Delbetænkning I vedrørende udenlandske kvinders integration og retsstilling - PDF\nDelbetænkning I vedrørende udenlandske kvinders integration og retsstilling\nDownload "Delbetænkning I vedrørende udenlandske kvinders integration og retsstilling"\n1 Delbetænkning I vedrørende udenlandske kvinders integration og retsstilling (udenlandske kvinders retsstilling i forhold til udlændingeloven) Afgivet af et udvalg under Indenrigsministeriet nedsat den 13. december 1993 BETÆNKNING NR KØBENHAVN 1995\n2 Købes hos boghandleren eller hos Statens Information, INFOservice Postboks 1103, 1009 København K Telf , Fax ISBN Schultz Grafisk A/S, København Ju bet.\n3 Indholdsfortegnelse Kapitel 1. Indledning Udvalgets nedsættelse og kommissorium Udvalgets sammensætning Udvalgets hidtidige arbejde 5 Kapitel 2. Baggrunden for nedsættelsen af udvalget Baggrunden 7 Kapitel 3. Definition af voldsbegrebet Indledning Definition af voldsbegrebet Vold m.v. i strafferetten Voldsbegrebet i anden lovgivning uden for strafferetten Udvalgets overvejelser Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Kapitel 4. Udlændingelovens regler Udlændingelovens 9, stk. 1, nr Udlændingelovens 19 og\n4 Kapitel 5. Udlændingemyndighedernes sagsgange og praksis ved inddragelse af en meddelt opholdstilladelse Indledning Sagsgange i Direktoratet for Udlændinge Samlivskontrol Samlivskontrol i udlændingesager Procedurer indenfor lignende sagsområder Sagsgange i Indenrigsministeriet Udlændingemyndighedernes praksis i forbindelse med inddragelse af opholds- og arbejdstilladelse ved samlivsophør som følge af voldsudøvelse belyst ved en gennemgang af en række konkrete sager på området Lovmæssige bestemmelser vedrørende inddragelse af en meddelt opholdstilladelse i de nordiske lande Sverige Norge Finland Lovmæssige bestemmelser vedrørende inddragelse af en meddelt opholdstilladelse i England og Holland England Holland Udvalgets overvej eiser Nuværende tiltag på området Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Kapitel 6. Dokumentation for volden Indledning Udlændingemyndighedernes praksis vedrørende krav til dokumentation for volden 77\n5 6.3. Kriminalistisk Instituts overvejelser angående bevisførelsen for den udøvede vold Krav til dokumentation for vold i de nordiske lande Sverige Norge Finland Udvalgets overvejelser Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Kapitel 7. Rådgivnings- og støttemuligheder Indledning Forvaltningslovens 7 i relation til rådgivning Rådgivningsmuligheder hos udlændingemyndighederne Sociallovgivningen og socialforvaltningerne Lov om social bistand Kommunal rådgivning Andre rådgivnings- og støttemuligheder Krisecentre for kvinder Mødrehjælpen Kvindecenterfonden Dannerhuset Støtte- og rådgivningsmuligheder for udenlandske voldsramte kvinder, der har forladt den fælles bopæl i de nordiske lande Sverige Norge Finland Kvoter for udenlandske kvinder på krisecentre Rådgivnings- og støttemuligheder i England og Holland Udvalgets overvej eiser Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag\n6 Kapitel 8. Tolkebistand Indledning Forvaltningslovens 7 i relation til tolkning Indenrigsministeriets tolketjeneste Honorarer i Indenrigsministeriets tolketjeneste Udlændingemyndighedernes anvendelse af tolke Anvendelse af tolke i Københavns kommune Anvendelsen af tolke i forbindelse med rådgivning på kvindekrisecentre Udvalgets overvej eiser Nuværende tiltag på området Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Kapitel 9. Udenlandske, voldsramte kvinders børn Indledning Udenlandske, voldsramte kvinders samværsret Praksis vedrørende Menneskerettighedskonventionens artikel Retsgrundlaget i udlændingeloven Børn i et voldeligt ægteskab Udvalgets overvej eiser Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Kapitel 10. Internationale forpligtelser i relation til kvinder, der er blevet udsat for vold Indledning Konvention om afskaffelse af diskrimination mod kvinder 146\n7 10.3. FN's Verdenskonference om