Type 1 diabetes - Anatomi July\nFolk, der lider af denne sygdom, har brug for insulinbehandling til type 1-diabetes, hvilket betyder, at de har brug for daglige insulininjektioner.\nOgså meget vigtigt for behandling er slankekure, regelmæssig motion og konstant overvågning af blodglukose.\nHvorfor opstår denne sygdom, og hvad er det? Type 1 diabetes mellitus er en autoimmun sygdom i det endokrine system, hvis hoveddiagnostiske egenskab er:\nKronisk hyperglykæmi - forhøjet blodsukker.\nPolyuria som følge af dette - tørst; vægttab overdreven eller nedsat appetit svær generel træthed i kroppen mavesmerter.\nDe mest almindelige tilfælde af unge (børn, unge, voksne under 30 år) kan være medfødte.\nDiabetes udvikler sig når det opstår:\nUtilstrækkelig insulinproduktion ved endokrine celler i bugspytkirtlen.\nForstyrrelse af interaktionen mellem insulin og cellerne i kroppens væv (insulinresistens) som følge af en ændring i strukturen eller reduktionen i antallet af specifikke receptorer for insulin, en ændring i selve insulinets struktur eller en krænkelse af de intracellulære mekanismer for signaloverførsel fra receptorer til celleorganeller.\nInsulin produceres i bugspytkirtlen - organet ligger bag maven. Bukspyttkjertlen består af klynger af endokrine celler kaldet øer. Betaceller i øerne producerer insulin og frigiver det i blodet.\nHvis betaceller ikke producerer tilstrækkeligt insulin, eller hvis kroppen ikke reagerer på insulin, som er til stede i kroppen, begynder glukose at akkumulere i kroppen, snarere end at blive absorberet af cellerne, hvilket fører til prediabetes eller diabetes.\nPå trods af at diabetes er en af de mest almindelige kroniske sygdomme på planeten, er der i medicinsk videnskab stadig ingen klare oplysninger om årsagerne til udviklingen af denne sygdom.\nFor at diabetes skal udvikle, er det ofte nødvendigt at have følgende forudsætninger.\nProcessen med henfald af β-celler, der udgør bugspytkirtlen.\nDette kan forekomme både under eksterne bivirkninger og under autoimmune.\nTilstedeværelsen af konstant psyko-følelsesmæssig stress.\nUdtrykket "diabetes" blev først introduceret af den romerske læge Aretius, der levede i det 2. århundrede e.Kr. Han beskrev sygdommen som følger: "Diabetes er en frygtelig lidelse, ikke særlig hyppig blandt mænd, der løser kød og lemmer i urinen.\nPatienter, uden ophør, udsender vand i en kontinuerlig strøm, som gennem åbne vandrør. Livet er kort, ubehageligt og smertefuldt, tørst er umætteligt, væskeindtag er overdrevet og ikke i forhold til den enorme mængde urin på grund af endnu større diabetes. Intet kan holde dem fra at tage væske og udskille urin. Hvis de i en kort tid nægter at tage væske, munden tørrer op, bliver huden og slimhinderne tørre. Patienter har kvalme, de er agiterede og dør inden for kort tid. "\nDiabetes er forfærdelig for dens ødelæggende virkning på humane blodkar, både små og store. Læger til de patienter, der ikke behandler diabetes mellitus type 1, giver en skuffende prognose: udviklingen af alle hjertesygdomme, nyre- og øjenskader, ekstremiteter i endre.\nDerfor taler alle læger kun for det faktum, at du ved de første symptomer skal kontakte en medicinsk institution og udføre tests for sukker.\nKonsekvenserne af den første type er farlige. Blandt de patologiske forhold er følgende:\nAngiopati - beskadigelse af blodkarrene i baggrunden af kapillarernes energimangel.\nNephropathy - skade på renal glomeruli på baggrund af kredsløbssygdomme.\nRetinopati - beskadigelse af øjets nethinden.\nNeuropati - beskadigelse af membranerne i nervefibre\nDiabetisk fod - karakteriseret ved flere læsioner af lemmerne med celledød og forekomsten af trofasår.\nPatienter med type 1-diabetes kan ikke leve uden insulinudskiftningsterapi. Med utilstrækkelig insulinbehandling, hvor kriterierne for kompensation af diabetes ikke opnås, og patienten er i en tilstand af kronisk hyperglykæmi, begynder sen komplikationer at udvikle sig hurtigt og fremskridt.\nArvelig sygdom type 1 diabetes kan påvises af følgende symptomer:\nkonstant tørst og følgelig hyppig vandladning, hvilket fører til dehydrering;\ngenerel svaghed, hurtig forringelse af helbredet\nUdbruddet af type 1-diabetes er altid akut.\nHvis du opdager symptomer på diabetes, skal du straks undergå en lægeundersøgelse. Hvis en sådan diagnose finder sted, kræver patienten regelmæssigt lægeligt tilsyn og konstant overvågning af blodglukoseniveauer.\nDiagnosen af type 1 diabetes i langt de fleste tilfælde er baseret på identifikation af signifikant fastende hyperglykæmi og om dagen (postprandialt) hos patienter med alvorlige kliniske manifestationer af absolut insulinmangel.\nResultater, der viser, at en person har diabetes:\nFast plasma glucose er 7,0 mmol / L eller højere.\nVed udførelse af en to-timers test for glukosetolerance var resultatet af 11,1 mmol / l og derover.\nBlodsukker i en tilfældig måling var 11,1 mmol / l eller højere, og der er symptomer på diabetes.\nGlycated HbA1C hæmoglobin - 6,5% eller højere.\nHvis du har en blodglukosemåler til hjemmet, skal du blot måle dit sukker uden at skulle gå til laboratoriet. Hvis resultatet er højere end 11,0 mmol / l - er det sandsynligvis diabetes.\nBehandlingsmetoder til type 1 diabetes\nUmiddelbart må det siges, at diabetes i første grad ikke kan helbredes. Ingen stoffer er i stand til at genoplive de celler, der dør i kroppen.\nMålene for behandling af type 1 diabetes:\nHold blodsukkeret så tæt på det normale som muligt.\nOvervåg blodtryk og andre kardiovaskulære risikofaktorer. Især at have normale resultater af blodprøver for "dårligt" og "godt" kolesterol, C-reaktivt protein, homocystein, fibrinogen.\nHvis komplikationerne af diabetes opstår, så registrer det så hurtigt som muligt.\nJo tættere sukker i diabetiker er normalt, jo lavere er risikoen for komplikationer i hjerte-kar-systemet, nyrer, syn og ben.\nHovedfokuset i behandlingen af type 1 diabetes er den konstante overvågning af blodsukker, insulininjektioner, kost og regelmæssig motion. Målet er at holde blodglukose inden for normale grænser. Strammere kontrol med blodsukkerniveauer kan reducere risikoen for diabetesrelateret hjerteanfald og slagtilfælde med mere end 50 procent.\nDen eneste mulige mulighed for at hjælpe en patient med type 1 diabetes mellitus er at ordinere insulinbehandling.\nOg jo hurtigere behandling er foreskrevet, desto bedre er den generelle tilstand af kroppen, da den indledende fase af diabetes mellitus grad 1 karakteriseres ved utilstrækkelig insulinproduktion i bugspytkirtlen, og senere stopper den med at producere den overhovedet. Og der er et behov for at introducere det udefra.\nDosering af lægemidler vælges individuelt, mens man forsøger at efterligne insulinfluktuationer hos en sund person (vedligeholdelse af udskillelsesniveauet (ikke forbundet med indtagelsen af skrivning) og postprandial - efter et måltid). For at gøre dette skal du bruge insulin ultrashort, kort, mellemlang virkningsaktivitet og langtidsvirkende i forskellige kombinationer.\nNormalt forlænges insulin administreres 1-2 gange om dagen (morgen / aften, morgen eller aften). Kort insulin injiceres før hvert måltid - 3-4 gange om dagen og efter behov.\nFor at kontrollere type 1 diabetes godt, skal du lære mange forskellige ting. Først og fremmest finde ud af, hvilke fødevarer der øger dit sukker og som ikke gør det. Diabetisk kost kan bruges af alle mennesker, der følger en sund livsstil og ønsker at bevare ungdom og en stærk krop i mange år.\nUdelukkelse af simple (raffinerede) kulhydrater (sukker, honning, konfekture, syltetøj, sukkerholdige drikkevarer osv.); forbruge for det meste komplekse kulhydrater (brød, korn, kartofler, frugt, etc.).\nOverholdelse af regelmæssige måltider (5-6 gange om dagen i små portioner);\nBegrænsning af animalske fedtstoffer (svinefedt, fedtfattigt kød osv.).\nTilstrækkelig inklusion i kosten af grøntsager, frugt og bær er nyttig, fordi de indeholder vitaminer og sporstoffer, er rige på kostfiber og giver en normal metabolisme i kroppen. Men det skal huske på, at sammensætningen af nogle frugter og bær (svesker, jordbær osv.) Indeholder en masse kulhydrater, så de kan kun forbruges med hensyn til den daglige mængde kulhydrater i kosten.\nTil glukosekontrol anvendes en indikator som en brød enhed. Hun introducerede for at kontrollere sukkerindholdet i fødevarer. En brød enhed er lig med 12 gram kulhydrater. Til bortskaffelse af 1 brød enhed kræver i gennemsnit 1,4 enheder insulin. Det er således muligt at beregne den gennemsnitlige patients behov for sukkerarter.\nKost nummer 9 i diabetes indebærer forbrug af fedt (25%), kulhydrater (55%) og protein. En stærkere sukkerrestriktion er nødvendig hos patienter med nedsat nyrefunktion.\nUd over diæteterapi, insulinbehandling og omhyggelig selvkontrol bør patienterne opretholde deres fysiske form ved at anvende de fysiske aktiviteter, som bestemmes af den behandlende læge. Sådanne kumulative metoder vil hjælpe med at tabe sig, forhindre risikoen for hjerte-kar-sygdomme, kronisk højt blodtryk.\nVed træning øges følsomheden af kroppens væv til insulin og dets absorptionshastighed.\nForbruget af glukose stiger uden yderligere dele af insulin.\nVed regelmæssig træning stabiliserer normoglykæmi meget hurtigere.\nØvelse påvirker stærkt kulhydratmetabolisme, så det er vigtigt at huske, at kroppen under aktiv brug aktivt bruger glykogenbutikker, så hypoglykæmi kan forekomme efter træning.\nInsulin er et proteinhormon, der hjælper glucose fra blodet ind i cellerne. Uden det absorberes glucose ikke og forbliver i blodet i høj koncentration. Et højt glukoseindhold i blodet bærer ikke en energiværdi, og ved længerevarende hyperglykæmi begynder skader på blodkarrene og nervefibrene. Samtidig er cellerne energisk "sulte", de mangler glucose til implementering af metaboliske processer, så begynder de at udvinde energi fra fedtstoffer og derefter fra proteiner. Alt dette fører til mange konsekvenser, som vi beskriver nedenfor.\n6. Generel tilstand med nedsat ydelse, svaghed, træthed, muskel og hovedpine (også på grund af energisvamp af alle celler).\n10. På lang sigt forekommer forekomsten af komplikationer: nedsat syn, nedsat nyrefunktion, nedsat næring og blodtilførsel til underekstremiteterne, nedsat motor og følsom innervation af ekstremiteterne samt dannelse af autonome polyneuropati.\nMikroangiopatier indbefatter retinopati af nethinden (beskadigelse af øjets små øjne), nefropati (skade på nyrens vaskulære apparater) og skade på de andre organers små kar. Kliniske tegn på mikroangiopati forekommer mellem ca. 10 og 15 år af type 1 diabetes mellitus, men der kan være afvigelser fra statistikker. Hvis diabetes er godt kompenseret, og yderligere behandling udføres rettidigt, kan udviklingen af denne komplikation "udskydes" på ubestemt tid. Der er også tilfælde af meget tidlig udvikling af mikroangiopati efter 2-3 år efter sygdommens debut.\n- non-proliferative (diabetisk retinopati I): Blødningsområder, eksudative foci på nethinden, ødem langs de store skibe og i synsfeltets område.\nMakroangiopati i diabetes mellitus udvikler langsomt men støt. I starten er patienten subjektivt bekymret for øget muskel træthed, chilliness af ekstremiteterne, følelsesløshed og nedsat følsomhed i ekstremiteterne og øget svedtendens. Derefter er der allerede markeret afkøling og følelsesløshed i ekstremiteterne, mærkbar neglebeskadigelse (nedsat næring med tilsætning af bakterie- og svampeinfektion). Umotiveret muskelsmerter, leddens funktionssvigt, smerter ved gang, kramper og intermitterende claudikation er foruroligende, når tilstanden skrider frem. Kald det en diabetisk fod. Sænk denne proces kan kun kompetent behandling og omhyggelig selvkontrol.\nDiabetisk polyneuropati er skade på nerverne på grund af ødelæggelsen af deres membran. Nervekappen indeholder myelin (en flerlags cellevæg, 75% sammensat af fedtlignende stoffer, 25% protein), som er beskadiget ved konstant udsættelse for høje koncentrationer af glukose i blodet. Fra - for beskadigelse af membranen taber nerverne gradvist sin evne til at føre elektriske impulser. Og så kan det helt dø.