhold, der opstår uventet efter den i stk. 2 nævnte frist (resolutioner af hastende karakter), og som opfylder kravene i stk. 1, kan indgives ved præsidiemødets åbning. Konstaterer præsidiet, at udkastet vedrører udvalgets kerneopgaver, behandles det i henhold til stk. 3 c). Ethvert medlem kan på plenarforsamlingen indgive ændringsforslag til resolutionsudkast af hastende karakter.\nPræsidiet sørger for, at Regionsudvalgets udtalelser, rapporter og resolutioner følges op.\n1. Ved indledningen af hver femårig mandatperiode nedsætter plenarforsamlingen underudvalg, der har til opgave at forberede dens arbejde. Den fastlægger underudvalgenes sammensætning og mandat efter forslag fra præsidiet.\n2. Underudvalgenes sammensætning skal afspejle medlemmernes nationale fordeling i Regionsudvalget.\n3. Regionsudvalgets medlemmer skal have sæde i mindst ét underudvalg og må højst have sæde i to. Præsidiet kan dog give medlemmer fra nationale delegationer, der har færre medlemmer, end der er underudvalg, dispensation fra denne regel.\n1. På sit første møde udpeger hvert underudvalg af sin midte en formand, en første næstformand og yderligere højst to næstformænd.\n2. Svarer antallet af kandidater til antallet af pladser, kan valget ske med akklamation. Er dette ikke tilfældet, eller anmoder 1/6 af underudvalgets medlemmer herom, sker valget i overensstemmelse med artikel 32, stk. 2, 3 og 4, om valg af formand og første næstformand.\n3. Hvis et medlem udtræder af Regionsudvalget eller nedlægger sit hverv som formand eller næstformand for et underudvalg, genbesættes den ledige plads i overensstemmelse med denne artikel.\n1. Underudvalgene debatterer EU’s politikker i overensstemmelse med de beføjelser, de har fået tildelt af plenarforsamlingen i henhold til artikel 45. De udarbejder navnlig forslag til udtalelser og rapporter samt resolutionsudkast, som forelægges plenarforsamlingen til vedtagelse.\n2. De udarbejder et forslag til årligt arbejdsprogram i overensstemmelse med Regionsudvalgets politiske prioriteringer og forelægger det for præsidiet til vedtagelse.\n1. Mødedato og dagsorden fastlægges af underudvalgets formand i samråd med første næstformand.\n2. Et underudvalg indkaldes af formanden. Indkaldelsen til et ordinært møde sendes til medlemmerne sammen med dagsordenen senest 4 uger inden mødet.\n3. Såfremt mindst 1/4 af underudvalgets medlemmer skriftligt anmoder om det, skal formanden indkalde til ekstraordinært møde, der skal afholdes senest 4 uger efter anmodningen. Dagsordenen for det ekstraordinære møde fastlægges af de medlemmer, der har anmodet om mødet. Den sendes til medlemmerne sammen med indkaldelsen.\n4. Alle forslag til udtalelser og andre mødedokumenter, som skal oversættes og stilles til rådighed før et møde, skal tilgå underudvalgets sekretariat senest 5 uger inden mødet. De sendes til medlemmerne pr. e-mail senest 10 arbejdsdage inden mødedatoen. Formanden kan i undtagelsestilfælde ændre disse frister.\n1. Underudvalgenes møder er offentlige, medmindre et underudvalg træffer anden afgørelse for hele mødet eller for et bestemt dagsordenspunkt.\n2. Repræsentanter for Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen samt andre personer kan indbydes til at deltage i underudvalgenes møder og til at besvare spørgsmål fra medlemmerne.\n1. Underudvalgene forelægger deres forslag til udtalelse eller rapport inden for den frist, som er fastsat i den interinstitutionelle tidsplan. Underudvalgene kan højst holde 2 møder til behandling af et forslag til udtalelse eller rapport, heri ikke indbefattet det møde, hvor arbejdet tilrettelægges.\n2. I undtagelsestilfælde kan præsidiet give tilladelse til yderligere møder til behandling af et forslag til udtalelse eller rapport, eller det kan forlænge fristen for dets forelæggelse.\n1. En udtalelse eller rapport fra Regionsudvalget indeholder Regionsudvalgets synspunkter og anbefalinger i forbindelse med det pågældende spørgsmål samt eventuelle konkrete ændringsforslag til høringsdokumentet.\n2. Udvalgets udtalelser indeholder en udtrykkelig henvisning til anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.\n3. Disse udtalelser og rapporter skal desuden, hvor det er muligt, komme ind på de forventede konsekvenser for den administrative praksis og de regionale og lokale finanser.\n4. Om nødvendigt udarbejdes en begrundelse under ordførerens ansvar. Den sættes ikke under afstemning. Begrundelsen skal dog svare til ordlyden af udtalelsen, som der er holdt afstemning om.\n1. I tidsrummet efter vedtagelsen af en udtalelse følger ordføreren og formanden for det underudvalg, der havde fået pålagt at udarbejde forslaget til udtalelse, med bistand fra generalsekretariatet den videre behandling af det forslag, der foranledigede en høring af udvalget.\n2. Når dette underudvalg finder det nødvendigt, kan det bede præsidiet om tilladelse til at udarbejde et revideret forslag til udtalelse om samme emne så vidt muligt med samme ordfører for at tage højde for og reagere på den videre behandling af det forslag, der foranledigede høringen af udvalget.\n3. Underudvalget holder så vidt muligt møde for at afholde en debat og vedtage det reviderede forslag til udtalelse, der fremsendes til den følgende plenarforsamling.\n4. Hvis fremskridtet i den videre behandling af det forslag, der foranledigede høringen af udvalget, ikke giver underudvalget tid nok til at udtale sig, informerer formanden for dette underudvalg direkte formanden for udvalget herom, således at proceduren for udnævnelse af en hovedordfører i henhold til artikel 41 kan iværksættes.\n1. Regionsudvalgets formand eller det underudvalg, der var blevet udpeget til at udarbejde forslaget til udtalelse, kan foreslå at indbringe en klage for Den Europæiske Unions Domstol i tilfælde af krænkelse af nærhedsprincippet i forhold til en lovgivningsmæssig retsakt, når det i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hedder, at Regionsudvalget skal høres i forbindelse med forslagets vedtagelse.\n2. Underudvalget træffer sin afgørelse med simpelt flertal af de afgivne stemmer efter på forhånd at have sikret sig, at det er beslutningsdygtigt i medfør af artikel 59, stk. 1. Underudvalgets forslag rettes til plenarforsamlingen i henhold til artikel 13, litra g), eller til præsidiet i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 36, litra j). Underudvalget begrunder sit forslag i en detaljeret rapport, og anfører herunder også om nødvendigt, om det haster med at træffe afgørelse i henhold til artikel 36 litra j).\n1. Når Regionsudvalget ikke er blevet hørt i de tilfælde, der er forudset i Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, kan formanden eller et underudvalg i henhold til artikel 13, litra g) foreslå plenarforsamlingen eller præsidiet i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 36, litra j), at indbringe en klage for Den Europæiske Unions Domstol.\n2. Underudvalget træffer sin afgørelse med simpelt flertal af de afgivne stemmer efter på forhånd at have sikret sig, at det er beslutningsdygtigt i medfør af artikel 59, stk. 1. Underudvalget begrunder sit forslag i en detaljeret rapport, og anfører herunder også om nødvendigt, om det haster med at træffe afgørelse i henhold til artikel 36, litra j).\n1. Med henblik på udarbejdelsen af et forslag til udtalelse eller rapport udnævner underudvalget på forslag af dets formand en ordfører eller i begrundede tilfælde to ordførere.\n2. Underudvalgene sørger i forbindelse med udnævnelse af ordførere for at sikre en afbalanceret fordeling af udtalelser og rapporter.\n3. I hastesager kan underudvalgets formand lade ordføreren udpege ved skriftlig procedure. Formanden opfordrer medlemmerne af underudvalget til inden for en frist på 3 arbejdsdage skriftligt at fremkomme med eventuelle indvendinger mod udnævnelsen af den foreslåede ordfører. I tilfælde af indvendinger træffer formanden og første næstformand en afgørelse i fællesskab.\n4. Udpeges formanden eller en af næstformændene til ordfører, overlades mødeledelsen i forbindelse med behandlingen af det pågældende forslag til udtalelse eller rapport til en næstformand eller i mangel heraf til det ældste tilstedeværende medlem.\n5. Når en ordfører mister sit hverv som medlem eller suppleant i udvalget, udpeges der en ny ordfører fra samme politiske gruppe i underudvalget, eventuelt ved proceduren i stk. 3.\n1. I begrundede tilfælde kan underudvalgene med præsidiets samtykke nedsætte arbejdsgrupper. Arbejdsgrupper kan også have medlemmer fra andre underudvalg.\n2. Er et medlem af en arbejdsgruppe forhindret i at deltage i et møde, kan han lade sig repræsentere af et medlem eller en suppleant fra sin politiske gruppe, som er opført på listen over afløsere i denne arbejdsgruppe.\n3. Hver arbejdsgruppe kan af sin midte udpege en formand og en næstformand.\n1. Underudvalgenes medlemmer kan lade sig bistå af en ekspert.\n2. Et underudvalg kan udpege eksperter til at bistå det i arbejdet og til at bistå dets arbejdsgrupper. Efter indbydelse fra formanden kan disse eksperter deltage i underudvalgets eller en af dets arbejdsgruppers møder.\n3. Kun ordførernes eksperter og de eksperter, der er indkaldt af underudvalget, kan få refunderet deres udgifter til rejse og ophold.\n1. Et underudvalg er beslutningsdygtigt, når mere end 1/2 af dets medlemmer er til stede.\n2. Beslutningsdygtigheden prøves kun på anmodning af et medlem, under forudsætning af, at mindst 10 medlemmer stemmer for anmodningen. Så længe ingen har anmodet om, at beslutningsdygtigheden prøves, er afstemninger gyldige uanset antallet af tilstedeværende. Konstateres det, at underudvalget ikke er beslutningsdygtigt, kan underudvalget fortsætte behandlingen af de punkter på dagsordenen, der ikke kræver afstemning, og udsætte forhandlingerne og afstemningen om de resterende punkter på dagsordenen til det følgende møde.\n1. Beslutninger træffes med simpelt flertal af de afgivne stemmer. I øvrigt finder artikel 22, stk. 2, tilsvarende anvendelse.\n2. Hvis et underudvalg har afbrudt afstemningen om et forslag til udtalelse, kan det beslutte med simpelt flertal af de afgivne stemmer at sætte de ændringsforslag til afstemning, som det allerede har vedtaget på mødet, igen, når det udtaler sig om forslaget som helhed.\n1. Ændringsforslag skal være underudvalgets sekretariat i hænde mindst 7 arbejdsdage inden mødedatoen. Formanden kan i undtagelsestilfælde ændre denne frist.\nÆndringsforslagene oversættes og fremsendes i første række til ordføreren, så han kan fremsende sine egne ændringsforslag til generalsekretariatet mindst 2 arbejdsdage inden mødedatoen. Ordførerens ændringsforslag skal tydeligt være knyttet til et eller flere ændringsforslag som omhandlet i stk. 1. Ordførerens ændringsforslag skal være elektronisk tilgængelige, så snart de er oversat, og skal omdeles i skriftlig udgave senest ved mødets åbning.\nI øvrigt finder artikel 24, stk. 1-5, tilsvarende anvendelse.\n2. Afstemningen om ændringsforslagene følger punkternes rækkefølge i det forslag til udtalelse eller rapport, der behandles. Til slut stemmes der om teksten som helhed.\n3. Når forslaget til udtalelse eller rapport er vedtaget i underudvalget, sender underudvalgets formand det til Regionsudvalgets formand.\nSåfremt underudvalget (i givet fald det primært ansvarlige underudvalg) er af den opfattelse, at et høringsdokument, som det har fået forelagt, ikke berører regionale eller lokale interesser eller ikke er af politisk relevans, kan det beslutte ikke at udarbejde udtalelse eller rapport.\n1. I ganske særlige tilfælde kan underudvalgets formand anvende skriftlig procedure til vedtagelse af en beslutning om underudvalgets funktionsmåde.\n2. Formanden sender medlemmerne beslutningsforslaget og opfordrer dem til inden for en frist af 3 arbejdsdage at meddele ham deres eventuelle indvendinger skriftligt.\n3. Beslutningen er vedtaget, dersom der ikke er nogen indvendinger.\n1. I de tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt for Regionsudvalget at udtale sig, men hvor en ny udtalelse på grund af prioritetshensyn, og/eller fordi der for relativt kort tid siden er blevet vedtaget relevante udtalelser, ikke anses for nødvendig, kan det berørte underudvalg beslutte ikke at udarbejde en ny udtalelse. I dette tilfælde kan Regionsudvalget svare EU-institutionerne via et brev underskrevet af udvalgets formand.\n2. Brevet skal udarbejdes af formanden for det kompetente underudvalg i samråd med ordførerne for de tidligere udtalelser om samme emne.\n3. Hvis fristen tillader det, skal brevet fremlægges til debat på det førstkommende møde i det relevante underudvalg, inden det forelægges Regionsudvalgets formand til underskrift.\n1. Regionsudvalget bistås af et generalsekretariat.\n2. Generalsekretariatet ledes af en generalsekretær.\n3. På forslag af generalsekretæren fastlægger præsidiet generalsekretariatets opbygning således, at det er i stand til at sikre, at Regionsudvalget og dets organer fungerer bedst muligt, og til at bistå medlemmerne i udøvelsen af deres mandat. Samtidig fastlægges generalsekretariatets bistand til medlemmerne, de nationale delegationer, de politiske grupper og løsgængerne.\n4. Generalsekretariatet udarbejder referater af møderne i Regionsudvalgets organer.\n1. Det påhviler generalsekretæren at gennemføre de afgørelser, præsidiet eller formanden træffer i henhold til denne forretningsorden og gældende retlige bestemmelser. Generalsekretæren deltager uden stemmeret i præsidiets møder, som han tager referat af.\n2. Generalsekretæren udfører sit hverv under ansvar over for formanden, der repræsenterer præsidiet.\n1. Præsidiet ansætter generalsekretæren ved beslutning truffet med 2/3 flertal af de afgivne stemmer og efter prøvelse af beslutningsdygtigheden i henhold til artikel 37, stk. 2, 1. punktum, og under anvendelse af artikel 2 og andre tilhørende artikler i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.\n2. Generalsekretæren ansættes for en periode på 5 år. De nærmere ansættelsesbetingelser fastlægges af præsidiet.\n3. For så vidt angår generalsekretæren udøves de beføjelser, som i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne tillægges ansættelsesmyndigheden, af præsidiet.\n1. De beføjelser, som i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber tillægges ansættelsesmyndigheden, udøves\n- af generalsekretæren for så vidt angår tjenestemænd i ansættelsesgruppe AD 5-12 samt i ansættelsesgruppe AST\n- af præsidiet på forslag af generalsekretæren for så vidt angår de øvrige tjenestemænd.\n2. De beføjelser, som i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber tillægges ansættelsesmyndigheden, udøves\n- af generalsekretæren for så vidt angår midlertidigt ansatte i ansættelsesgruppe AD 5-12 samt i ansættelsesgruppe AST\n- af præsidiet på forslag af generalsekretæren for så vidt angår andre midlertidigt ansatte\n- for så vidt angår midlertidigt ansatte i formandens eller første næstformands kabinet:\n- af generalsekretæren på forslag af formanden for så vidt angår ansatte i ansættelsesgruppe AD 5-12 samt i ansættelsesgruppe AST\n- af præsidiet på forslag af formanden for så vidt angår de andre lønklasser i ansættelsesgruppe AD\n- af generalsekretæren for så vidt angår kontraktansatte, særlige rådgivere og lokalt ansatte i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.\nPræsidiet træder sammen for lukkede døre, når det træffer afgørelse i henhold til artikel 68 og artikel 69.\n1. Præsidiet opretter i henhold til artikel 36 et rådgivende Udvalg for Finansielle og Administrative Anliggender under forsæde af et medlem af præsidiet.\n2. Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggender varetager følgende opgaver:\na) Drøftelse og vedtagelse af det foreløbige forslag til overslag over Regionsudvalgets indtægter og udgifter, som generalsekretæren forelægger, i henhold til artikel 72;\nb) Udarbejdelse af forslag til præsidiets gennemførelsesbestemmelser og beslutninger i finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål, herunder spørgsmål vedrørende medlemmer og suppleanter.\n3. Formanden for Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggender repræsenterer Regionsudvalget over for EU's budgetmyndigheder.\n1. Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggender forelægger præsidiet det foreløbige forslag til overslag over Regionsudvalgets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår. Præsidiet forelægger et forslag til overslag for plenarforsamlingen til vedtagelse.\n2. Plenarforsamlingen vedtager overslaget over indtægter og udgifter og oversender det til Europa-Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet så betids, at tidsfristerne i finansbestemmelserne kan overholdes.\n3. Formanden gennemfører budgettet — eller foranlediger dette gjort — efter høring af Udvalget for Finansielle og Administrative Anliggender og efter de interne forskrifter, som præsidiet har fastsat. Formanden udøver denne funktion i overensstemmelse med Finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.\nInden for rammerne af udvalgets beføjelser kan præsidiet på forslag af generalsekretæren indgå aftaler med andre instanser eller organer.\n1. Regionsudvalgets udtalelser og rapporter såvel som meddelelser om anvendelsen af forenklet procedure i henhold til artikel 26 eller om, at der i henhold til artikel 62 ikke udarbejdes nogen udtalelse eller rapport, rettes til Rådet, Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet. De fremsendes ligesom resolutioner af formanden.\n2. Regionsudvalgets udtalelser, rapporter og resolutioner offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.\n1. Enhver unionsborger og enhver fysisk eller juridisk person, der har bopæl eller vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat, har i henhold til bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ret til aktindsigt i Regionsudvalgets dokumenter i overensstemmelse med de principper, betingelser og begrænsninger, der er indeholdt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001, og i henhold til de nærmere regler, der er fastlagt af Regionsudvalgets præsidium. På samme måde gives der så vidt muligt også andre fysiske og juridiske personer aktindsigt i Regionsudvalgets dokumenter.\n2. Regionsudvalget opretter et register over sine dokumenter. Præsidiet vedtager de interne regler om dokumentadgang og fastlægger en fortegnelse over de dokumenter, der er umiddelbart tilgængelige.\na) Udvalgets debatter skal være tilgængelige på de officielle EU-sprog, med mindre præsidiet træffer anden afgørelse.\nb) På plenarforsamlingen har medlemmerne ret til at tale på det officielle EU-sprog, de ønsker. Indlæg på et af de officielle EU-sprog simultantolkes til de andre officielle sprog samt til ethvert andet sprog, som præsidiet finder nødvendigt.\nc) Ved møder i præsidiet, underudvalg og arbejdsgrupper skal der være adgang til tolkning fra og til de sprog, som anvendes af medlemmer, der har bekræftet, at de deltager i mødet.\n1. Plenarforsamlingen kan med flertal blandt medlemmerne beslutte at revidere denne forretningsorden helt eller delvist.\n2. Plenarforsamlingen pålægger et ad hoc-underudvalg at udarbejde en rapport og et tekstforslag, på grundlag af hvilke Regionsudvalget vedtager nye bestemmelser med flertal blandt medlemmerne. De nye bestemmelser træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.