menneskerettigheder FN's Deklaration om afskaffelse af vold mod kvinder Resolutionen om vold mod kvindelige indvandrere Convention on the Prevention, Punishment and Eradication of Violence Against Women Udvalgets overvejelser 151 Kapitel 11. Udvalgets overvejelser Indledning Udvalgets overvejelser vedrørende fremtidige tiltag Udvalgets forslag til fremtidige tiltag\n9 Kapitel 1. Indledning Udvalgets nedsættelse og kommissorium. Udvalget vedrørende udenlandske kvinders integration og retsstilling i Danmark blev nedsat af indenrigsministeren den 13. december Udvalget blev nedsat som følge af regeringens ønske om at forbedre integrationen af udlændinge i Danmark, jf. regeringens handlingsplan for Danmarks udlændinge, og som opfølgning på lov nr. 482 af 24. juni 1992 om ændring af udlændingeloven. Udvalgets opgaver er beskrevet således i kommissoriet: "Udvalget bør gennemgå reglerne om meddelelse af opholdstilladelse og reglerne om inddragelse af en meddelt opholdstilladelse. Udvalget skal i den forbindelse særligt overveje, om der bør foretages ændringer i den praksis, der i medfør af udlændingeloven følges med hensyn til inddragelse af en meddelt opholdstilladelse. Det gælder især, hvor en udenlandsk kvinde har været udsat for vold, og hvor ægteskabet eller samlivet som følge heraf er ophørt. Udvalget bør herunder overveje, hvilke krav der skal stilles til dokumentation for, at kvinden har været udsat for vold, og for at ægteskabet eller samlivet som følge heraf er ophørt. Danskkundskaber er af helt afgørende betydning for mennesker, som bosætter sig i Danmark. På den baggrund bør udvalget endvidere tage op til overvejelse, om den danskundervisning, der i integrationsøjemed tilbydes en udlænding, er tilrettelagt med fornødent hensyn til de forhold, der gør sig gældende for udenlandske kvinder, herunder at mange har børnepasningsforpligtelser, en\n10 - 2 - beskeden skolemæssig baggrund m.v. Udvalget bør desuden med udgangspunkt i Barriereudvalgets rapport om nedbrydning af barrierer for beskæftigelse af indvandrere og flygtninge kortlægge, om der er faktorer, der særligt virker som barrierer i forbindelse med udenlandske kvinders placering på arbejdsmarkedet. På baggrund heraf skal det overvejes, om der kan være anledning til at supplere Barriereudvalgets indstillinger med forslag, der specifikt retter sig mod en forbedring af udenlandske kvinders deltagelse på arbe j dsmarkedet. Udvalget skal derudover overveje, om der i relation til udenlandske kvinders kontakt til og brug af social- og sundhedsvæsenet er behov for særlige initiativer med henblik på at forbedre denne gruppes muligheder for at benytte tilbuddene. For eksempel skal det vurderes, hvordan disse kan tilrettelægges, så de bedre imødekommer udenlandske kvinders behov. Endelig bør udvalget kortlægge eventuelle faktorer, der virker som barrierer i forbindelse med udenlandske kvinders deltagelse i den offentlige debat og i offentlige hverv, særligt i relation til udformningen af indvandrerpolitikken på lokalt og centralt niveau. På baggrund heraf bør udvalget overveje, om der er behov for en særlig indsats for at mobilisere udenlandske kvinder til at deltage aktivt i den politiske proces og i givet fald fremkomme med forslag hertil. Såfremt der skønnes behov herfor, bør udvalget derudover analysere, om der på andre områder er behov for nye initiativer med henblik på særligt at fremme udenlandske kvinders integration og sikre deres retsstilling i Danmark. Udvalget kan løbende inddrage andre personer, organisationer m.fl. i udvalgets arbejde, såfremt det anses for hensigtsmæssigt. Der gives udvalget adgang til at fremkomme med indstillinger inden for de områder, der er fastsat i kommissoriet for udvalgets arbejde. Udvalget kan nedsætte underudvalg og afgive delbetænkning om afgrænsede spørgsmål. Udvalget forudsættes at afgive endelig betænkning til indenrigsministeren senest i efteråret 1994." 