\nHver af disse betingelser kræver hurtig hjælp både i selvhjælp og gensidig bistand og i medicinsk indgriben. Behandlingen af hver tilstand er anderledes og vælges afhængigt af diagnosens tilstand, historie og sværhedsgrad. Prognosen varierer også med hver tilstand.\nSelv tilladte produkter kan ikke forbruges tankeløst. Til udvikling af strømforsyningssystemet blev der oprettet en bord med brødaggregater\nI tilfælde af diabetes mellitus type 1 er patientens opgave at forhindre komplikationer. Dette vil hjælpe dig med regelmæssig konsultation endokrinolog, samt deltagelse i skoler af diabetes. Diabeteskolen er en informativ og uddannelsesmæssig aktivitet udført af læger af forskellige specialiteter. Endokrinologer, kirurger og terapeuter lærer patienter at tælle brød enheder, selvkontrol af blodsukker, genkende forringelse og yde selvhjælp og gensidig hjælp, pleje benene (dette er yderst vigtigt i udviklingen af angiopati og neuropati) og andre nyttige evner.\nType 1 diabetes mellitus er en endokrinologisk sygdom karakteriseret ved utilstrækkelig insulinproduktion og en stigning i blodglukoseniveauer. På grund af langvarig hyperglykæmi lider patienter af tørst, taber sig og hurtigt bliver trætte. Muskel og hovedpine, kramper, kløe, øget appetit, hyppig vandladning, søvnløshed, hot flushes er karakteristiske. Diagnose omfatter en klinisk undersøgelse, laboratorieundersøgelser af blod og urin, detektion af hyperglykæmi, insulinmangel, stofskifteforstyrrelser. Behandlingen udføres ved metoden med insulinbehandling, foreskrevet en kost, fysisk træning.\nUdtrykket "diabetes" kommer fra græsk og betyder "strømmer, strømmer", så sygdommens navn beskriver et af nøglesymptomerne - polyuri, udskillelse af en stor mængde urin. Type 1 diabetes mellitus kaldes også autoimmun, insulinafhængig og ungdomslig. Sygdommen kan forekomme i enhver alder, men oftere manifesterer den hos børn og unge. I de seneste årtier er en stigning i epidemiologiske indikatorer. Forekomsten af alle former for diabetes mellitus er 1-9%, andelen af insulinafhængig patologi er 5-10% af tilfældene. Incidensen afhænger af patienternes etnicitet, den højeste blandt de skandinaviske folk.\nFaktorer, der bidrager til udviklingen af sygdommen, undersøges fortsat. Hidtil er det blevet konstateret, at diabetes mellitus af den første type sker på basis af en kombination af biologisk prædisponering og eksterne bivirkninger. De mest sandsynlige årsager til skade på bugspytkirtlen, hvilket reducerer insulinproduktionen omfatter:\nArvelighed. Tendensen til insulinafhængig diabetes overføres i lige linje - fra forældre til børn. Identificeret flere kombinationer af gener, der prædisponerer for sygdommen. De er mest almindelige i Europa og Nordamerika. I nærvær af en syg forælder øges risikoen for barnet med 4-10% i forhold til den generelle befolkning.\nUkendte eksterne faktorer. Der er nogle miljøpåvirkninger, der fremkalder type 1 diabetes. Denne kendsgerning bekræftes af, at identiske tvillinger, der har nøjagtigt det samme sæt gener, bliver syge sammen kun i 30-50% af tilfældene. Det blev også fundet, at personer, der migreret fra et område med lav forekomst til et område med en højere epidemiologi, er mere tilbøjelige til at lide af diabetes end dem, der nægtede at migrere.\nViral infektion. Et autoimmun respons på pankreasceller kan udløses af en virusinfektion. Den mest sandsynlige effekt af Coxsackie og rubella virus.\nKemikalier, stoffer. Beta-celler i kirtelproducerende insulin kan påvirkes af nogle kemiske midler. Eksempler på sådanne forbindelser er rottegift og streptozocin - et lægemiddel til cancerpatienter.\nGrundlaget for patologien er manglen på produktion af insulinhormon i beta-cellerne i lancerne af pancreas Langerhans. Insulinafhængige væv indbefatter lever, fedt og muskulatur. Når insulinsekretionen falder, stopper de med at tage glukose fra blodet. Der er en tilstand af hyperglykæmi - et nøgle tegn på diabetes. Blodet fortykkes, blodstrømmen i karrene forstyrres, hvilket er manifesteret af forringelse af synet, trofiske læsioner i ekstremiteterne.\nInsulinmangel stimulerer nedbrydning af fedt og proteiner. De går ind i blodet og metaboliseres derefter af leveren til ketoner, som bliver energikilder til insulinuafhængige væv, herunder hjernevæv. Når blodsukkerkoncentrationen overstiger 7-10 mmol / l, aktiveres slamudskillelsen via nyrerne. Glukosuri og polyuri udvikler sig, hvorfor risikoen for udtørring af kropps- og elektrolytmangel stiger. For at kompensere for tabet af vand øger følelsen af tørst (polydipsi).\nIfølge Verdenssundhedsorganisationens anbefalinger er diabetes mellitus type I opdelt i autoimmun (udløses ved produktion af antistoffer mod kirtelceller) og idiopatisk (organiske ændringer i kirtlen er fraværende, forbliver årsagerne til patologi ukendt). Udviklingen af sygdommen forekommer i flere faser:\nIdentificere prædisponering. Forebyggende undersøgelser udføres, den genetiske byrde er bestemt. Under hensyntagen til de gennemsnitlige statistiske indikatorer for landet beregnes risikoen for udvikling af sygdommen i fremtiden.\nIndledende startmoment. Autoimmune processer aktiveres, β-celler er beskadiget. Antistoffer produceres allerede, men insulinproduktionen forbliver normal.\nAktiv kronisk autoimmun insulitis. Antistoftiteren bliver høj, antallet af celler, som producerer insulin, reduceres. Den høj risiko for diabetes manifestation i de næste 5 år er bestemt.\nHyperglykæmi efter kulhydratindlæsning. En signifikant del af insulinproducerende celler gennemgår destruktion. Hormonproduktionen falder. Et normalt fastende glukoseniveau opretholdes, men hyperglykæmi bestemmes efter spisning i 2 timer.\nKlinisk manifestation af sygdommen. Manifesterende symptomer karakteriseret ved diabetes. Sekretion af hormonet reduceres kraftigt, 80-90% af kirtelcellerne er underkastet destruktion.\nAbsolut insulinmangel. Alle celler ansvarlig for insulin syntese dør. Hormonet går kun ind i kroppen i form af lægemidlet.\nDe vigtigste kliniske tegn på sygdoms manifestation er polyuri, polydipsi og vægttab. Opmuntring til at urinere bliver hyppigere, mængden af daglig urin når 3-4 liter, og sengetøj forekommer nogle gange. Patienter oplever tørst, føler tør mund, drikker op til 8-10 liter vand om dagen. Appetitten stiger, men kropsvægten falder med 5-12 kg om 2-3 måneder. Derudover kan der være søvnløshed om natten og døsighed i løbet af dagen, svimmelhed, irritabilitet, træthed. Patienter føler sig konstant træthed, udfører næsten ikke deres sædvanlige arbejde.\nDer er kløe i huden og slimhinderne, udslæt, sårdannelse. Tilstanden for hår og negle forværres, sår og andre hudlæsioner heler ikke i lang tid. Forringet blodgennemstrømning i kapillærerne og karrene kaldes diabetisk angiopati. Kapillarernes nederlag manifesteres af et fald i synet (diabetisk retinopati), hæmning af nyrefunktion med ødem, hypertension (diabetisk nefropati), en ujævn rødme på kinderne og hagen. I makroangiopati, når vener og arterier er involveret i den patologiske proces, begynder atherosclerose i hjertet og nedre ekstremiteter at udvikle sig, gangrene udvikler sig.\nHos halvdelen af patienterne bestemmes symptomer på diabetisk neuropati, hvilket er resultatet af elektrolyt ubalance, utilstrækkelig blodforsyning og hævelse af nervesvævet. Ledningsevnen af nervefibre forværres, kramper fremkaldes. I perifer neuropati klager patienterne om brænde og smertefulde fænomener i benene, især om natten, prikken, følelsesløshed og øget følsomhed ved berøring. Autonom neuropati er karakteriseret ved funktionsfejl i funktionen af indre organer - symptomer på fordøjelsesbesvær, blæreparese, urininfektioner, erektil dysfunktion og angina pectoris forekommer. Med fokal neuropati opstår smerter af forskellig lokalisering og intensitet.\nLangvarig forstyrrelse af kulhydratmetabolisme kan føre til diabetisk ketoacidose, en tilstand kendetegnet ved akkumulering af ketoner og glukose i plasma, en stigning i blodets surhed. Det er akut: appetitten forsvinder, kvalme og opkastning, mavesmerter, duften af acetone i udåndingsluften vises. I mangel af lægehjælp kommer forvirringen, koma og død. Patienter med tegn på ketoacidose kræver nødbehandling. Blandt andre farlige komplikationer af diabetes er hyperosmolær koma, hypoglykæmisk koma (med forkert brug af insulin), "diabetisk fod" med risiko for limambuttering, alvorlig retinopati med fuldstændigt tab af synet.\nPatienter undersøges af en endokrinolog. Tilstrækkelige kliniske kriterier for sygdommen er polydipsi, polyuri, ændringer i vægt og appetit - tegn på hyperglykæmi. Under undersøgelsen præciserer lægen også tilstedeværelsen af arvelig byrde. Den estimerede diagnose er bekræftet af resultaterne af laboratorieundersøgelser af blod, urin. Påvisning af hyperglykæmi gør det muligt at skelne mellem diabetes mellitus med psykogen polydipsi, hyperparathyroidisme, kronisk nyresvigt, diabetes insipidus. I anden fase af diagnosen udføres differentiering af forskellige former for diabetes. Omfattende laboratorieundersøgelse omfatter følgende tests:\nGlucose (blod). Bestemmelse af sukker udføres tre gange: om morgenen på tom mave, 2 timer efter påfyldning med kulhydrater og inden du går i seng. Indikatorer for hyperglykæmi viser indikatorer fra 7 mmol / l på tom mave og fra 11,1 mmol / l efter at have spist kulhydratføde.\nGlukose (urin). Glykosuri angiver vedvarende og udtalt hyperglykæmi. Normale værdier for denne test (i mmol / l) er op til 1,7, grænseværdier er 1,8-2,7, patologiske værdier er mere end 2,8.\nGlyceret hæmoglobin. I modsætning til fri glucosefri blodglucose forbliver mængden af glyceret hæmoglobin i blodet forholdsvis konstant hele dagen. Diagnosen af diabetes er bekræftet med satser på 6,5% og derover.\nHormonale test. Insulin- og C-peptidforsøg udføres. Den normale koncentration af fastende immunoreaktivt insulin i blod er fra 6 til 12,5 μED / ml. C-peptidindekset tillader at evaluere aktiviteten af beta-celler, mængden af insulinproduktion. Det normale resultat er 0,78-1,89 μg / l, med diabetes reduceres markørkoncentrationen.\nProteinmetabolisme. Kreatinin og urinstofforsøg udføres. De endelige data giver mulighed for at afklare funktionaliteten af nyrerne, graden af forandring i proteinmetabolismen. Med nyreskadeindikatorer over normal.\nLipid metabolisme. Til tidlig påvisning af ketoacidose undersøges indholdet af ketonlegemer i blodbanen og urinen. For at vurdere risikoen for atherosklerose bestemmes blodkolesterolniveauer (total kolesterol, LDL, HDL).\nLægernes indsats har til formål at eliminere de kliniske manifestationer af diabetes samt forebygge komplikationer og uddanne patienter til selvstændigt at opretholde normoglykæmi. Patienter ledsages af et multiprofessionelt team af specialister, som omfatter endokrinologer, ernæringseksperter og træningsbehandling instruktører. Behandling omfatter rådgivning, brug af stoffer, træningssessioner. De vigtigste metoder omfatter:\nInsulinbehandling. Anvendelsen af insulinpræparater er nødvendig for den maksimale opnåelige kompensation for metaboliske sygdomme, forhindring af hyperglykæmi. Injektioner er afgørende. Indførelsesordningen er lavet individuelt.\nKost. En lav-carb, herunder ketogen diæt, er vist hos patienter (ketoner tjener som energikilde i stedet for glukose). Grundlaget for kosten består af grøntsager, kød, fisk, mejeriprodukter. I moderate mængder tillades kilder til komplekse kulhydrater - fuldkornsbrød, korn.\nDoseret individuel træning. Fysisk aktivitet er nyttig for de fleste patienter, som ikke har alvorlige komplikationer. Klasser vælges af en instruktør i træningsterapi individuelt, udføres systematisk. Specialisten bestemmer varigheden og intensiteten af træningen under hensyntagen til patientens generelle sundhed, niveauet for kompensation for diabetes. Udnævnt til almindelig gang, atletik, sports spil. Kraft sport, marathon løbe er kontraindiceret.