Kan en højtryksrenser skade din stenterrasse? | Samvirke\nVælg et 'mundstykke' til din højtryksrenser for at skåne din stenterrasse.\nDu kan lave alvorlige skader på din stenterrasse, hvis du højtryksspuler den. Strålen fra højtryksrenseren kan være så hård, at den ødelægger flisernes overflade, og du kan også komme til at spule sandet mellem fliserne væk.\nEr din stenterrasse virkelig hårdt ramt af alger og belægninger, kan en højtryksrenser dog være en effektiv løsning, så længe du bruger den rigtigt.\nSpul aldrig lodret ned i fliserne – så spuler du nemlig fugesandet væk. Hold derimod en sprøjtevinkel på omkring 30 grader.\nHvordan kan du ellers rense fliserne?\nDer er flere måder at rense flisens terrasser på:\nKøb en miljøgodkendt algefjerner og følg brugsanvisningen. Mange af produkterne skal påføres i tørvejr og have tid til at virke. Se Miljøstyrelsens liste over godkendte midler her\nUdskift ødelagte fliser: Hvis skaderne er begrænset til enkelte fliser, kan du erstatte dem med nye.\nVend fliserne: Hvis skaden omfatter hele terrassen, kan du vende fliserne og dermed få glatte, pæne overflader igen. Men den løsning kræver, at dine fliser er ens på begge sider.\nBolius: Højtryksrenser - hvad kan den bruges til?\nBolius: Hvordan fjerner du alger fra din stenterrasse?\nBolius: Terrasser af sten\nBolius: Hjælp! Jeg har højtryksspulet mine fliser\nBolius: 3 reperationer du selv kan lave på stenterassen