\nLære selvkontrol. Succesen ved vedligeholdelsesbehandling af diabetes afhænger af patienternes motivationsniveau. Ved særlige klasser bliver de fortalt om sygdommens mekanismer, om mulige kompensationsformer, komplikationer, understreger vigtigheden af regelmæssig overvågning af mængden af sukker og anvendelse af insulin. Patienter behersker evnen til selvinsprøjtning, valg af fødevarer, menuopsamling.\nForebyggelse af komplikationer. Brugte lægemidler, som forbedrer den enzymatiske funktion af kirtleceller. Disse omfatter stoffer, der fremmer vævsoxygenering, immunmodulerende lægemidler. En rettidig behandling af infektioner, hæmodialyse, modgiftsterapi til fjernelse af forbindelser, der fremmer udviklingen af patologi (thiazider, kortikosteroider).\nBlandt de eksperimentelle behandlingsmetoder er værd at bemærke udviklingen af DNA-vaccine BHT-3021. Hos patienter, der fik intramuskulære injektioner i 12 uger, øgede niveauer af C-peptid - en markør for pancreas-celleaktivitet. Et andet forskningsområde er omdannelsen af stamceller til glandulære celler, som producerer insulin. Eksperimenter på rotter gav et positivt resultat, men for at anvende metoden i klinisk praksis er der behov for bevis for procedurens sikkerhed.\nDen insulinafhængige form af diabetes mellitus er en kronisk sygdom, men korrekt understøttende terapi hjælper med at bevare patientens livskvalitet. Forebyggende foranstaltninger er endnu ikke blevet udviklet, da de nøjagtige årsager til sygdommen ikke er blevet afklaret. I øjeblikket anbefales alle personer fra risikogrupper at gennemgå årlige undersøgelser for at opdage sygdommen på et tidligt stadium og i god tid starte behandling. Denne foranstaltning gør det muligt at nedsætte dannelsen af vedvarende hyperglykæmi, minimerer sandsynligheden for komplikationer.\nEn sådan alvorlig sygdom, som diabetes mellitus type 1, udvikler sig som følge af en vedvarende stigning i glukoseindholdet i blodbanen, hvilket skyldes utilstrækkelig produktion af hormoninsulin. Denne patologi bidrager ikke kun til en væsentlig forringelse af kvaliteten af det menneskelige liv, men kan også være årsagen til alvorlige komplikationer og kroniske sygdomme.\nUnder påvirkning af stressfaktorer på menneskekroppen opstår overdreven produktion af forskellige hormoner. Resultatet af denne proces er udtømningen af naturreservater, for påfyldningen af hvilken en person har brug for glukose. Forsøger at kompensere for manglen på glukose begynder en person at spise højt kalorieindhold. Som reaktion på et overdrevent indtag af glukose ind i kroppen producerer bugspytkirtlen massiv insulin. Således dannes en overtrædelse af glukoseudnyttelse og som følge af diabetes.\nEt karakteristisk symptom på type 1 diabetes er udseendet af ammoniak fra munden. Med udviklingen af diabetes mellitus er der væsentlig skade på blodårerne i nyrerne og øjnene. Det er ikke ualmindeligt, at folk, der lider af denne sygdom, klager over tab af synsglæde, selv for at fuldføre blindhed. Ved skader på nyreskibe dannes nyresvigt.\nDen primære opgave ved behandling af type 1 diabetes er erstatningsterapi, hvilket er brugen af hormoninsulin. Følgende typer af insulin skelnes mellem spredningen i kroppen og virkningsvarigheden:\nMetoder til indgivelse af insulin\nMinimere brugen af sådanne produkter:\nGennemgang af folkemæssige retsmidler til forbedring af hjernecirkulationen\nDer var et vaskulært gitter på benene: Hvad er årsagerne?\nCardiotokografi er en vigtig del af en omfattende vurdering af fostrets tilstand sammen med ultralyd og efter lukning. Ved hjælp af denne procedure registrerer læger livmoderkontraktioner og hjerteslag på et ufødt barn.\nHastigheden af det totale protein i blodet\nEEG eller MR: hvilken procedure at vælge\nÅrsager og symptomer på kvæg i mennesker


Kalundborg Messen – Slægtshistorisk Forening – Vestsjælland\nVi deltager i Kalundborg Messen 28.-29. oktober 2017 - kig ind på vores stand i afdelingen for foreninger.\nVi har de seneste par år kunnet konstatere et faldende medlemstal. Gennemsnitsalderen blandt medlemmer er forholdsvis høj.\nVi vil derfor gerne have nye medlemmer - både yngre og ældre. Slægstforskning kan også være interessant for yngre mennesker - når man er yngre, har man den fordel, at man kan få en masse at vide af ældre familiemedlemmer, samt få diverse materiale som billeder, breve, festsange, som fortæller noget om familiens fortid.\nVi kan bidrage med metoder til - på en nem måde - at finde rundt i arkiver og anvise en nem måde til registrering af de data, man finder om forfædrene.\nVi deltager med en stand på Kalundborg Messen i afdelingen for foreninger den 28.-29. oktober 2017. Kig ind til os på messen for at se og høre, hvad vores forening kan tilbyde. Og fortæl venner og bekendte om os.\nNext article:Nyt på Arkivalieronline


Apartament Roza i Brasov til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartament RozaStreet 9 Mai Nr.23, Brasov Centrum, Brasov, Rumænien, 500209 - Se på kortFantastisk8,9Baseret på55anmeldelserApartament RozaSe flere billederSe flere billederSe flere billeder8,9 Fremragende gæstebedømmelseSe alle anmeldelser"Personel was great. We have got good advices about the city,..."Lahvan_flaskiczCzech RepublicBadeværelseSe flere billeder8,3 Rigtig god placeringSe kortSe alle 31 billeder8,3BeliggenhedFaciliteter du vil elsketæt på offentlig transport\nSe billederDobbeltværelse med fælles bad (Double Room wi...12 m²2 enkeltsengeIndtast datoer for at se priserSe billederLejlighed med 2 soveværelser (Two-Bedroom Apa...57 m²6 enkeltsengeIndtast datoer for at se priserSe billederVærelse til 4 personer med delt badeværelse (...45 m²4 enkeltsengeIndtast datoer for at se priser\nSammenlign med lignende ejendommeNuværende udvalgApartament RozaHotel Aro-SportPension Casa SamuraiRolling Stone HostelGæstebedømmelseFantastisk 8,9 (55 anmeldelser)Fantastisk 8,4 (104 anmeldelser)Fantastisk 8,5 (1011 anmeldelser)Fantastisk 8,1 (127 anmeldelser)NabolagBrasov CentrumBrasov CentrumBrasov CentrumPrund-ScheiWi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-FiMorgenmad Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderetVælg datoerSe denne ejendomSe denne ejendomSe denne ejendom\nMere om Apartament RozaEn oversigtApartament Roza har en fremragende beliggenhed i Brasov Centrum og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Brasov. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Apartament Roza sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Parkering, familieværelse, grillfaciliteter, kæledyr tilladt, transportservice er blot nogle af de faciliteter der adskiller Apartament Roza fra andre hoteller i byen. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, tekøkken, køleskab, mikroovn, siddeområde, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som have. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartament Roza.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserdelt badeværelsemikroovntekøkkengratis vand på flaskeopvarmning køleskabsiddeområde Talte sprogspansk Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerDu bedes give Apartament Roza besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Hvad er Exchange-Traded Funds? - ETFs.dk\nBegrebet ”ETF” har i mange år været et hyppig brugt investeringsprodukt mange steder i verden. I Skandinavien har vi ikke brugt disse produkter så meget, men de sidste par år er det blevet meget mere anerkendt.\nEn ETF minder på mange måder om en investeringsforening eller en investeringsfond, der investerer sine midler i forskellige dele af markedet. Bogstaverne ”ETF” står for ”Exchange Traded Fund” og beskriver i store træk, at det er en fond, der kan handles direkte på børsen.\nExchange Traded Funds (ETFs) repræsenterer et underliggende marked\nEn ETF er altså en fond, der så vidt muligt afspejler det underliggende marked. En ETF kan afspejle mange typer markeder som eksempelvis:\nIndex (f.eks. SP500 eller Russel2000)\nLande (f.eks. Tyskland)\nRåvarer (f.eks. guld og sølv)\nSektorer (f.eks. den finansielle sektor eller biotech)\nEn ETF beskriver som oftest i navnet, hvilket underliggende marked, den dækker. Som eksempel på dette kan nævnes den meget handlede ETF med symbolet og navnet ”SPY – SPDR S&P500 ETF”. Bogstaverne ”SPY” er det symbol, som man kan finde ETF’en under i børslisterne. Den efterfølgende tekst fortæller, at denne ETF spejler det amerikanske marked, der hedder ”S&P 500”.\nVed at handle en ETF køber man sig altså på en nem måde ind i et helt marked ved blot at handle ét\nværdipapir. En ETF har den fordel, at den handles aktivt på børsen i løbet af dagen, hvilket giveren aktiv prisfastsættelse, der fluktuerer i løbet af dagen.\nHer under ses den meget likvide ETF ”SPY” på en dagsgraf ved siden af det faktiske indeks SP500\nTil venstre er det faktiske indeks og til højre ser vi ETF’en ”SPY”. Som det ses her, så følger ETF’en det reelle marked med stor præcision (Dog er ETF’en SPY kun 1/10 af prisen på det rigtige indeks). Der er enkelte udsving, men i store træk spejler ETF’en det faktiske marked uhyre præcist.\nDette gøres blandt andet ved, at udbyderen af ETF’en konstant allokerer deres midler, så de har samme vægtning og fordeling som aktierne har i det reelle indeks.\nNår man normalt køber sig ind i en investeringsforening, så køber man ofte en såkaldt ”aktivt forvaltet fond”. Det vil sige, at fonden har ansat analytikere til aktivt at vurdere, hvilke aktier, man bør investere i.\nLangt de fleste ETFs er i modsætning til dette ”passivt forvaltede”. Det vil sige, at man har et sæt regler om, hvordan midlerne til enhver tid skal fordeles for at spejle et marked. Man behøver derfor ikke have dyre ansatte til at vurdere allokeringerne løbende.\nEn almindelig dansk investeringsforening ligger med en årlig udgiftsprocent på 1-2% af den samlede kapital. I modsætning til dette ligger de fleste ETFs med en årlig omkostningsprocent på 0,1 – 0,2 %, hvilket giver en enorm forskel over en længere årrække.\nLeveraged og inverse ETF\nDer findes også nogle lidt mere eksotiske versioner af ETFs. De mest almindelige af disse kaldes ”Leveraged ETFs” og ”Inverse ETFs”. Dette er to spændende værktøjer, der kan bruges til enten at geare sine investeringer med (investere for flere midler end man har på kontoen) eller til at investere i at markedet skal ned i stedet for op (inverse ETFs).\nEn leveraged ETF kunne f.eks. hedde ” Gold Miners Index Bull 3x Shares ETF” (NUGT). Denne ETF spejler markedet for guldmineaktier med en 3-dobbelt gearing. Det vil sige, at hvis de valgte guldmineaktier stiger med 5 %, så stiger denne ETF med 15 % (alt andet lige). Dette er altså en nem måde at geare sine investeringer på, hvis man gerne vil eksponeres hårdere i et bestemt marked.\nEn inverse ETF kunne f.eks. hedde ” Short S&P500 ETF” (SH), hvilket beskriver et produkt, hvor du tjener 1 % i afkast, hvis markedet falder 1 % (alt andet lige).\nFordelene for investoren\nEn ETF giver almindelige investorer mulighed for nemt og billigt at sprede deres investeringer ud på råvarer, sektorer, geografiske områder, obligationer og meget andet på en måde, som de ikke havde mulighed for for blot få år siden.\nMan bliver her uafhængig af bankernes formidling af deres egne (ofte dyre) investeringsforeninger.\nOmvendt får man selvfølgelig heller ikke den aktive investering af midlerne. Men set i historisk perspektiv er kun meget få aktivt forvaltede fonde i stand til at slå markedet eller blot klare sig lige så godt som markedet. Så ønsker man et likvidt investeringsinstrument, der dækker et større marked, så er en ETF et glimrende valg.\nSkat på ETFs i Danmark\nVær opmærksom på ETF’er ikke beskattes som aktier i Danmark. Dette handler en af de kommende artikler om.


Hvad er symptomer på nikotin tilbagetrækning? - Zajacperrone.com\nHvad er symptomer på nikotin tilbagetrækning?\nSymptomer som følge af tilbagetrækning nikotin kan være fysisk og psykisk. Generelt er de fleste mennesker se et fald i fysisk nikotin abstinenssymptomer ca. 72 timer efter sidste brug af nikotin. Psykiske symptomer kan fortsætte i mange måneder senere, hvilket ofte kan redegøre for mennesker begynder at bruge nikotin igen.\nDe fysiske symptomer på nikotin tilbagetrækning i de første tre dage omfatter cravings. Disse trang tendens til at vare fra tre til fem minutter, så det er muligt at køre en trang. Distraherende sig selv fra trangen ved at deltage i en eller anden form for aktivitet i et par minutter som regel hjælper folk komme igennem en attrå.\nDe, nikotin tilbagetrækning er ofte irritabel, kan have en usædvanlig "kort lunte" og kan finde håndtering almindelige stressfaktorer ganske vanskeligt. Folk i nikotin tilbagetrækning kan også bemærke koncentrationsbesvær og ekstrem træthed. I virkeligheden, når det er muligt, kan træthed være en ven i stedet for fjende. Tage naps er en fantastisk måde at tage en pause fra cravings. Hvis det er muligt, forsøge at planlægge rygestop, når man har et par dages uafbrudt hvile, som på en weekend.\nNikotin tilbagetrækning kan forårsage en række af forkølelse eller influenza-lignende symptomer. Nogle mennesker refererer til disse som rygerens influenza. Dette kan omfatte tør eller ondt i halsen, tilstoppet næse, hoste og trykken for brystet. Nogle mennesker har hovedpine, og nogle kan lide gastrointestinale symptomer som forstoppelse, gas, eller kvalme under nikotin tilbagetrækning. Andre kan bemærke ømhed af tungen og / eller tandkødet.\nMens nogle undergår tilbagetrækning nikotin kan opleve træthed og finde sovende ganske let, andre kan finde det yderst vanskeligt at sove. Søvnløshed kan befordres af et par dage af lav dosis søvn medicin. At få søvn under nikotin tilbagetrækning er vigtig, da mangel på søvn tendens til kedelige ens evne til at modstå trang og kan forværre stemningen.\nNår gennem de fysiske symptomer på tilbagetrækning nikotin, kan folk stadig oplever psykiske symptomer på tilbagetrækning. Disse omfatter stadig ønsker en cigaret eller andre tobaksprodukter man har brugt tidligere, føler tabt uden ens sædvanlige rygning apparat, og simpelthen dybt manglende rygning eller skrå. Normalt ønsker en cigaret efter kroppen har afsluttet tilbagetrækning nikotin er ikke så presserende som cravings man oplever i de første par dage.\nDet hjælper til at erstatte gamle rygning eller tygges vaner med nye. Nogle mennesker finder trøst i tyggegummi, gumlede på cigaret-store gulerødder, eller gøre arbejdet med deres hænder, ligesom hækle, strikke eller træbearbejdning. Den tidligere ryger, der ikke erstatte gamle vaner med nye kører mere en risiko for at vende tilbage til rygning. Han eller hun føler sig som noget "manglende" fra deres liv, skaber angst.\nVedholdende depression, irritabilitet, manglende evne til at styre humørsvingninger, søvnløshed eller træthed garanterer en læge besøg. Folk bruger ofte nikotin til at styre deres adfærd, og nikotin kan maskere symptomer på mild psykiatriske lidelser som angst eller depression. Mange mennesker finder fordel i et kort kursus af anti-depressiva eller anti-angst medicin, mens overvinde de psykologiske symptomer på nikotin tilbagetrækning.\nNogle symptomer på tilbagetrækning nikotin omfatter at være irritabel, have nikotin trang og følelse trætte.\nNikotinplastre kan hjælpe folk gradvist vænne sig fra den kemiske.\nSøvnløshed kan være et symptom på nikotin tilbagetrækning.\nEn halsbetændelse er en mulig symptom på nikotin tilbagetrækning.\nFolk, der trækker fra nikotin for hurtigt kan lide svær hovedpine.\nSkrå is kan hjælpe med abstinenser af nikotin.\nTage en lur er en fantastisk måde at tage en pause fra nikotin trang.\nVedvarende søvnløshed efter afslutning nikotin berettiger en læge besøg.\nHvad er symptomer på koffein tilbagetrækning?\nHvad er symptomerne på Antipsykotika Tilbagetrækning?\nHvad er symptomerne på Hydrocodone Tilbagetrækning?\nHvad er en 401k Hardship Tilbagetrækning?\nHvad er en in-service Tilbagetrækning?\nPopulære Side Dishes til din ferie måltid\nHvad er de forskellige muligheder for Garage Hylder?\nReduktion Adskillelse Angst i din Chihuahua\nBegrænsning Bevægelse med halvlukkede skakspil\nHvad er en Reverse auktionen?\nFremhæv eller Bogmærke Feature af Kindle Fire E-reader


Prisbelønnet succesfuld TV-mand er død: Hvil i fred - Kendte.dk\nPrisbelønnet succesfuld TV-mand er død: Hvil i fred\n2. april 201814:24 | Af: Peter Koch\nHan var især kendt for serier om livet blandt gadebetjente i New York og Los Angeles.\nSteven Bocho ses her ved siden af Dennis Franz (til venstre), der var en af de store stjerner i tv-serien "NYPD Blue", som Bocho stod bag. Bocho døde af kræft i 2018. Foto: Fred Prouser/Scanpix.\nDen amerikanske manuskriptforfatter og tv-producer Steven Bochco, der var kendt som manden bag ikoniske serier som “Hill Street Blues”, “L.A. Law” og “NYPD Blue” fra 1980’erne og 1990’erne, er død.\nEt hav af nomineringer og priser\nDet var serien “Hill Street Blues” (på dansk “Distrikt Hill Street”, red.), der i 1981 for alvor satte gang i hans karriere. Allerede i seriens første år blev den indstillet til hele 27 Emmy-priser i forskellige kategorier.\nSærligt en enkelt replik står stærkt. I hver episode sluttede politichefen sergeant Phil Esterhaus sin morgenbriefing af betjentene i den fiktive storby af med formaningen “Let’s be careful out there” (pas på derude, red.).\nSidenhen fulgte flere serier fra Bochos hånd, mens han også skrev ét film-manuskript gennem sin karriere. The Guardian skriver, at hans store gennembrud kom i 1972, da han netop skulle skrive manuskriptet til filmen Silent Running. Oplevelsen skræmte ham dog langt væk fra den del af filmbranchen.\n– Når først du har afleveret dit manuskript, vil de ikke se på dig mere, for så ender du bare med at gå i vejen for en andens visioner, har han, ifølge The Guardian, fortalt om oplevelsen.


Farverige smykker for enhver smag - Lyngby Storcenter\nFarverige smykker for enhver smag\nHimlen uden for er lige så grå, som udsigten til sommeren er lang, og du trænger til et seriøst farvepop i dit outfit for at holde humøret oppe. Vi kender udmærket følelsen af gråt med ekstra gråt på i efterårs- og vinterhalvåret, men heldigvis kan du komme virkelig langt med få men velvalgte, farvestrålende accessories.\nSmyk dig farveglad\nFarverne kan komme mange steder fra, og det behøver ikke altid være et spørgsmål om at tage en kanariegul sweater på (selvom det uden tvivl vil skrue godt op for farve-charmen). Dit smykkevalg har nemlig også noget at skulle have sagt i jagten på et farverigt look, der både vil blive lagt mærke til og løfte dig ud af din efterårstristesse.\nGå efter et statement\nStore statement-smykker er fortsat på agendaen denne sæson, og dine øreringe må derfor hellere end gerne nå skuldrene, være store og fulde af farver – eller se ud som om, de er lavet af træ. Dine kæder må gerne flokkes om halsen på dig, også uden nødvendigvis at matche i farve og materialer. Og dine fingerringe må hellere end gerne leve deres eget liv – enten som single eller i flok.\nFind de smykker, der passer dit budget, og miks med dem, du har derhjemme i forvejen for dit eget personlige look. Vælg et nedtonet outfit for at give smykkerne fokus, eller tilsæt den kanariegule sweater, hvis du tør at gå all in.\nPiccolo armbånd i guld, 12.900,-\nRose sæt, 1.597,-\nLyserøde hoops, 129,-\nStine A candy creol, 465,- pr. stk.