Altiplano mulighed - bankLæs Mere\nVigtigste » bank » Altiplano mulighed\nDEFINITION af Altiplano Option\nAltiplano-valgmulighed er en type "bjergkæde" -indstilling, der tilbyder en bestemt kuponudbetaling ud over funktionerne i en vaniljeindstilling. Altiplano-indstillingen er en kurvindstilling, der indeholder mere end en underliggende sikkerhed. Som sådan bestemmes prisfastsættelsen ikke kun af den implicitte volatilitet for hver sikkerhed, men også af sammenhænge mellem dem. Hvis ingen af værdipapirerne i Altiplano-kurven overgår en specificeret benchmark for afkast i løbet af optionens levetid, er udbetalingen af optionen kun den specificerede kupon. Men hvis en af de underliggende passerer benchmark, konverteres optionen til en vaniljeopkaldsmulighed på hver af de underliggende værdipapirer eller aktiver.\nBREAKING NED Altiplano-option\nAltiplano-optioner hører til en gruppe af "bjergkæde" -optioner oprettet af den franske bank Societe Generale som en innovativ måde at dække flere positioner med et enkelt derivat. Atlas, Himalayan, Annapurna og Everest er de andre navne på bjergkæden indstillinger, hver med forskellige funktioner. Alle disse strukturerede optioner giver fordelen ved lavere samlet volatilitet i en kurv versus volatilitet på individuelle værdipapirer, og med lavere volatilitet kommer reducerede afdækningsomkostninger.\nFor Altiplano-optioner er aktier typisk de underliggende værdipapirer, og kun visse aktier er vist i de mest udbredte Altiplano-emissioner. Disse muligheder oprettes for og handles af institutionelle investorer som banker og hedgefonde. Deres prisformler involverer komplekse Monte Carlo-simuleringer eller andre simuleringsteknikker, der kræver konfigurering af et sæt korrelationer mellem strejkeprisen for hver underliggende sikkerhed. Fordi Altiplano-optioner inkluderer en garanteret udbetaling, hvis visse negative begivenheder opstår, er de attraktive værdipapirer for investorer, der søger kapitalbeskyttelse.\nValg af bjergkæde Oprindeligt markedsført af Société Générale er optioner i bjergkæden en handelstaktik, der kombinerer funktioner til rækkevidde, regnbue og kurv. mere Definition af kurvoption En kurvoption er en type finansielt derivat, hvor det underliggende aktiv er en gruppe eller kurv af råvarer, værdipapirer eller valutaer. mere Udforskning af de mange funktioner i eksotiske optioner Eksotiske optioner er optionskontrakter, der adskiller sig fra traditionelle optioner i deres betalingsstrukturer, udløbsdato og strejkepriser. mere Valutamulighed En kontrakt, der giver indehaveren ret, men ikke forpligtelsen, til at købe eller sælge valuta til en bestemt valutakurs i en bestemt periode. For denne ret udbetales en præmie til mægleren, som vil variere afhængigt af antallet af købte kontrakter. mere Sådan fungerer optioner for købere og sælgere Optioner er finansielle derivater, der giver køberen ret til at købe eller sælge det underliggende aktiv til en angivet pris inden for en bestemt periode. mere Forståelse af volatilitetsskævheden Volatilitetsskævheden er forskellen i underforstået volatilitet (IV) mellem mulighederne uden for pengene, valgfri pengemuligheder og pengemuligheder. flere Partner Links\n© 2020 DEFINITION af Altiplano Option Altiplano-valgmulighed er en type "bjergkæde" -indstilling, der tilbyder en bestemt kuponudbetaling ud over funktionerne i en vaniljeindstilling. Altiplano-indstillingen er en kurvindstilling, der indeholder mere end en underliggende sikkerhed. Som sådan bestemmes prisfastsættelsen ikke kun af den implicitte volatilitet for hver sikkerhed, men også af sammenhænge mellem dem. Hvi Altiplano mulighed - bankLæs Mere