Kommunikation i coronaens tid\nKommunikation i coronaens tid_700x400.png\n552.034 kBMay 4, 2020\nKrisens alvor kan foranledige marketingansvarlige til at tro, at de skal udvise mådehold i deres kommunikation. Det behøver de ikke. Vores nye forbrugerundersøgelse viser nemlig, at det i højere grad handler om, at kommunikationen skal kunne omsættes til handling ved at tilbyde løsninger og imødekomme forbrugernes behov og bekymringer.\nMyndighederne forsøger i disse dage at få deres teoretiske modeller for epidemistyring til at stemme overens med de praktiske erfaringer, som de tilegner sig i hverdagen. Ligeledes oplever vi i marketing, at vi befinder os i ukendt farvand, hvor teorier skal bestå deres prøve, og praksis skal ændres på kort tid.\nSamtidig er der vigtige ting for brands at overveje. Der kan nemlig være gevinst ved at investere, når andre skalerer ned, men samtidig kan man udløse en shitstorm, hvis opfattelsen er, at man lukrerer på krisen.\nÉn ting er dog sikkert, og det er, at brands er tvunget til at genoverveje deres kommunikation i en tid, hvor langtidsplanlægningen bliver udfordret af krisens omfang og hastighed. F.eks. indeholder næste uges tilbudsavis fra Rema1000 et par siders tema om konfirmation, og dagligvarekæden er blevet nødt til at forsikre forbrugerne om, at de ikke opfordrer til at holde fest, men blot er blevet fanget af det faktum, at avisen allerede er udformet og trykt for lang tid siden - dette til stor forståelse og god respons fra forbrugerne.\nDet samme var tilfældet for Aldi, som i sidste uge blev nødt til at trække tilbudsavisen tilbage, da håndsprit indgik som tilbud blandt spotvarene. I hurtigt skiftende tider er brands tvunget til at holde sig opdateret om krisens udvikling, og konteksten for deres kommunikation er blevet et vilkår, de ikke kan undgå at tage stilling til.\nMidt i diskussionen om, hvordan afsendere bør kommunikere, kan vi støtte os til eksperter, teorier og praktiske erfaringer, men vi kan også vælge at lytte til dem, som modtager kommunikationen: De danske forbrugere. Ønsker de egentlig, at brands kommunikerer til dem i en krisetid som denne – og hvordan vil de så tales til?\nFor at besvare alle disse spørgsmål, har vi igangsat en undersøgelse, der skal analysere de danske forbrugeres adfærd og holdninger i coronaens tid, herunder bl.a. deres forhold til brands’ kommunikation. Og lad os slå det fast med det samme: De danske forbrugere ønsker stadig, at brands skal kommunikere til dem.\n53.411 kBMar 26, 2020\nIfølge vores undersøgelse er det kun 5% af danskerne, som mener, at brands slet ikke skal kommunikere under den nuværende krise. Brands skal altså ikke være bange for at kommunikere, men det er vigtigt at være opmærksom på, om det bliver gjort korrekt – akkurat som i tiden før coronaen. For den gyldne regel for kommunikation gælder stadig: Det er afsenderen, som har ansvaret for, at budskabet bliver forstået korrekt.\n50% af danskerne mener, at brands skal tage situationen alvorligt og vise, at de tager samfundsansvar.\nSpørgsmålet er blot, hvad budskabet skal indeholde? Ifølge danskerne er det primært velfærden, som skal være omdrejningspunktet for kommunikationen. Halvdelen af alle danskere mener, at brands skal tage situationen alvorligt og vise, at de tager et samfundsansvar og hjælper, hvor de kan. Både ift. hvad de gør for egne medarbejdere (51%), og hvordan de hjælper Danmark med at komme på fode igen (33%).\nMange danskere er bekymrede for deres professionelle liv i øjeblikket, og frygten for en recession stiger i kraft med, at karantæneperioden bliver forlænget. Derfor er det oplagt for brands at kommunikere, hvad de har gjort for at sikre deres medarbejderes ve og vel i en usikker tid. Indsatsen kan også udvides til hele distributionskæden, som f.eks. når Salling Group frigiver en halv milliard til mindre danske leverandører ved at sætte kredittiderne på godkendte fakturer til side.\n49% af danskerne oplever en større grad af næstekærlighed lige nu.\nSelvom bekymringen er stor, er der lys i mørket, og halvdelen af alle danskere mener, at de oplever en større grad af næstekærlighed for tiden. Således har vi observeret en hidtil uhørt grad af lokalpatriotisme hos danskerne, og næsten en fjerdedel af dem tilkendegiver, at de i højere grad hjælper og støtter deres lokalmiljø under krisen. Flere Facebook-sider som eksempelvis 'Coronavirus - Østjylland hjælper hinanden' er opstået. Her tilbyder danskerne sin hjælp til medborgere, som eksempelvis ikke kan handle eller gå tur med hunden af frygt for smitte.\nDerfor kommer det heller ikke som en overraskelse, at danskerne mener, at brands skal hjælpe lokalmiljøet (28%). F.eks. har virksomheden Roomservice, der leverer gourmet-mad fra restauranter til forbrugerne, iværksat en kampagne under navnet ”støt lokalt”, hvor de selv betaler fragten og har gjort det muligt for kunderne at give deres lokale restaurant drikkepenge.\nNoget tyder på, at det ikke kun er lokalmiljøet, der kan få fornyet opmærksomhed i disse tider, men også danske varer i al almindelighed. Hver tredje dansker giver nemlig udtryk for, at de på nuværende tidspunkt i højere grad foretrækker at købe danske brands frem for udenlandske.\nOm det vil omsætte sig til reel handling, kan kun virksomhedernes salgstal i de kommende uger afsløre. Ikke desto mindre ser vi, at store danske virksomheder forsøger at gøre en forskel. Novo Nordisk har meldt ud, at de muligvis kan udføre coronatests i fremtiden, LEGO har leget med tanken om at fremstille beskyttende visirer til hjælp i sundhedssektoren, og Carlsberg har leveret alkohol til håndsprit. Alt sammen udtryk for, at kommunikation ikke kan gøre det alene. Der skal handling bag ordene.\nSelvom ca. hver femte dansker mener, at brands aktivt skal inddrage coronakrisen i sin kommunikation, er spørgsmålet, om man negligerer krisen, hvis man blot ”fortæller” frem for at ”gøre”, som når f.eks. McDonald’s ’Golden Arches’-logo bliver delt i to for at gøre opmærksom på ”social distancing”.\nSamtidig er det ikke forbudt at sælge, men det er værd at bemærke, at det ”kun” er 12%, der mener, at brands skal have et stort fokus på tilbud i deres kommunikation på nuværende tidspunkt. Noget tyder på, at der er vigtigere ting på spil end at spare penge.\n70% af danskerne følger mere med i nyhederne, end de plejer.\nCoronakrisen løber med al opmærksomheden for tiden, og 2 ud af 3 danskere følger mere med i nyhederne, end de plejer. Det er dog fortrøstningsfuldt for marketingbranchen, at brands’ kommunikation stadig er værdsat af de danske forbrugere. Hvordan brands skal kommunikere er altså i lige så høj grad et spørgsmål om, at marketingansvarlige løfter sig fra kontorstolen og gør en forskel i samfundet her og nu. Hvis vi spørger danskerne, kan tale ikke stå alene – der må også handling til.\nFra uge 12 og de næste seks uger undersøger Dentsu Data Services danskernes holdninger, adfærd, forbrugsvaner og mediebrug under Covid-19. Denne undersøgelse foretages via et online spørgeskema med 1000 respondenter i hver uge.


Mærke: js | Martech Zone\nLangsomme websteder påvirker afvisningsfrekvenser, konverteringsfrekvenser og endda din placering på søgemaskinerne. Når det er sagt, er jeg overrasket over antallet af websteder, der stadig er uhyre langsomt. Adam viste mig et sted, der i dag er vært på GoDaddy, der tog mere end 10 sekunder at indlæse. Den stakkels person tror, at de sparer et par kroner på hosting ... i stedet mister de masser af penge, fordi potentielle kunder bailerer dem. Vi har vokset vores læserskare ganske


Meddelelse om cookies – Officiel hjemmeside for Dubrovnik Palace Residence | Pensionater i Mokošica\nDenne meddelelse om cookies gælder for www.dubrovnikpalaceresidence.com der er ejet og administreres af Dubrovnik Palace Residence. Den beskriver hvordan vi anvender personlige oplysninger indsamlet af cookies og andre funktioner, herunder pixels (fremover betegnet "cookies") på vores website, www.dubrovnikpalaceresidence.com (fremover betegnet "websitet").\nHvis du ikke ønsker at cookies bliver anvendt som beskrevet her, og du ikke har mulighed for at blokere cookies direkte (f.eks. i indstillingerne for din browser), bedes du kontakte dubrovnikpalace@net.hr .\nHvis du har spørgsmål eller bekymringer angående vores håndtering af dine personlige oplysninger eller du ønsker at udøve nogen af dine rettigheder i forbindelse med denne meddelelse, er du velkommen til at kontakte os via dubrovnikpalace@net.hr . Du kan også rette spørgsmål og klager til din lokale datatilsynsmyndighed.


Billede - Create (1 Part) Vertical\nHome / BilledeCreate1PartVertical\nØnsker du at give din lejlighed et nyt look? Kommer du ind i huset og føler, at det er på tide at ændre noget? Eller har du måske brug for en perfekt gave? Dette højkvalitets billede "Create (1 Part) Vertical" er et værk af et dygtigt team af designere – unge kunstnere, grafikere og fotografer med hovedet fuld af ideer. Billedet, du er interesseret i, er en kombination af den højeste printkvalitet, omhyggeligt håndværk og de bedste materialer. Materialer af høj kvalitet Billedet "Create (1 Part) Vertical" trykkes på et særligt vlieseline lærred, som perfekt gengiver farver. Lærredet spændes op på en let, men stabil ramme af miljøvenlige materialer. Den højeste printkvalitet sørger for top dekoration, så er farverne levende og detaljerne perfekt gengivet, uanset billedets format. Trykte kanter Billedets kanter er trykte på alle sider, så billedet kræver ingen yderligere rammer og er klart til at blive hængt op på væggen. Print i højeste kvalitet! Særligt lærred i forbindelse med tilsvarende opløsning garanterer en perfekt skarphed af billedet og farvedybde. Lugtfrit produkt Vores billeder er lugtfrie og 100% sikre, derfor er de perfekte til at hænge op i dit barns soveværelse. UV-beskyttelse Det anvendte print er UV-resistent, så billederne blegner ikke, selv ved en langvarig udsættelse for sollys. Sikker emballage Før billedet afsendes, pakkes det ind i boblefolie og i en tyk boks. Moderne billeder med ægte designer præg Vores kunstnere gør brug af deres erfaring, passion og viden, viser sine kunstneriske færdigheder i hvert værk, så du kan få et billeder som præsenterer tendenser af moderne design. Vores billeder er en simpel og billig mulighed for at forny interiøret og at give det en ny karakter, og den brede vifte af mønstre kan tilfredsstille enhver smag. Vores tilbud omfatter bl.a. billeder for stilleben, landskaber, moderne billeder til stuen, abstrakte billeder, reproduktioner af malerier af berømte kunstner, verdenskort, industrielle billeder og mange andre. Et billede er en dekoration, der fanger øjet, uanset rummet, det befinder sig i! I vores tilbud finder du store billeder til stuen, repræsentative billeder til kontoret, afslappende billeder til soveværelset, billeder som personaliserer interiøret og giver det en unik stemning, glade billeder til børneværelse, osv. Et billede kan også dekorere væggen på mindre indlysende steder, som køkkenet, badeværelset eller gangen. Uanset rummet, billedet befinder sig i, giver det interiøret en unik stemning og skaber en hyggelig atmosfære for alle beboere og besøgende. Et billeder er også en original gave til følgende lejligheder: fødselsdag, bryllup som et symbol af en ny livsvej, indflytterfest, Jul, Valentinsdag, osv. Lad billedet "Create (1 Part) Vertical" ændre dit hus og dine venners boliger! Mindre