Ordflow i Reservatet - 3P Butikken\nForside / Danske bøger / Ordflow i Reservatet\nOrdflow i Reservatet er en kærlighedsfontæne. En leg med ord. Sproget tages ind bag formen og serveres på ny form med største kærlighed. Ord sættes sammen og skilles ad i forfatterens kærlige ordflow.\nOrdflow i Reservatet skal nydes med åbent hjerte, nysgerrighed og ro på intellektet.\n”Mental båndbredde i\nZonen A Myg Da La Ik´\nstyr på form\nslikkets motionscenter gir bløde pakker\nsnart kommer openergihammer\nOrdflow i Reservatet antal\nAnnelise Susanne Otkjær Thune\nAnnelise er uddannet 3P coach og facilitator. Overskriften for Annelises arbejde er livskvalitet i flow og mental wellness med fundament i De Tre Principper.\nAnnelise faciliterer coaching, kurser og retreats med fokus på at guide mennesker mod større forståelse og indsigt, så de lever et liv med ro, klarhed, glæde og kærlighed.\nAnnelise er medforfatter til bogen "Livet har dig – Seksten fortællinger om vejen fra styring og kontrol til nærvær og trivsel", og udgiver podcasten "En verden af tanker" og YouTube kanalen "Annelise Thune".\nFind mere information om Annelise på https://annelisethune.dk/\nVær den første til at anmelde “Ordflow i Reservatet” Annuller svar\nKirja Horst Frederiksen DKK 200,00


Kultur og Erhverv | Sønderborg Kommune\nDu er her: Hjem » Om os » Organisation » Kultur og Erhverv\nLæs mere om forvaltningen Kultur og Erhverv.\nDirektør (konst.): Nicolai Dupont Heidemann\nForvaltningen Kultur og Erhverv har til opgave at sikre en tæt kobling af områderne erhverv, handel og turisme og herigennem styrke koordineringen og samarbejdet på tværs af de enkelte områder. Forvaltningen har yderligere til opgave at bidrage til fastholdelse og udvikling af kommunens arbejde med bosætning, blandt andet ved at sikre en tættere kobling til kompetencerne på kultur- og eventområdet.\nKultur og Erhverv består af de tre afdelinger Projekt og Udvikling, Kultur, Idræt og Fritid samt Erhverv og Turisme.\nForvaltningen Kultur og Erhverv betjener følgende udvalg:\nAfdelingen fungerer som stabsfunktion i forvaltningen og understøtter det administrative arbejde. Samtidig har afdelingen ansvar for flere større projekter og udviklingsopgaver, som går på tværs af forvaltningerne.\nAfdelingen har fokus på det brede og inkluderende kultur- og fritidsliv og har mange samarbejdspartnere både internt i kommunen, men også ud over kommunens grænser. Eksempelvis de øvrige sønderjyske kommuner, Region Syddanmark og samarbejdspartnere syd for grænsen.\nOmrådet rummer 2 decentrale institutioner - Sønderborg Musikskole og Sønderborg Bibliotek.\nSønderborg Musikskole tilbyder undervisning fordelt på 18 skoler over hele Sønderborg kommune. Skovvej 16 i Sønderborg by danner rammen om hovedparten af musikundervisningen. Her har administrationen også til huse. Musikskolen har 48 lærere, der varetager undervisningen på 26 forskellige instrumenttyper, af over 40 samspilsgrupper og orkestre samt 28 børne- og rytmikhold. Musikskolen har ca. 1750 aktivitetselever, primært børn og unge under 25 år. Sønderborg Musikskole tilbyder desuden undervisning i drama hos Als Performance Akademi og undervisning i dans hos Sønderjyllands Danseakademi. Billedskolen Nordals er også en del af musikskolen.\nI afdelingen Kultur, Idræt og Fritid indgår også kommunens ungekoordinator, som arbejder med unge i alderen 15-25 år. Ungekoordinatoren har til opgave at sikre ungeinvolveringen i Sønderborg Kommunes ungdomskulturhus Mejeriet samt at have fokus på ungedemokrati, blandt andet via Sønderborg Ungdomsråd.\nAfdelingen rummer også Augustiana Kunstpark & Kunsthal i Augustenborg, som vægter lokal forankring og samtidskunst i international klasse. Følg med i udviklingen på Augustianas hjemmeside.\nAfdelingen arbejder blandt andet med at styrke samarbejdet på tværs af erhverv, turisme og handel via understøttelse og koordinering af aktiviteter inden for de tre områder.\nOrganisationsdiagram for Kultur og Erhverv


Tangeværkets fortsatte drift er ikke omfattet af VVM-reglerne - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab\nMiljø- og Naturklagenævnet har den 25. maj 2016 afgjort, at en tilladelse til vandindvinding, med henblik på videreførelse af Tangeværket og dets eksisterende drift, ikke er omfattet af VVM-bestemmelserne. Hermed opretholdtes Viborg Kommunes afgørelse af 5. februar 2015.\nViborg Kommunes afgørelse var indbragt for Miljø- og Naturklagenævnet af en række foreninger, der bl.a. påstod, at Tangeværket og dets forsatte drift var omfattet af VVM-bekendtgørelsen, hvorfor Viborg Kommune skulle have screenet Tangeværket og dets fortsatte drift efter VVM-reglerne. Det blev endvidere gjort gældende, at Tangeværket var omfattet af bilag 1 til VVM-bekendtgørelsen og dermed VVM-pligtigt som nyanlæg.\nSagen opstod, idet Folketinget i 2014 ophævede Tangeloven og dermed det særlige retsgrundlag (en koncession), som Tangeværket hidtil havde været reguleret efter. En ny tilladelse skulle derfor udstedes efter de almindeligt gældende regler. Der blev ikke foretaget fysiske ændringer af Tangeværket.\nKlagerne var af den opfattelse, at Tangeværket var omfattet af VVM-bestemmelserne. Dette skyldtes særligt, at Tangeværket skulle have sin første vandindvindingstilladelse m.v. efter den almindeligt gældende lovgivning. Spørgsmålet var herefter, om en eksisterende godkendelse til drift kunne anses som et "projekt" i retlig forstand.\nViborg Kommune har været af den opfattelse, at Tangeværet ikke var et "projekt" i planlovens og VVM-bekendtgørelsens forstand.\nNatur- og Miljøklagenævnet fandt, at to nyere domme fra EU-Domstolen var særligt relevante ved vurderingen af sagens spørgsmål. Det drejede sig om dom af 17. marts 2011 i sag C-275/09 om Bruxelles Lufthavn og dom af 19. april 2012 i sag C-121/11 af 19. april 2012 om et deponeringsanlæg (Pro-Braine), hvorved Domstolen fremhævede den tætte sammenhæng mellem en "tilladelse" og et "projekt" efter VVM-direktivet. I sidstnævnte dom udtalte Domstolen, at der "kun kan foreligge en "tilladelse" i direktivets forstand, såfremt et "projekt" skal gennemføres."\nDomstolen slog endvidere fast, at den blotte forlængelse af en eksisterende godkendelse til drift ikke kunne kvalificeres som et "projekt" i VVM-direktivets forstand.\nI sin vurdering lægger et flertal af nævnet (7-1) vægt på de ovenstående domme fra EU-Domstolen og finder ikke, at "tilladelsen til vandindvinding med henblik på videreførelse af Tangeværket og dets fortsatte drift udgør et "projekt" i VVM-reglernes forstand."\nFlertallet lagde således – på bagrund af EU-domstolens praksis – særlig vægt på, at der ikke skete fysiske ændringer i det bestående anlæg eller driften heraf, og at der alene var tale om en ny tilladelse som følge af en ændret regulering af grundlaget for Tangeværket, som gjorde det muligt at videreføre værket og dets eksisterende drift.


PressReader - BT: 2016-06-04 - Bjørnefri\nDet er ikke ofte, at livgarderne får lov til at smide den knap to kilo tunge bjørneskindshue, men på saerlig varme dage kan der gives dispensation, fortaeller Søren P. Østergaard, der er chef for vagtkompagniet ved den kongelige livgarde.\n»Det er vagtkommandøren på slottet, der afgør, om det er for varmt til at have bjørneskindshue på. Der er ikke nogen faste regler vi lytter til garderne.«\nHan går selv med huen og bekraefter, at den er ’meget varm’.\n»Hvis du spørger garderne, kan de nok bekraefte, at skråhuen er noget rarere som sommeren,« forklarer han.\nDet er i det hele taget en varm tjans at vaere i Livgarden. Uniformen består året rundt af uldjakke og -bukser, og det er da også sket, at en garder er besvimet på jobbet.\n»Det sker da, men det er flere år siden. I dag kan den enkelte garder bede om at blive udskiftet, hvis han føler ubehag. Dem, der er besvimet, har typisk ikke drukket vaeske nok eller har stået for meget på haelene,« fortaeller Østergaard.\nHan fortaeller i øvrigt, at skindet til de ikoniske huer er fra Canada og er certificeret efter Washingtonkonventionen om truede dyrearter. Den holder i 25 år, men bliver renset hver gang, den skifter ’ejer’.


PC fra 4. klasse - Gjerndrup Friskole\nDu er her: Forside-Hvad får du hos os?-PC fra 4. klasse\nPc og I-pads er redskaber i den daglige undervisning\nFra 4. klasse skal eleverne have deres egen pc, så de har mulighed for at medbringe den til undervisningsbrug. De yngste d.v.s. 4. og 5. klasse, behøver ikke medbringe den hver dag, men blot når de har en aftale med deres lærere om det.\nDe ældste elever, fra 6. til og med 9. klasse, skal hver dag medbringe deres computer, da de kan forvente at skulle bruge den til den daglige undervisning.\nDe ældste elever vil desuden kunne forvente at deres opgaver og kommunikation foregår på skolens intra, hvorfor de også der forventes at være logget in og dagligt orienterer sig om deres opgaver og i deres beskeder.\nNår vi har lavet denne ordning, er det fordi det digitale medie vinder mere og mere indpas i vores hverdag og eleverne skal derfor lære at bruge det og udnytte de ressourcer, der ligger i det. Dette oplever vi er nyttigt for dem selv så længe de er på Gjerndrup Friskole, men også i forhold til deres fremtidige skolegang, hvor de jo også vil møde IT som et vigtigt redskab i hverdagen.\nAlle elever har adgang til Office 365,så længe de går på Gjerndrup Friskole.\nFor installering af Office 365 skal man kontakte skoles sekretær, Anette Madsen, for at få en midlertidig kode.


Mit første program til Nintendo DS\nWed, Aug 20, 2008 Hej hensygnende blog. Dit går godt med min lille Marie, men det er ikke det det handler om nu :) Jeg har lavet mit første program til Nintendo DS. Det er en skridttæller der hedder sDepS (Sjovt fordi maskinen jo hedder DS). Jeg er med i en amatør software konkurrence her. Programmet har også fået sin egen homepage her. Hvis jeg bliver en af de bedste 10 programmer får jeg en premie.\nVi har været i Stockholm\nWed, Aug 15, 2007 Vi har været en uge i Stockholm alle tre. Det var en rigtig dejlig tur. Byen er jo helt fantastisk! Jeg har ikke været i Sverige i 10 år. Jeg anede ikke at byen var så flot. Du kan se billeder fra turen som et slideshow nedenfor (kræver flash). Hvis du vil se selve albummet kan du kigge her hvor billederne er tilgængelige i fuld opløsning.\nMarie en måned\nWed, Jul 11, 2007 Så er Marie blevet en måned gammel. Her er flere billeder. Klik på dem for at se større versioner.\nVi har fået en datter.\nThu, Jun 14, 2007 I søndags kl. 18:59 fødte Rie vores datter. Hun skal hedde Marie og ligner fulstændig Rie som hun så ud som spæd. Det gik helt utroligt godt. Da fødslen først var kommet i gang var det hele overstået på 9 minutter. Rie var RIGTIG god!\nThu, Mar 29, 2007 Der er sket noget meget underligt. Jeg er begyndt at høre rockmusik. Jeg tror det er fordi jeg har spillet meget GuitarFreaks og DrumMania på det seneste. Det er ligesom med Dance Dance Revolution. Da jeg begyndte at spille det, blev jeg ret hurtigt vild med EuroBeat og det er jeg stadig. Nu er turen altså kommet til japansk rock. Der er et virkeligt godt band der hedder The Pillows. De har en music-player på deres myspace hvor man kan høre en masse numre.


Der er gode produktlanceringer, og så er der udsendelser i løbet af sekunder, hvoraf sidstnævnte beskriver Colored Raine’s Queen of Hearts Palette, der solgte på bare fire minutter. Heldigvis bliver Queen of Hearts genopbygget (i oktober), men i mellemtiden har Colored Raine givet os en helt ny grund til at blive stoked: mini paletter kommer.\nI går annoncerede Colored Raine på Instagram, at de lancerer fire nye mini paletter engang i oktober. Og hver af de fire skyggeområder er så god til efterår. Først op, Beauty Rust-en græskar krydderi-værdig palette, der oscillerer mellem et cremet dybt guld, et dybt okseblod og en gnistrende rig, varm brun. Andet på dæk er Smoke Show, en køler tager på faldskygger, herunder en skinnende fersken, byglimmer sparkly black og en hyggelig matbrændt tranebær. Lovelies, som navnet antyder, er den smukkeste af de fire med en skinnende, iskold lyserød skygge, perfekt matrose og en oh-så-klassisk flåde. Og endelig er der Berry Cute, som indeholder nogle brights, herunder en skinnende daggloves violet, gnistrende støvrosa og trendy aubergine.\nDen tinier tager på Colored Raine’s besættelse-værdige paletter vil hver især indeholde seks skygge nuancer (i 26 mm pander) og vil falde til $ 36 en pop. Ligesom den oprindelige Queen of Hearts Palette ($ 50) indeholder hver mini palette en blanding af matte og shimmer nuancer. Naturlig skønhedsbonus: Skyggerne er også grusomløse og alle nyanser i paletterne (Lovlies) er også veganske-venlige.\nEr det oktober endnu?\nFor flere paletter at begejstret for:\nLime Crime’s nye paletter ser ligesom Polly\nNatasha Denona lancerer en ny øjenskyggepalette Dette\nColourPop er ved at slippe sin egen version af den nøgne