Det rum. er gået konkurs - PDF\nDownload "Det rum. er gået konkurs"\nLene Vibeke Ebbesen\n1 Det rum er gået konkurs 6 nr\n2 melige arbejds marked Af Henning Due, journalist Illustration af Monge Quentin Engang var det vejen frem. Alle hyldede virksomheders sociale ansvar. Men i dag står det skidt til med at leve op til ansvaret de største danske virksomheder rummer ikke psykisk sårbare, viser rundspørge nr. 02 7\n3 anskernes mentale usundhed koster milliarder", "angst er blevet en folkesygdom", "angst koster Danmark mest i produktionstab". Det var forsidestof på landets aviser, da Sundhedsstyrelsen i starten af september måned offentliggjorde en ny rapport med overskriften Sygdomsbyrden i Danmark, som konkluderer, at psykisk sygdom topper listen over de sygdomme, der gør mest ondt i samfundsøkonomien. "Angst tegner sig for flest nytilkendelser af førtidspension og for de største omkostninger til tabt produktion, og skizofreni er årsag til de største omkostninger til behandling og pleje, konkluderer rapporten, der har kortlagt såkaldt byrdemål for 21 udvalgte sygdomme, som "alle belaster folkesundheden i Danmark markant". Et af rapportens mere opsigtsvækkende regnestykker viser, at alene angst og skizofreni gennemsnitligt kostede det danske samfund mere end 13 milliarder kroner årligt mellem 2010 og 2012, når udgifterne til sygedage, førtidspensioner og tidlig død bliver lagt sammen. Sammen med depression topper angst og skizofreni også listen over sygdomme, der belaster samfundsøkonomien mest på grund af "produktionstab". Omsat til mandetal drejer det sig ifølge Sundhedsstyrelsens rapport om cirka danskere. Om Jørn Neergaard Larsen havde dem i tankerne, da han i august måned gav et af sine første interview som Venstres nye beskæftigelsesminister, er ikke utænkeligt. Beskeden var i hvert fald klar: Det bliver et centralt pejlemærke i regeringens arbejdsmarkedspolitik at beskæftige de tusindvis af voksne danskere, som har stået uden for arbejdsmarkedet i flere år. Vi skal finde veje til, at både unge og ældre, som har en arbejdsevne eller en restarbejdsevne, får mulighed for at udnytte den, lød budskabet fra ministeren. Det er heller ikke utænkeligt, at den afgåede SR-regering gjorde sig lignende tanker, da Helle Thorning-Schmidt (S) og hendes ministre gennemførte ikke færre end tre arbejdsmarkedsreformer førtidspension og fleksjobordningen, kontanthjælp og sygedagpenge og dermed forsøgte at løse en af de største arbejdsmarkedspolitiske udfordringer i årtier: At forvandle danskere, der kæmper med fx misbrug, psykisk sygdom eller fysiske helbredsproblemer, fra minusser på de offentlige budgetter til plusser på virksomhedernes bundlinjer. Men i corporate-danmark er der ikke meget hjælp at hente. Derude er de fleste døre stadig lukket for arbejdsledige danskere med psykisk handicap, viser en rundspørge, som magasinet P har gennemført blandt landets største private og offentlige virksomheder. Kun 10 ud af 33 af de adspurgte virksomheder oplyser, at de har formuleret en inklusions- eller mangfoldighedspolitik og arbejder systematisk med at hjælpe borgere med psykiske lidelser i arbejde. Psykisk udfordring værre end fysisk Skæver man til arbejdsløshedsstatistikken for lige netop den gruppe, ser det heller ikke for godt ud. I samtlige undersøgelser siden 2002, da SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd begyndte at undersøge området har beskæftigelsesandelen været markant lavere for personer med psykiske lidelser sammenliget med personer med andre handicap eller helbredsproblemer. For personer med psykiske lidelser mellem år, som var ansat på særlige vilkår, lå beskæftigelsesandelen på 25 procent, mens andelen var næsten dobbelt så høj for personer med fx mobilitetshandicap, som var ansat på særlige vilkår. SFI-undersøgelserne viser også, at beskæftigede personer med psykiske lidelser oftere er ansat på særlige vilkår sammenlignet med personer med andre typer handicap. Hele 42,3 procent af de beskæftigede med psykiske lidelser i den arbejdsduelige alder var sidste år ansat på særlige vilkår, mens det kun var tilfældet for 27 procent af de beskæftigede personer med fx mobilitetshandicap. Samtidig arbejder mennesker med psykiske lidelser gennemsnitligt blot 23 timer om ugen, hvor personer med handicap i det hele taget arbejder 30 timer om ugen. Hvorfor det forholder sig sådan, har Knud Kristensen, formand for landsforeningen SIND, ikke noget bud på. 8 nr\n4 Vi ansætter ikke folk, der har skizofreni eller andre psykiske lidelser alene fordi, de har en lidelse. Stig Flindt, personalechef i Novo Nordisk Vi ved, hvad der skal til for personer med fx mobilitetshandicap. De har måske brug for en kørestolsrampe, så de kan komme ind og ud af bygningen eller et hæve/sænkebord, så deres ryg ikke lider mere skade. Men så let er det ikke, når mennesker med psykiske funktionsnedsættelser skal ud at fungere på arbejdspladsen, måske fordi deres handicap er usynligt, siger han. Om igen Novo Nordisk, Carlsberg og A.P. Møller-Mærsk er blot tre af de 23 store danske virksomheder, magasinet P har været i kontakt med, som ikke arbejder systematisk med at få ledige med psykiske lidelser i job. Hos Novo Nordisk forklarer personalechef Stig Flindt, at virksomheden prioriterer andre indsatser. Vi arbejder med at fastholde medarbejdere, der bliver syge, og vi har et samarbejde med Landsforeningen Autisme, hvorigennem vi har ansat flere folk med autisme. Men vi ansætter ikke folk, der har skizofreni eller andre psykiske lidelser alene fordi, de har en lidelse, siger Stig Flindt. Men heller ikke de store offentlige arbejdsgivere har særligt stort fokus på området, viser Magasinet P s undersøgelse. Blandt landets fem regioner, der bl.a. driver offentlige sygehuse og hospitaler og tilsammen beskæftiger cirka mennesker, har kun Region Nordjylland og Region Midtjylland udarbejdet en officiel politik på området. Dette på trods af at Danske Regioner har en officiel arbejdsmarkedspolitik, som blandt andet indeholder et afsnit med overskriften "samfundsansvar og mangfoldighed", hvori der står, at Danske Regioner har en målsætning om at "skabe de bedste rammer for at løfte et samfundsansvar". Det skal bl.a. ske ved "at udvikle og modernisere overenskomstbestemmelser om ansættelse på særlige vilkår" og ved "at understøtte regionernes indsats for, at medarbejdersammensætningen afspejler mangfoldigheden i befolkningen". Landsforeningen SIND kritiserer den haltende indsats på området. I årevis har man forsøgt at gøre denne gruppe parat til arbejdsmarkedet via offentlige beskæftigelsesindsatser med fokus på bl.a. rehabilitering og recovery, men arbejdsmarkedet er tydeligvis ikke blevet gjort parat til at modtage dem, siger formand Knud Kristensen. Det er ikke i orden, at virksomhederne sidder på hænderne, når man tænker på, at der fra politisk side er et bredt forankret ønske om, at flere udsatte borgere skal i beskæftigelse, og når vi samtidig ved, at det især for psykisk syge er svært at få fodfæste på arbejdsmarkedet, siger han. Gammel sag Arbejdsmarkedets parter har ellers haft øje på problematikken i årevis. Allerede tilbage i 2000 satte Dansk Arbejdsgiverforening (DA) og LO hovedorganisationen for fagforeninger sig sammen og skrev en aftale med overskriften Videreudvikling af den sociale indsats for et mere rummeligt arbejdsmarked. Intet mindre end "fremtidens vækst og velfærd" var dengang på spil, kan man læse på de indledende linjer i aftalen: "Demografien vil i en lang periode fremover bidrage negativt til arbejdsstyrken", og derfor "er det helt nødvendigt, at så mange som muligt får en mulighed for at spille en aktiv rolle på arbejdsmarkedet", skriver parterne. Lige så klart som problemet blev beskrevet, lige så klar var løsningen: "Flere med nedsat arbejdsevne skal integreres på arbejdsmarkedet, og færre skal udstødes og marginaliseres," konkluderede DA og LO. I stort set alle private og offentlige 2015 nr. 02 9\n5 Vi støder ofte ind i en række hårdlivede myter om psykisk sygdom, som vi forsøger at mane til jorden. I mange virksomheder kan der både blandt ledere og medarbejdere være forestillinger om, hvad forskellige psykiske diagnoser er, som ikke holder helt stik med virkeligheden. Jakob Gudbrand, virksomhedschef i Odense Kommune overenskomster på DA/LO-området blev der indført såkaldt sociale kapitler aftaler, der gjorde det muligt for parterne selv at tage et socialt ansvar på arbejdspladsen på to grundlæggende områder: Ved at fastholde eksisterende medarbejdere eller ved at rekruttere nye medarbejdere, der har såkaldt nedsat arbejdsevne. I dag godt 15 år senere kan dokumentet stadig graves frem med en Google søgning, men det er godt gemt væk på DA s hjemmeside. Muligvis fordi hensigtserklæringen, der teknisk set stadig står ved magt, for længst er taget ud af bunken med strategisk vigtige dokumenter, som LO s og DA s forhandlere medbringer til kaffe- og forhandlingsmøder. Eller som DA s chefkonsulent på området, Henning Gade, formulerer det over for Magasinet P. Virkeligheden har nok overhalet os indenom. Knud Kristensen fra SIND peger på, at der i dag findes værktøjer nok. Men problemet er ifølge ham, at ingen af dem er lovpligtige. Der findes fleksjob, jobtilskudsordninger, praktikmuligheder og ikke mindst de sociale kapitler, som arbejdsgiverne selv har vedtaget og indskrevet i de fleste overenskomster sammen med LO, og som giver virksomhederne mulighed for at ansætte folk med handicap uden for overenskomsterne på individuelt tilpassede aftaler, siger han. Men hvis virksomhederne alligevel ikke vil ansætte ledige med psykisk handicap frivilligt, bør de tvinges. Fx ved at der indføres klausuler i offentlige udbudsopgaver, der betyder, at de virksomheder, der har ansat folk med psykiske lidelser, får fortrinsret til de udbudte opgaver. Manglende viden Henning Gade erkender, at de store virksomheder kunne være bedre til at gøre en indsats på området. Men ifølge DA s chefkonsulent er det ikke velvilje, arbejdsgiverne mangler, men viden. Et budskab, DA har haft med i årevis, men som ifølge Henning Gade stadig er aktuelt, fordi skoen fortsat trykker mest der. Arbejdsgiverne har svært ved at gennemskue, hvilke konsekvenser det får for virksomheden at ansætte en person med et psykisk handicap. Der findes for lidt viden om psykisk sygdom, som er målrettet arbejdsmarkedet, siger han. Usikkerheden afspejles i en SFI-spørgeskemaundersøgelse i Årbog 2013, der undersøger virksomhedernes sociale engagement. Heri svarer en fjerdedel af de adspurgte offentlige og private arbejdsgivere, at ansættelse af personer med psykiske lidelser "i høj eller nogen grad" gør " andre medarbejdere utrygge", er "en belastning for medarbejdernes sociale fællesskab" og er "for stor en økonomisk byrde". 