Vis alle kategorier Canon Storformat Tilbage\nVis Canon Storformat\nHvorfor ikke vælge at printe selv?\nVi ser en klar tendens til, at firmaer selv vælger at printe plakater, bannere og tegninger.\nPrint selv i store formater og øg effektiviteten og lønsomheden.\nFlere og flere virksomheder får øjnene op for de fordele, man opnår ved selv at printe i store formater. Én af de vigtigste årsager til at investere i en storformatprinter, som mange nævner, er uafhængigheden af eksterne leverandører.\nCanon tilbyder storformat-løsninger til alle tænkelige formål og behov. De dækker alle brancher - lige fra byggeri og fremstilling, detail og fritidssektoren, trykkerier og printshops til de mest krævende fotografer og kunstnere.\nHør hvad Søren Solkær har at sige om sit arbejde med print i store formater\nDen succesfulde fotograf Søren Solkær gør dig her klog på hvordan han mikser det kunstneriske med det kommercielle i hans arbejde med foto og print. Hør også hvordan Canons imagePROGRAF-printer gør en forskel i hans hverdag.\nOplev 3 klare fordele ved at vælge en TM-storformatsprinter\nOpdag i videoen tre af de unikke fordelene ved at printe med en storformatprinter fra Canons TM-serien, f.eks. den vandfaste blæktype og muligheden for at printe til kant.\nUdskriv og montér en roll up på under 15 minutter\nSe i videoen her, hvordan du kan udskrive og montere en roll-up på under 15 minutter. Det eneste du skal bruge er: en imagePROGRAF-printer, et medie at printe på og en roll up kassette.\nPrint helt til kanterne med Canon storformatprinter\nSe her i videoen hvor nemt og enkelt du printer flotte plakater, roll-ups og fotos helt uden hvide kanter med Canon storformatprintere.\nHvilke dokumenttyper bruger du?\nTeknisk CAD og GIS\nStregtegninger med perfekte detaljer og præcision er et krav i dag. Canon har løsninger til mindre virksomheder med behov for få tegninger. Og de har løsninger til større virksomheder med flerbruger-miljøer. Du kan tilvælge scan-modul og hvor stor en printvolume maskiner skal være bygget til.\nPlakater, roll-ups og bannere er oplagte selv at printe. Med Canons teknologi kan du printe færdige dokumenter, som er klar til montering direkte fra printere – uden efterfølgende skærearbejde. Du kan også printe selvklæbende folier til f.eks. vinduesdekorationer.\nDet er nemt selv at printe i højeste, fotografiske kvalitet med Canons serie af 12-farve printere. Der er indbygget kalibrering i maskinerne og det er nemt at få korrekte farveprofiler til alle typer af foto-papir – uanset fabrikatet. Så er du sikret et perfekt resultat.\nDer er mange gode grunde til selv at printe i store formater. Her er de tre vigtigste:\n• Der er penge at spare i forhold til at outsource printopgaverne\n• Anskaffelsesprisen på en storformatprinter er overraskende lav\n• Den løbende udgift til drift, herunder blæk og papir, er meget fordelagtig\n• Der er ingen spild idet du altid kan printe præcis, hvad du har behov for\n• Alle kan lave flotte print med vores brugervenlige løsninger\n• Det kræver ingen særlig viden eller kundskaber – du er hurtigt i gang\n• Du kan printe PDF-, JPG-, TIFF- og HP/GL2-filer direkte via softwaren\n• Du kan skabe dine egne dokumenter helt fra bunden, f.eks. plakater og bannere\n• Der er ingen leveringstid, når du printer selv\n• Dine print leveres på få minutter\n• Du kan printe døgnet rundt, alle ugens dage, hele året\nSe ubegrænsede muligheder med Canon\nDu kan printe på mange typer af papir og medier. Alt fra almindelig 80 g/m2 papir, til mat plakat-papir, halv- og helblanke fotopapirer, roll-up film, banner-materialer til inden- og udendørsbrug, selvklæbende folier til f.eks. vinduesklæb og meget mere.\nEksempler på udgifter til blæk og papir\nPrisen på et print varierer efter printermodel, medietype og dækflade. Her ser du en række eksempler på konkrete udgifter til blæk og papir ved print på forskellige printermodeller, medietyper og dækflader. Priserne er opgivet ekskl. moms og alle print er i formatet 500x700mm.\nIJM140 Transparent Paper 90 g/m2\nTekniske tegninger mv.\n• Blækudgift 1,36 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 3,62 DKK ekskl. moms\n1933B Matt Coated 90 g/m2\nPlancer og plakater i høj kvalitet med medium dækflade.\n• Blækudgift 3,11 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 3,68 DKK ekskl. moms\n9178A High Resolution Barrier Paper 180 g/m2\nPlakater og kunsttryk i høj kvalitet med ekstra høj dækflade.\n• Blækudgift 14,90 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 6,24 DKK ekskl. moms\n6060B Glossy Photo Paper 200 g/m2\nFotos og plakater i høj kvalitet.\n• Blækudgift 12,73 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 15,00 DKK ekskl. moms\n8946A Matt Coated 140 g/m2\nPlancer og plakater i høj kvalitet med høj dækflade.\n• Blækudgift 5,96 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 3,86 DKK ekskl. moms\n6059B Satin Photo Paper 170g/m2\n• Blækudgift 7,59 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 10,83 DKK ekskl. moms\n1928B Glossy Photo Quality Paper 300 g/m2\nFotos og plakater i ekstra høj kvalitet.\n• Blækudgift 32,82 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 22,13 DKK ekskl. moms\n6062B Glossy Photo Paper 240 g/m2\n• Blækudgift 16,24 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 17,24 DKK ekskl. moms\n6063B Satin Photo Paper 240 g/m2\n• Blækudgift 32,15 DKK ekskl. moms\n9172A Water Resistant Art Canvas 340 g/m2\nFotos og kunsttryk til montering i rammer.\n• Blækudgift 11,27 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 65,01 DKK ekskl. moms\n1929B Glacier Photo Quality Paper 300 g/m2\n• Blækudgift 32,44 DKK ekskl. moms\n3977 Artistic Satin Canvas 350 g/m2\n• Blækudgift 12,57 DKK ekskl. moms\n• Papirudgift 55,83 DKK ekskl. moms\nVil du vide mere om Canon Storformats Printere til din virksomhed?\nSå kontakt Peter, han er klar til at hjælpe med at finde lige den løsning der passer til dine behov.\nTak for din besked, vi kontakter dig snaret muligt.\nEnestående hastighed. Suveræn kvalitet. Se vores udvalg af storformatprintere\nImponerende resultater og effektiv produktivitet fra vores 24-64" skilte- og plakatprintere\nFremstil moderne, enestående produktioner og fremtidens galleriprint


Sovepose - Junior - Grøn → Køb billigt her - Gucca.dk\nHold dig tryg, tør og varm på campingturen, teltturen og alle andre slags overnatninger med denne super lækre sovepose. Denne sovepose kommer med et smart case der giver let opbevaring på lidt... Læs mere.\nHold dig tryg, tør og varm på campingturen, teltturen og alle andre slags overnatninger med denne super lækre sovepose.\nDenne sovepose kommer med et smart case der giver let opbevaring på lidt plads samt super nem transport. Soveposen måler cirker 145 cm i længde og 65 cm i bredde.\nVi har fra dag 1 haft fokus på, at Internethandel skal være så sikkert, billigt og hurtigt for kunderne som muligt.\nNår man handler online er sikkerheden uhyre vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca.dk prioriterer højt. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det også fuldstændig sikkert at handle og betale hos Gucca.dk.\nLige meget hvad du køber hos os, har vi altid 30 dages returret. Kort sagt vil det sige, at skulle du fortryde købet, så kan du med god samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene. Før du returnerer produktet til os, er det altid en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nVi ønsker ikke at lade dig vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre den hurtigste levering. Hvis varen er på lager, vil du typisk få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du kan få den nøjagtige lagerstatus på det individuelle produkt. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på flere forskellige måder. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsmetode, du vælger - kan du føle dig tryg og sikker. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Bemærk at pengene først hæves fra din bankkonto, den samme dag vi sender dit produkt - hvis du benytter betalingskort.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage imellem klokken 10-15, og vi er klar til at give dig den hjælp, du efterspørger, med godt humør og et smil på læben.\nHvis du ønsker det, har du mulighed for at følge din ordre, fra det øjeblik vi afsender forsendelsen, til den er ankommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du logge ind på din egen personlige ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi sender din forsendelse, på ordresiden. I samme øjeblik produktet er på vej, får du leveringsinformation herom via mail.\nSoveposer, Camping, Sovepose, Friluftsliv\nDin anmeldelse af Sovepose - Junior - Grøn\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_friluftsliv path__forside path__andreafdelinger path__friluftsliv path__sovepose path__bigbuyoutdoor path__soveposejuniorgrøn


C2IT Digital - nyt selskab i C2IT gruppen - rådgivning og strategi\nC2IT Digital – nyt selskab i C2IT gruppen\nC2IT Digital – nyt selskab med fokus på at rådgive SMV’er på den digitale rejse\nC2IT Group har i dag stiftet det nye selskab C2IT Digital. Formålet med selskabet er at rådgive små og mellemstore virksomheder på deres digitale rejse.\nC2IT Digital udspringer af et samarbejde mellem trekløveret; Carsten Sixhøi, Johannes Tange Jørgensen, som er hhv. CEO og CCO i C2IT Group og Laura Vilsbæk, som er stifter og ejer af virksomheden Nyibestyrelsen og selv aktiv i en række bestyrelser og advisory boards. Trekløveret har lang erfaring med SMV-markedet og ved, hvilke behov og udfordringer, der typisk findes i disse virksomheder.\n“SMV-markedet har et stort behov for at blive mere effektivt og konkurrencedygtigt – blandt andet på grund af den store mangel på arbejdskraft. Det er en katalysator for udvikling af flere digitale løsninger. Men markedet står i dag overfor tre store udfordringer: Virksomhederne har ikke det fornødne kendskab til de eksisterende teknologier. De har desuden vanskeligt ved at analysere sig frem til, hvor digitalisering kan skabe værdi. Og sidst men ikke mindst så savner man digitale kompetencer i virksomhederne. Det er disse udfordringer, vi mener, C2IT Digital kan hjælpe med at løse. Det er vi naturligvis ikke alene om, men mange af de eksisterende digitaliseringsvirksomheder har primært fokus på store virksomheder og det offentlige. C2IT Digital vil primært have fokus på de udfordringer, der findes i SMV-markedet,” siger Johannes Tange Jørgensen, som er direktør og partner i C2IT Digital.\nMentor for fremtidens it-talent\nC2IT Digital vil desuden gerne indtage en førerposition, hvad angår uddannelse af egne konsulenter. C2IT Digital vil naturligvis i etableringsfasen starte ud med en base af erfarne, digitale konsulenter. Disse konsulenter skal fremadrettet bidrage til at tiltrække og uddanne nye, unge, digitale talenter, som kan erhverve sig deres første erhvervserfaringer. “Vi vil gerne være et sted, hvor alle de dygtige, unge mennesker, der hvert år uddannes fra landets it-uddannelser, kan erhverve sig deres første erfaringer og dermed kickstarte deres karriere og lære at transformere ny teknologi til god forretning. Omvendt har både vi og kunderne brug for at blive holdt up-to-date af de unge, der kommer med friske øjne og kan se, hvor tingene ikke fungerer optimalt,” siger Laura Vilsbæk, som er partner og konsulent i C2IT Digital.\nC2IT Digital kommer til at udgøre det femte ben i C2IT Groups forretning, der i forvejen består af konsulenthuset People-IT, softwarevirksomheden IT Kartellet, investeringsselskabet C2IT Greenhouse og C2IT, der leverer ydelser baseret på standard software primært fra Microsoft til SMV-markedet.\n“Med C2IT Digital mener vi, at C2IT Group har en komplet pakke, der formår at servicere alle SMV-markedets behov for digitalisering. Men verden forandrer sig jo hele tiden, så hvem ved, om der kommer flere ben til C2IT Group i fremtiden – det gør der sandsynligvis,” siger Carsten Sixhøi, CEO i C2IT Group og bestyrelsesformand for C2IT Digital.\nC2IT Digital leverer ydelser inden for blandt andet:\nDigitalt Advisory Board\nOmtale af C2IT Digital i andre medier\n> ITWatch: Konsulenthus satser stort på de små (artiklen ligger bag login)\n> Erhvervsliv Trekanten: Digitalisering skal ned i harehøjde: Det gælder konkurrenceevnen


Ebeltoft – Sommerhus i en af Danmarks kønneste byer - Sol og Strand\nEbeltoft er en af Danmarks ældste og kønneste byer - beliggende midt i et enestående naturområde. Lej et sommerhus her og oplev aktiviteten og stemningen i den hyggelige turistby Ebeltoft med de snævre, charmerende brostensgader og de klassiske, skæve huse. Her findes desuden et hyggeligt havnemiljø, mange spændende forretninger og kunstnerværksteder, gode spisesteder og flere seværdigheder. Udover byens mange attraktioner, byder området også på dejlige, børnevenlige sandstrande i Ebeltoft Vig, det fredede naturlandskab Mols Bjerge samt Djurslands mange udflugtsmål. Sommerhusudlejning i Ebeltoft byder på mange sommerhuse, hvor I må medbringe hund.\nEt par km mod nord ligger den 2 km lange sandstrand ved Egsmark. Stranden er med sit lave vand utrolig børnevenlig. Stranden har Blåt Flag og egner sig foruden badning også godt til windsurfing. Mod øst ligger Boeslum Strand - Djurslands bedste badestrand med fint sand, sandbund, bølger og gode surfmuligheder.\nI umiddelbar nærhed af Ebeltoft finder I flere grønne områder, bl.a. de flotte, kuperede skovområder Handrup Bakker, Skramsø Plantage og Fruerlund Plantage. Søen Stubbe Sø ligger ved plantagerne og er et dejligt sted at gå tur, når I er på ferie i sommerhus her. Ca. 12 km fra Ebeltoft ligger Mols Bjerge, som er et storslået fredet naturlandskab med afvekslende natur, et utal af vandrestier og et rigt dyreliv. Tæt skov afløses af åbne hedebakker og der er flot udsyn over Mols, Kalø Vig, Ebeltoft Vig og Kattegat fra udsigtspunkterne Agri Bavnehøj (137 m) og Trehøje (127 m). Mellem Øer og Elsegårde, sydøst for Ebeltoft, ligger et stort hedeområde. Her findes mange sjældne og fredede dyre- og plantearter. Terrænet er kuperet, hvad der ofte giver en god udsigt over landskabet og havet. Der er mange gode naturstier i området.\nDer er gode fiskemuligheder langs kysten samt i områdets Put&Take fiskesøer. Fra havnen i Ebeltoft arrangeres der desuden havfisketure med kutter. Så der er rig mulighed for at tage ud at fiske, når I lejer et sommerhus i Ebeltoft. Fra Ebeltoft Golfklubs smukke, kuperede bane er der udsigt over Ebeltoft Vig og Mols Bjerge. Oplev evt. naturen fra cyklen langs cykelstierne hele vejen langs Ebeltoft Vig. I Ebeltoft Svømmehal finder I bl.a. dampbad, massage, solarium osv. hvis badevejret skulle svigte.\nVis alle sommerhuse i Ebeltoft