10 nr\n6 En ud af tre af virksomhederne i spørgeskemaundersøgelsen svarer desuden, at ansættelse af personer med en psykisk lidelse betyder "dårligere kvalitet i arbejdet", mens halvdelen af de adspurgte virksomheder svarer, at de "i mindre grad" eller "slet ikke" har "forbehold over for ansættelse af personer med en psykisk lidelse". Men den slags negative forestillinger om psykiske lidelser har ikke meget med virkeligheden at gøre, mener psykologernes formand, Eva Secher Mathiasen. Man bliver jo ikke en mindre dygtig medarbejder, fordi man har en psykisk lidelse. Det betyder måske, at man ikke kan arbejde på fuld kraft 37 timer om ugen, men det betyder ikke, at man ikke er et aktiv for virksomheden, og at man ikke kan bidrage til at skabe økonomisk overskud i virksomheden, siger hun. Henning Gade mener ikke, at man kan klandre de store virksomheder for at være berøringsangste. Forudsætningen for at psykisk syge ledige kan komme i betragtning til et job er, at jobcentrene præsenterer gruppen ordentligt for virksomhederne og afliver myter og alle mulige vilde forestillinger om psykisk sygdom. Vi oplever, at kommunerne mangler strategier til det, og så kan man ikke bebrejde virksomhederne for ikke at stå i kø til at ansætte psykisk syge, siger Henning Gade. En undersøgelse fra Psykiatrifonden fra tidligere på året peger i samme retning. Den viser, at et flertal af de kommunale medarbejdere, der i kølvandet på førtidspensionsreformen fra 2013 blev sat til at hjælpe psykisk sårbare med at få job ved at lave opsøgende og oplysende arbejde blandt virksomheder de såkaldte fleksjobambassadører synes, at de ved for lidt om psykiske lidelser og efterlyser råd om, hvordan de kan præsentere en ledig og psykisk sårbar borger over for virksomhederne. Men ifølge Henning Gade trykker skoen også et andet sted. Visitationen skal forbedres ude i kommunernes jobcentre, så arbejdsgiverne kan få afklaret, hvad de ledige kan yde helt præcist i en arbejdssituation. Det er socialrådgiverne ikke gode nok til at vurdere, og der er der brug for en lægelig vurdering, siger Henning Gade. Hårdlivede myter I Odense Kommune, landets tredjestørste, mener virksomhedschef Jakob Gudbrand ikke, at det er jobcentrenes ansvar. Selvom vi har sociallæger ansat, er det som udgangspunkt ikke jobcentrets spidskompetence. Vi er afhængige af et godt samarbejde med psykiatrien, siger han. Ifølge Jakob Gudbrand er jobcentrenes vigtigste opgave at formidle "relevant viden" videre til arbejdsgiveren og klæde virksomheden på til at tackle de problemer, der kan opstå, når man ansætter personer med en psykisk lidelse. Det er også kommunernes opgave at lave en tæt opfølgning i starten af den lediges arbejdsperiode, forklarer han. Men Jakob Gudbrand erkender, at kommunerne generelt ikke har været gode nok til at hjælpe ledige med psykiske lidelser i arbejde. Vi støder ofte ind i en række hårdlivede myter om psykisk sygdom, som vi forsøger at mane til jorden. I mange virksomheder kan der både blandt ledere og medarbejdere være forestillinger om, hvad forskellige psykiske diagnoser er, som ikke holder helt stik med virkeligheden, siger han. Det er den slags misforståelser, som jobcentrene ifølge Jakob Gudbrand arbejder med at afklare, både i forhold til den lediges diagnose og i forhold til hvilken betydning lidelsen kan få i de konkrete arbejdssituationer. Fx hjælper vi lige nu en person, der er bange for at arbejde med vand og har social fobi, men er god til at organisere et lager. Den person har brug for at undgå visse opgaver eksempelvis gulvvask og kan have brug for at sidde alene i frokostpausen, siger han. Men når kollegerne bliver sat ind i problemstillingen, skaber det som regel en positiv udvikling i de sociale relationer, forklarer Jakob Gudbrand. Også kommunernes interesseorganisation, Kommunernes Landsforening (KL), mener, at det er for let købt af virksomhederne bare at skyde bolden tilbage til kommunerne. Det her er først og fremmest en samfundsudfordring, og derfor skal virksomhederne selvfølgelig også tage et ansvar. Hvis disse mennesker skal i job, skal der skabes en god relation mellem arbejdsgiver og arbejdstager, og der spiller virksomhederne 2015 nr\n7 en afgørende rolle, siger Camilla Treldal Jørgensen, chefkonsulent i KL. Kommunen kan hjælpe processen på vej, men i sidste ende må det være arbejdsgiverens og den psykisk sårbares pligt at få talt eventuelle myter til jorden og afklare, hvordan personens arbejdsevne er, siger hun og peger på, at Psykiatrifonden siden 2013 har tilbudt gratis rådgivning til virksomheder, der overvejer at ansætte ledige med psykiske lidelser. Rådgivningen er ikke rigtig blevet brugt, og det er ærgerligt, når vi nu hører, at virksomhederne efterlyser mere viden, siger Camilla Treldal Jørgensen. På de knap to år, rådgivningen har eksisteret, har 49 virksomheder henvendt sig, oplyser Psykiatrifonden til Magasinet P, og der er primært tale om små virksomheder inden for handels-, transport og hotelbranchen. Typisk henvender virksomhederne sig med spørgsmål af "akut karakter", hvor fx personalechefer ringer for at få rådgivning til at håndtere en syg medarbejder, forklarer Michael Danielsen, chefpsykolog i Psykiatrifonden. Et af de dilemmaer, rådgivningen ofte hjælper med, er når chefer ikke kan være åbne omkring en række ledelsesmæssige mellemregninger ved ansættelse eller fastholdelse af psykisk sårbare personer. Den personaleansvarlige skal kunne forklare, hvorfor man har andre arbejdsforventninger til den psykisk sårbare medarbejder, eller hvorfor han eller hun har andre og mere fleksible mødetider end de andre medarbejdere, siger Michael Danielsen. Men i den slags situationer findes der ikke nogen nem løsning, og i sidste ende kan velmenende, gode råd forværre situationen. Det vurderer Pernille Steen Pedersen, erhvervsph.d.-studerende ved Copenhagen Business School, CBS, og den psykologiske og psykiatriske privatklinik PPclinic. Hun er ved at lægge sidste hånd på sin ph.d. afhandling, hvori hun undersøger, hvordan ledelsen i virksomheder kan hjælpe medarbejdere med psykiske problemer med at fungere på arbejdspladsen. Pernille Steen Pedersen har i forbindelse med sin ph.d.-afhandling interviewet virksomhedsledere og ansatte med psykiske problemer, og hun er generelt ikke imponeret over rådgivningen på området. "Gode råd " I den seneste rådgivningspjece fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) har Arbejdstilsynet i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og NFA opstillet 20 anbefalinger til, hvordan arbejdspladser kan "tage hånd om det psykiske arbejdsmiljø i forbindelse med inklusion". Anbefalingerne, der ifølge pjecen bygger på "erfaringer og den seneste arbejdsmiljøviden på området", kan bruges som "inspiration og vejledning" til virksomheder, der ønsker at ansætte eller fastholde mennesker med psykisk eller fysisk nedsat arbejdsevne. Men pjecen indeholder ikke nok konkret vejledning til lederne, vurderer Pernille Steen Pedersen. Der er tale om opmærksomhedspunkter, som i bedste fald får en virksomheds ledelse til at tænke: 'det er vigtigt, at vi bruger noget tid på dette her', men som i værste fald kan afskrække en virksomhed fra at gå ind i arbejdet, fordi man simpelt hen ikke bliver klogere på, hvordan det skal gribes an helt konkret i de daglige situationer på arbejdspladsen, siger hun. Andre anbefalinger som "de 6 guldkorn" kalder Pernille Steen Pedersen for "Peter Pan-råd", fordi de ifølge hende baserer sig på ønsketænkning. De 6 guldkorn er en række faktorer, der blev identificeret af Arbejdsmiljøinstituttet det nuværende Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø og anbefales af bl.a. Søfartens Arbejdsmiljøråd, Brancearbejdsmiljørådet for service og tjenesteydelser og Apropos Kommunikation, der er godkendt af Arbejdstilsynet som udbyder af den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse. Sidstnævnte, der samarbejder med Arbejdstilsynet og Videncenter for Arbejdsmiljø, og hvis opgaver er fastsat i arbejdsmiljøloven, skriver, at "et godt job bl.a. er bestemt af de seks faktorer, der kaldes de seks guldkorn ". Faktorerne betegnes som indflydelse, mening i arbejdet, belønning, social støtte, forudsigelighed og krav og bruges ifølge Pernille Steen Pedersen flittigt af arbejdsmiljøkonsulenter til at rådgive virksomheder om ansættelse eller fastholdelse af mennesker med psykisk handicap. Det undrer CBS-forskeren. Hvad gavner det at rådgive en personaleansvarlig til at stille "passende krav" til en psykisk 12 nr\n8 En leder hverken kan eller skal agere coach eller terapeut. En leder skal lede. Pernille Steen Pedersen, erhvervs-ph.d.-studerende ved Copenhagen Business School/PPclinic sårbar medarbejder og til at begrænse mængden af arbejdsopgaver, hvis lederen i praksis ikke har mulighed for at begrænse opgaverne?, spørger hun. Selvom den slags råd muligvis opfattes som brugbare af arbejdsgiveren, tager de ifølge Pernille Steen Pedersen ikke hensyn til, at psykisk sårbare ofte oplever handlinger anderledes, end andre gør, og derfor kan gøre mere skade end gavn i praksis. Når man spørger medarbejderen (den psykisk sårbare, red.), hvordan det opfattes, at chefen i et forsøg på at stille "passende krav" har fjernet en del af bunken med arbejdsopgaver, kan handlingen tolkes meget negativt. Vi har med mennesker at gøre, som ofte overfortolker de signaler, som omgivelserne sender, og som derfor kan fortolke tilsyneladende hjælpsomme handlinger som en indirekte kritik af deres arbejdsindsats, siger Pernille Steen Pedersen. Ledelse er alt Rådgivningen udspringer ifølge hende af en sundhedsfaglig tilgang til psykisk sygdom, hvor lederen opfordres til at indtage en slags terapeutisk rolle i relationen til de ansatte. Men en leder hverken kan eller skal agere coach eller terapeut. En leder skal lede, og for ham eller hende er brugbare ledelsesredskaber den afgørende faktor, siger Pernille Steen Pedersen. Samme budskab lyder fra Dansk Supermarked A/S, der gennem to årtier har samarbejdet med kommunale jobcentre og allerede midt i 1990 erne høstede de første erfaringer med at tilbyde praktikpladser til psykisk syge ledige. Ifølge Annette Vittrup, der er HR Partner i virksomheden, er det afgørende, at ledelsen evner at få hverdagen til at fungere og få folk til at arbejde godt sammen. Det handler med andre ord ikke om at bore rundt i, hvordan en psykisk syg medarbejder har det eller om at tage særlige hensyn til medarbejderens arbejdsmængde, men i stedet at få afklaret hvad der fungerer for den enkelte person. Vi spørger, hvad personens tilstand betyder for ham eller hende, og hvordan vi bedst kan hjælpe, så arbejdsdagen fungerer bedst for både personen og for os. Det er også vigtigt at få afklaret, hvad vi må fortælle videre til kollegerne om personens tilstand, siger Annette Vittrup. Hvis en kollega pludselig får et angstanfald og har brug for en pause fra arbejdet i butikken, er det vigtigt for de andre kolleger at vide, hvordan de kan hjælpe, siger hun. Annette Vittrup er ikke i tvivl om, at virksomheder kan skabe plus på den sociale og økonomiske bundlinje ved at ansætte ledige med psykiske lidelser. Vi oplever, at det er værdifuldt at beskæftige vidt forskellige typer mennesker. Både fordi vi bliver klogere på, hvordan vores opgaver kan løses forskelligt, og fordi vi som mennesker bliver mere rummelige, når vi møder nogen, der er anderledes end os selv. Vores medarbejdere lærer at kunne fokusere på det positive ved det anderledes frem for det negative, siger hun nr\n9 Sådan har vi lavet undersøgelsen Magasinet P har udvalgt 33 af landets største private og offentlige virksomheder. Vi har udvalgt virksomhederne ud fra deres aktie-værdi, omsætning og antal medarbejdere. Vi har stillet samtlige virksomheder følgende spørgsmål: Har I en CSR-politik, som også omfatter inklusion af psykisk sårbare borgere via beskæftigelse (løntilskudsordning, deltidsansættelse, fuldtidsansættelse mm.)? JA Jyske Bank Novozymes ISS Danske Bank Pandora TDC Dansk Supermarked A/S Region Nordjylland Region Midtjylland NEJ Novo Nordisk Nordea GN Store Nord Coloplast DSV William Demant Holding Chr. Hansen Holding A.P. Møller-Mærsk Carlsberg FLSchmidth & Co Tryg Vestas Wind Systems Arla Foods DONG Energy DLG Danish Crown Coop Danmark SAS Group Danfoss LEGO Danish Agro Region Syddanmark Region Sjælland Region Hovedstaden Hvor mange psykisk syge/ sårbare har I ansat? JA Novozymes 11 ISS 80 (minimum) Intet overblik Pandora DONG Energy Dansk Supermarked A/S Region Sjælland Danske Bank TDC Region Nordjylland Region Midtjylland Novo Nordisk Nordea GN Store Nord Coloplast DSV William Demant Holding Jyske Bank Chr. Hansen Holding A.P. Møller-Mærsk Carlsberg FLSchmidth & Co Tryg Vestas Wind Systems Arla Foods DLG Danish Crown Coop Danmark SAS Group Danfoss LEGO Danish Agro Region Syddanmark Region Hovedstaden 16 nr\nPlads til alle. Psykologernes fagmagasin\nPsykologernes fagmagasin Nr. 02 2015 1. årgang Plads til alle Selvom flere og flere får psykiske lidelser, er der ikke job til dem på det danske arbejdsmarked. Årtiers politiske tiltag har ikke hjulpet.