Baxter Neal Helson Bio, Affærer, Single, Alder, Nationalitet, Trommeslager | PFCONA\nHvem er Baxter Neal Helson?\nBaxter Neal Helson tidligt liv, barndom og uddannelse\nBaxter Neal Helson karriere, nettoformue og priser\nBaxter Neal Helson rygter og kontroverser\nBaxter Neal Helson kropsmål\nBaxter Neal Helson er en amerikansk trommeslager i Ashland, Kentucky. Han er dog berømt for at være eksmand til Tish Cyrus og mor til popsensationen Miley Cyrus. Desuden er han også biologisk far til Trace Cyrus og Brandi Cyrus.\nBaxter blev født i USA. Hans nøjagtige fødselsdato og fødested er dog ukendt. Når vi taler om hans nationalitet, er han amerikaner, og hans etnicitet er ukendt. Der er ikke nogen oplysninger om hans barndom og familiebaggrund.\nMed hensyn til hans uddannelse er der ikke nogen oplysninger om hans uddannelsesmæssige baggrund.\nBaxter er en amerikansk trommeslager i Ashland, Kentucky. Han er dog berømt for at være eksmand til Tish Cyrus, mor til popsensationen Miley Cyrus. Desuden er han også biologisk far til Trace Cyrus og Brandi Cyrus.\nSelv om han er trommeslager, steg han til berømmelse efter at have giftet sig med Tish Cyrus. Hun er en amerikansk skuespillerinde og producer. Desuden har hun produceret en film ved navn The Last Song med sin vandt datter Miley Cyrus i hovedrollen. Desuden har hun også medvirket i flere tv-shows som Billy Ray Cyrus: Home at Last, The Talk, The Insider, Access Hollywood og et par stykker mere.\nEfter deres skilsmisse opstod der også problemer med hensyn til deres børns forældremyndighed. Som følge heraf fik Tish forældremyndigheden over deres børn, mens Baxter fik tilladelse til at besøge og have en telefonsamtale med dem. Selv om Tish fik en kendelse om at indgive en anmodning, hvori det hedder, at han ikke kunne møde sine børn derefter. Efter at have giftet sig med Billy Ray Cyrus, adopterede Billy børnene og gav dem sit efternavn.\nDer er ikke nogen oplysninger om hans løn og nettoformue.\nHer til nu har han ikke vundet nogen priser i sin karriere.\nSå langt er der ikke nogen drastiske rygter om hans personlige og professionelle liv. Desuden har han aldrig stået over for nogen kontroverser i sin karriere til dato.\nBevægelse mod hans kropsmål, han har et par brune øjne og blondt hår. Bortset fra det, er der ikke nogen oplysninger om hans højde, vægt og andre kropsmål.\nBaxter er slet ikke aktiv på sociale medier. Fra nu af har han ikke nogen af disse sociale konti såsom Instagram, Facebook og Twitter.\nBy: adminPosted on maj 23, 2021\nHvordan følger du behandlingen af din selvangivelse i North Carolina?\nHappiest Season's Mary Holland fortjener din fulde opmærksomhed


Dansk er god latin på hospitalet\nForside ›Presse og Nyt›Pressemeddelelser og nyheder›Dansk er god latin på hospitalet\nDet skal være nemmere at finde rundt på Region Hovedstadens hospitaler. Derfor skifter afdelingerne de latinske og græske navne ud med mere mundrette danske navne.\n4. november 2015, KL 13:22\nHar du styr på, hvad Endokrinologisk afdeling gør? Hvad med Thoraxkirurgi? Det kan være svært for patienter og pårørende at finde rundt i de nuværende betegnelser på hospitalsafdelingerne, og derfor skifter Region Hovedstaden navnene ud med mere forståelige navne. På den måde bliver Endokrinologisk afdeling til afdeling for hormon- og stofskiftesygdomme, og thoraxkirurgi bliver til hjerte- og lungekirurgi.\nDet skal være nemmere at finde vej\nUdskiftningen sker som led i Region Hovedstadens mål om at patientens situation skal styre forløbet.\n- Når man kommer på hospitalet, er man i forvejen typisk under meget pres, og vi vil skabe den bedst mulige oplevelse for patienter og pårørende. Det skal blandt andet være lettere at finde rundt, og derfor vil vi gerne have forståelige og tydelige skilte, siger regionsrådsformand Sophie Hæstorp Andersen (S).\nPå Gentofte Hospital har man allerede byttet de gamle skilte på græsk og latin ud med de nye danske navne. Det har dannet grobund for en undersøgelse blandt borgere og patienter, og den viser, at klart de fleste foretrækker danske navne. Nu er planen så, at resten af Region Hovedstadens hospitaler skal følge trop.\n- Det kommer til at tage noget tid, for det er faktisk overraskende dyrt at skifte så mange skilte ud. Derfor gør vi det stille og roligt og holder fokus på at prioritere patienterne, siger regionsrådsformand Sophie Hæstorp Andersen (S).\nProjektleder Nikoline Ridder Christensen, mobil: 23 48 36 29\nRegionsrådsformand Sophie Hæstorp Andersen (S), via pressevagten i Region Hovedstaden, tlf.: 70 20 95 88\nPubliceringsdato: 04-11-2015 14:22


Nyt nummer af Gymnasieskolen med tema om afskedigelser | Gymnasieskolen Gå til hovedindhold\nNyhed Nyt nummer af Gymnasieskolen med tema om afskedigelser Nedskæringer, afskedigelser, den nye TR-rolle og karrierelæring er nogle af emnerne i det nye nummer af Gymnasieskolen. 25. januar 2016 af Malene Romme-Mølby Årets første nummer af Gymnasieskolen sætter fokus på afskedigelserne.\nVivi Karina Michelsen er en af de afskedigede lærere. Hun fortæller hudløst ærligt om den tidlige frygt, afskedigelsen og om at komme videre.\nOverskud frem for lærere - det er den hårde og ulige kamp, som foregår på mange skoler, fortæller tillidsrepræsentanter.\nNedskæringerne og afskedigelserne har allerede sat deres klare spor på skolerne, fortæller forhandlingschef i Gymnasieskolernes Lærerforening Claus Schreiner Andersen.\nNedskæringer kan true unges livslønGL advarer nu om, at nedskæringerne på skolerne ikke må blive en undskyldning for ikke at give lokalløn.Beregninger viser, at går lokallønnen i stå kan unge lærere miste mange tusinde kroner i løn på lang sigt.\nTema om karrierelæringGymnasieskolen har også et tema om karrierevalg og vejen til drømmeuddannelsen.Læs blandt andet om Nørre Gymnasium i Brønshøj, hvor der arbejdes aktivt med karrierelæring i undervisningen, så eleverne bliver klædt på til at træffe vigtige beslutninger om fremtiden.\nFarvel til vagthundenKritisk og kampklar. Sådan var Mette Louise Graah Rasmussen, da hun begyndte som tillidsrepræsentant. For det var sådan, man fik indflydelse, troede hun.I dag har hun indset, at man kun kan skabe en god arbejdsplads ved at samarbejde og have tillid til ledelsen.\nHun har gjort det cool at være klogHun har skabt og båret et af de første og mest succesrige talentplejeprojekter i Danmark.Nu står hun i spidsen for ScienceTalenter. Mød gymnasielærer Nynne Afzelius, der mener, at alle elever har ret til at skulle stå på tæer engang i mellem – også de dygtigste. Find bladet i postkassen eller se det her:\nRelaterede artiklerGL advarer: De unges lønstigninger må ikke ofresFyret lærer: Vi befinder os på et smeltende isbjergTR: Lærere ofres for overskudVejen til drømmekarrieren starter i gymnasietGL: Lærerne er hårdt ramtEmnerAfskedigelser Kommentarer\ntor, 28/01/2016 - 12:20\nlektorStorstrømsVUC Annette Nordstrøm Hansens oplysning om at mindst én gymnasieskole afskediger lærere samtidig med at skolen dyrker økonomisk overskud, kalder på reflektion og politisk handling.\nDet betyder nemlig at de økonomiske midler, som skatteyderne bevilliger til skolerne bliver brugt stik modsat af hvad de (formentlig?) er tiltænkt. Statens (:vores) penge bruges til at akkumulere overskud til gymnasier og bestyrelser, som har frihed til at gøre, hvad der passer dem. Men de er ikke virksomheder. De arbejder for lånte og øremærkede midler. De har ikke moralsk anstændighed til at ville se sammenhængen mellem utilsigtede store overskud og fyringen af medarbejdere. Det er frækt og skammeligt. Det var utænkeligt i 80'ernes gymnasium, men under taxameterstyringens diktatur er al anstændighed gået fløjten. Men tilsyneladende er det kun ronkedorgenerationen af lærere, som tør udtale sig. Folk er bange! Af de store partier i folketinget er det kun DF, som sammen med mindre oppositionspartier (indtil videre) ytrer betænkeligheder ved denne udvikling mod ren markedsstyring og ren uanstændighed. Hvordan stopper vi denne udemokratiske udvikling? Hvornår tør GL markere sig markant? Jeg betragter personlig en politik, hvor man sætter et økonomisk overskud, der ikke er indtjent på et normalt marked, over hensynet til den enkeltes beskæftigelse som en ren ABEKATTE-politik! Det er fuldstændig nederen!