Helikoptertur og DANCON march\nSå blev det vist på tide med endnu en opdatering af bloggen, den første siden min leave. Sommeren må siges at være kommet til Kosovo for alvor, med temperaturer på over 30 grader i dagtimerne. Godt man har fået installeret aircondition på kontoret. Det er sådan at vi må gå klædt i shorts og tshirts på arbejdsområdet, men ikke når man skal i cafeteriet eller rundt i lejren. Så må man pænt klæde om til lange bukser og skjorte/jakke og støvler.\nNu håber vi bare på at vi kan få aircondition på vores indkvarteringsværelser, vi har 4 værelser i vores område uden aircon, der er rigtig varmt i dagtimerne, og omkring 25-30 grader når man går i seng. Jeg ligger pt. kun med dynebetræk, og det er stadigvæk varmt. Jeg har overvejet om jeg skulle indrette mit kontor, således at jeg også kunne bo herinde, når jeg nu har aircon der. Jeg er bare lidt imod at bo og arbejde i samme værelse, ved at jeg kommer til at hænge foran computer eller TV om aftenen.\nVi har haft en del besøg den sidste tid, det startede med at chefen for telegraf regimentet var på besøg. De soldater jeg er i sektion med er derfra, vi grillede og hyggede om aftenen, og næste dag stod den på helikopter tur rundt i Kosovo. Detr var fedt at flyve, men det bliver hurtigt kedeligt, vi fik da set en del af Kosovo fra luften. Vi blev sat af ved byen Mitrovice, hvor vi blev hentet af en lille bus, og blev kørt rundt til nogle "hotspots" så telegraf chefen kunne se lidt fra landjorden også. Vi har også haft besøg af chefen for hærens operative kommando, der var på besøg i 2 dage, han skulle også have været nede ved vores sektion, men programmet blev forsinket og han måtte flyve hjem uden den oplevelse.\nAmerikanerne har afholdt en 6 km mindemarch for soldater der er omkommet i international tjeneste, amerikanerne gør meget ud af sådanne ceremonier og var glade for at så mange nationer og enkeltpersoner vil deltage i deres højtidelighed. Vi er ved at arrangere en tur til den amerikanske lejr d. 4 juli. Det kunne være sjovt at se hvordan de fejrer det.\nJeg har også gået vores berømte DANCON march, det er en march der oprettes i alle missioner og har normalt en distance på 25km. Når man snakker med folk fra andre nationer har de allerede hørt om denne march inden de er kommet herned. Den blev denne gang afviklet over 3 gange, den sidste med over 900 deltagere. Jeg havde egentlig besluttet mig for jeg ikke gad, men vores øverste danske chef fik mig overtalt til at bakke om begivenheden. Jeg har overbevist om at jeg nok skulle gennemføre, men havde ikke regnet med det gik så godt, ingen vabler, kun lidt ømme fødder og lidt i benene, måske jeg skulle have trænet lidt marchtræning inden selve dagen.\nDerudover har vi lige haft besøg af forsvarschefen og Prins Joachim + 11 hangarounds (journalister og stabsofficerer) At prins Joachim kom, fik vi først besked om samme dag som de ankom. Når der kommer så fint besøg skal vi jo stille flag kommando og æreskommando, så jeg blev hidkaldt til den sidste tjans og både prinsen og forsvarschefen skridtede fronten af. I dag har de været på besøg hernede i sektionen, og i den forbindelse har jeg nu trykket hånd med hans kongelige højhed Prins Joachim :-) Nå ja, også forsvarschefen. Prinsen var tillige herinde på mit kontor, godt jeg fik fjernet noget at det gamle EDB ragelse igår. Nu kunnw prinsen jo også se at jeg kom fra hans fars regiment, så det manglede vel bare.\nNu er VM jo også gået i gang, vi har sat en projektor op i vores mellemgang og sidder der om aftenen og ser fodbold, det er meget hyggeligt, så får vi lige en sodavand eller en kaffe med creme i... Solen skinner, og jeg forsøger da at ligge mig i solen, jeg går først derud ved 16 tiden, ellers er det for varmt.\nEllers er der ikke så meget andet at sige end at jeg savner dem derhjemme, og nu i skrivende stund har vi lige passeret 2/3 dele af udsendelsen...\nindsendt af Kenneth kl. 10.14 | 0 kommentarer\nHer kommer så det sidste indlæg inden jeg tager på leave. Jeg skulle jo først være taget afsted på fredag, men på grund af vulkanen på Island, er det nu onsdag. Til gengæld er det med bus, og i skrivende stund en lang tur, idet vi ikke kan få køre tilladelse nordpå, skal vi et smut til grækenland, 10 timers kørsel. Derfra skal vi sejle til Bari i Italien, det tager så 8 timer. Så skal vi bare gennem nordpå igennem Italien og resten af europa for at komme til Danmark. Ialt en køretid på ca. 45 - 55 timer... Nu åbner der sig heldigvis en mulighed at vi kan flyve fra Pristina til Wien, og så med bus derfra, lykkedes det er det kun en bustur på ca. 10-12 timer. Det håber vi meget på. Vi er ca. 35 der skal afsted på leave.\nRedigeret Onsdag d. 21 april 2010:\nNu lysner det heldigvis, vi stod og var klar til at køre, bussen var pakket. Så kommer den øverste danske chef hen og fortæller at planen er ændret, vi skal nu flyve til Wien i stedet, der er dog en hage ved det. Der er ikke billetter til alle, så det var kun 20 mand der kom afsted i dag, resten skal i morgen. Jeg var ikke blandt de 20 udvalgte, så jeg skal flyve til wien i morgen. Det er ok, for dem der tager afsted i dag, kommer ikke før hjem til Danmark alligevel. De skal bo på hotel og vente på os andre, da vi skal med den samme bus hjem fra Wien...\nEllers er det fortsat stille og roligt hernede, foråret lader stadig vente på sig. Siden sidst har vi fået lagt et gult trægulv hernede hvor vi arbejder og bor, der er billeder i billedgalleriet. Ellers er jeg også begyndt at gå til spinning, jeg går mandag, onsdag og fredag. Det er godt, nu hvor jeg ikke kan løbe på asfalten hernede uden at få herrens ondt i benene.\nDette var et kort indlæg, jeg skal ind og pakke slik, tøj, elektronik og legetøj så jeg er klar til indvejning i morgen kl 9. Bussen kører kl. 10, så bliver det spændende at se om vi skal til lufthavnen eller en havn i Grækenland.\nHyg jer derhjemme til vi ses.\nindsendt af Kenneth kl. 13.40 | 0 kommentarer\nFødselsdag og aprilsnar\nHej igen hjemme i Danmark. ja, det er nu ikke fordi der sker alverden hernede, så indlæget bliver nok kort. Den ene dag tager den anden, og i skrivende stund 17 dage til leave... Det bliver dejligt at komme hjem til familie og venner, og hus og have.\nNu blev jeg så 39 år på denne mission. Det var så 4 gang man skulle fylde år under fremmede himmelstrøg, mon det blev den sidste? Det skal vi vist ikke snakke om nu. En ting er ihvertfald sikkert, aldrig mere Kosovo, ikke fordi det på nogen måde er dårligt at være her, men nu er vi på hold 22 og mon ikke hold 23 bliver det sidste. Jeg tror pengene og soldaterne kunne bruges bedre til indsatsen i andre lande...\nMin fødselsdag blev fejret her i vores afdeling ved kaffe og lagkage. Søndag aften blev det en tur i messen, hvor chefens repræsentationskonto betaler første øl eller sodavand. Derefter måtte jeg tænde det blå blink, hvilket betyder gratis omgang... Det var nu ikke så dyrt 15 euro, så det var til at komme over.\nSolen er begyndt at få overtaget, selvom vejret er meget ustabil. Søndag var det jo knaldgodt (Min fødselsdag!) med temperaturer over 22 grader, mandag overskyet og regn med 10 grader. Jeg måtte endda have gang i el radiatoren på kontoret.\nDer var ellers lynchstemning hernede 1. april da jeg sendte en aprilssnar ud til brugerne, med at der blev indført blokering af forskellige tjenester og sider på Internet, bl.a. skype og Facebook. Det skal man ikke joke med.. Der gik lidt tid med sure opringninger og mails. Selv chefen faldt i, han mente ikke at jeg, som den pæne mand jeg er kunne finde på sådan noget, så han troede på det. Joken holdt kun 1 times tid så havde det alligevel rygtedes rundt i lejren at det bare var fis... Senere på dagen har jeg erfaret at mailen faktisk også har gået rundt i Afghanistan, så nogen herfra har sendt den derned, og derfra videre ud til deres brugere... god humor, selvom posten var lidt sur og nægtede at udlevere en pakke til mig, det var vist bare fordi han var ærgerlig over at være hoppet på den. Nå, vi er da allesammen venner igen, og set i bakspejlet syntes de da også det var er sjovt påfund.\nDaglidagen er ret kedelig, der er ikke mange opgaver der skal løses, så jeg hjælper folk med deres private maskiner, bl.a en fra militærpolitiet. Da jeg kom og afleverede maskinen tilbage, spurgte de hvad jeg skulle have for det, ingenting, svarede jeg, kun en tur til Pristina i deres politibil med blå blink og sirene. Det ville de ikke være med til... Sådan noget gjorde man ikke bare for sjov... Øv. Ellers har vi fået hængt os en dartskive op hernede ved vores kontorer, så der spilles jorden rundt så det brager. Jeg tror sgu jeg skal have min egen hængt op igen når jeg kommer hjem, jeg ved bare ikke lige hvor...\nNu er leave perioden begyndt, så vi er ikke så mange folk tilbage, nogen skal på leave i Danmark andre tager på ferie i andre lande. Det kan man selv bestemme, de fleste hernede har 2 leaveperioder af 8-9 dage. jeg har sammen med Lene valgt kun at have en, den er tilgengæld også fra d. 23 april til 17 maj. Det bliver dejligt at komme hjem. Vi har iøvrigt fået vores rotationsdato at vide. d. 13 august er det slut for mig hernede, det bliver godt. At vi så skal møde i Varde d. 18 - 20 august til afvikling og march gennem byen, ja det er da bedre end Vordingborg. Derefter er der ferie i 3 uger....\nAlt herfra nu, hav det godt derhjemme til vi ses\nindsendt af Kenneth kl. 10.08 | 0 kommentarer\nVejr, vind og Skopje\nHej alle, så er jeg på banen igen med lidt nyt herfra... selvom der rent faktisk ikke sker særlig meget hernede. For mit arbejdes vedkommende er det nået til driftsfasen, jeg skal bare holde det vedlige. Inden for den sidste uge har jeg været 3 dage inde ved KFORs hovedkvarter i Pristina for alle lave noget edb. Jeg havde regnet med en formiddag, men det rakte altså ikke.\nJeg glæder mig til at komme hjem igen, i skrivende stund er der vist kun 38 dage, jeg er vistnok halvvejs i denne periode. Det bliver lækkert at se alle børnene igen. Josefine er dog sur over at hun ikke kan se disney sjov den fredag jeg kommer hjem. Jeg lander først i Karup omkring kl 19. Det er træls at forsvaret har valgt den billigste flyvetur. Det betyder at vi skal vente næsten 5 timer i Wien på at komme til København. Det er surt. Til gengæld koster dagen ikke nogen leavedag, den tæller først fra lørdag.\nJeg har iøvrigt fået brugt nogle penge hernede, jeg har købt mig et nyt og stort digital kamera, Canon EOS 550D, den kan godtnok tage nogle flotte billeder, ellers er det kun noget slik jeg har købt. Inde i Pristina har de en kæmpe varehus med tøj og sko. Bla. armani jakkesæt til 64 euro, ja jeg ved godt det er kopivarer men de er alligevel flotte.\nLøbeturene er desværre gået lidt i vasken, jeg har fået noget skinnebensbetændelse, fordi jeg har gået for hårdt til den hernede, med løb på asfalt hver anden dag. Det kunne benene ikke lige holde til. Nu står den på kamfercreme 3 gange daglig og lidt cykling i motionscenteret. Med den mad de serverer i cafeteriet er man nødt til dyrke en eller anden form for motion.\nPå lørdag er vi en masse der tager til Skopje i Makedonien, det bliver rart for en gangs skyld at iklæde sig civilt tøj og gå lidt rundt i Skopje by. Det er præsten der arrangerer. Jeg er forresten igen begyndt at dele brød ud til gudstjenesterne som jeg gjorde det i Irak.. Måske man skulle søge et job som kirketjener når man kommer hjem.\nSolen er så småt ved at få overtaget, i dag har vi haft næsten 14 grader, her er dog stadig lidt nattefrost, vi venter på at foråret kommer, så vi kan sidde ude i vores fællesområder.\nAlt for Kosovo i denne omgang...\nindsendt af Kenneth kl. 20.17 | 0 kommentarer\nJa så er man udsendt igen... Jeg har valgt at skrive videre på min blog fra tjenesten i Irak, men forventer sandelig ikke de samme hændelser som dengang. Her er vi jo i skrivende stund knap 3 uger i udsendelsen. Alt er stille og roligt, her er faktisk så stille at jeg rent faktisk ikke har så meget af tage mig til. Godt jeg fik de tykke edb bøger med.\nVi bor i en fransk lejr, med franske regler der er noget anderledes end hvad vi er vant til. Kan man indordne sig går det nok. Vi bor 2 mand i hver container (FAB) jeg er nu mest på værelset når det er sengetid, jeg tilbrunger det meste af tiden her på kontoret foran coputeren eller også er jeg rundt i en af lejrens mange messer, det kan være svært at overholde "two can policy" men jeg prøver så godt jeg kan ;-)\nMaden i cafeteriet er god, der er mange ting at vælge imellem, mange forretter, 3 hovedretter og et væld af desserter. Dem holder jeg mig fra, for det meste tager jeg noget ananas eller melon. Rødvin er der hver aften så får vi lige et glas af det. De sanitære forhold er nogensteder mangelfulde, eller det er de ihvertfald efter dansk standard, mange steder er det stå toiletter, det er der heldigvis ikke der hvor jeg har adgang til toilet.\nMin dagligdag går med IT support, og jeg har efterhånden fået bugt med de fleste fejl, så det må siges at være fint. Der er også tid til ture uden for lejren. Jeg har været et smut inde i Pristina, der ligger KFORs hovedkvarter, hvor der også er 4 danskere tilknyttet. Dem har jeg også under mine IT vinger. I søndags var jeg med "jesus rejser" Det er feltpræsten der havde arrangeret en tur til Kosovos flotteste, største og vistnok eneste drypstenshuler, bagefter kørte vi til den amerikanske base "camp bondsteel" der efter signende skulle være den største US base i Europa. Alene rundt langs perimeter hegnet er der 47 km...\nDer er tur igen på søndag med Jesus rejser, denne gang går den til tyrkerborgen i Mitrovica, og derefter Titos vugge. Jeg regner med at tage med igen. Søndag er jo vores ugentlige fridag, hvor man ellers bare rengør sin indkvartering og hviler sig.\nVejret hernede begynder så småt at blive fint, enkelte nætter er der nattefrost. Vi har oplevet enkelte dage med op til 17 graders varme. En af vores tolke forventer at der går ca. 3 uger endnu med lidt regn og blæst, men så skulle foråret komme. Vi ligger omgivet af bjerge, så det skal nok blive flot til sommer.\nindsendt af Kenneth kl. 20.55 | 0 kommentarer\nSted: Holstebro, Denmark\nSpændende oplevelser i Irak...\nFødselsdag i IRAQ\nEn uge i krigshelvede