1.2. Udvalgets sammensætning. Ved afgivelsen af nærværende delbetænkning er følgende\n11 - 3 - personer udpeget som medlemmer af udvalget (i parantes er angivet den institution, der har indstillet det pågældende medlem): Formand: Afdelingschef Claes Nilas (Indenrigsministeriet). Medlemmer: Konstitueret kontorchef Kim Lunding (Indenrigsministeriet), Fuldmægtig Jette Lou (Undervisningsministeriet), Fuldmægtig Eva Pedersen (Socialministeriet), Fuldmægtig Margit Ulmer (Sundhedsministeriet), Fuldmægtig Bodil Holt (Arbejdsministeriet), Socialrådgiver Mandana Høvsgaard (Københavns Kommune), Konsulent Torben Essebo (Kommunernes Landsforening), Socialrådgiver Lorne Lathery (Frederiksberg Kommune), Fuldmægtig Hanne Rasmussen (Amtsrådsforeningen i Danmark), Konstitueret vicegeneralsekretær Andreas Kamm (Dansk Flygtningehjælp), Dina Vaneli (Mellemfolkeligt Samvirke), Chandra Jayamanne (Indvandrerrådet), Shadi Bazeghi (personligt udpeget af indenrigsministeren), Dina Kristina Kesic (personligt udpeget af indenrigsministeren), Direktør Hanne Reintoft (Mødrehjælpen af 1983), Dorte Schiønning Andersen (Kvindecenterfonden Dannerhuset), Britta Mogensen (Landsorganisationen for Kvindekrisecentre (LOKK)), Lenie Persson (Dansk Kvindesamfund) Næstforkvinde Eva Munck (Danske Kvinders Nationalråd), Filomenita Mongaya-Høgsholm (Indvandrerkvindeforeningen\n12 Soldue), Parvaneh Shahabi (Indvandrerkvindeforeningen Soldue), Observatører: Sekretariatsleder Jytte Fischer Bentzen (Nævnet for Etnisk Ligestilling), Tidligere medlemmer: I maj 1994 blev konstitueret kontorchef Gitte Rubæk Pedersen (Indenrigsministeriet) som medlem af udvalget afløst af konstitueret kontorchef Kim Lunding (Indenrigsministeriet. Med virkning fra september 1994 blev vicekontorchef Peter Kopp Sørensen (Københavns Kommune) afløst som medlem af udvalget af socialrådgiver Mandana Høvsgaard, og Karina Smidth (Landsorganisationen for Kvindekrisecentre) blev afløst af Britta Mogensen. Den 8. februar 1995 blev tidligere sekretariatsleder Henriette Skouenborg (Nævnet for Etnisk Ligestilling) afløst af Jytte Fischer Bentzen som observatør i udvalget. Sekretærer: Som sekretærer for udvalget har fungeret fuldmægtig Karen Gunn og fuldmægtig Sanne Weidner, begge Indenrigsministeriet. I september 1994 blev fuldmægtig Karen Gunn som sekretær for udvalget afløst af fuldmægtig Line Hagn- Meincke, Indenrigsministeriet.\n13 Udvalgets hidtidige arbejde. De opgaver, som udvalget i henhold til kommissoriet har til opgave at behandle, falder i to dele: 1) udenlandske, voldsramte kvinders retsstilling i relation til udlændingelovens bestemmelser om inddragelse af en meddelt opholdstilladelse, samt 2) udenlandske kvinders integration i det danske samfund. Udvalget har nedsat to mindre underudvalg, der har haft til opgave nærmere at behandle hvert hovedområde. Arbejdsgruppen vedrørende de voldsramte kvinder har afholdt 6 møder. Det samlede udvalg har afholdt 3 møder og arbejdsgruppen vedrørende integrationsdelen forventes at påbegynde arbejdet i Udvalget har i overensstemmelse med kommisoriet besluttet at afgive en delbetænkning om udenlandske voldsramte kvinder og den praksis, der i medfør af udlændingeloven følges med hensyn til inddragelse af en meddelt opholdstilladelse, hvor en udenlandsk kvinde har været udsat for vold, og hvor ægteskabet/samlivet som følge heraf er ophørt. Ved behandlingen af emnet har udvalget gennemgået de forhold, som en udenlandsk kvinde stilles over for, når samlivet/ægteskabet med den herboende ægtefælle ophæves som følge af vold fra ægtefællens side. Udvalget har således gennemgået kvindens retlige stilling i relation til udlændingelovens bestemmelser, om inddragelse af en meddelt opholdstilladelse ved samlivsophør, udlændingemyndighedernes praksis og sagsgang i en inddragelsessituation, krav til dokumentation for volden og for sam-\n14 - 6 - livets ophør som direkte følge heraf, eksisterende rådgivningsmuligheder i offentligt og privat regi, samt økonomiske støttemuligheder for kvinden. Endvidere har Direktoratet for Udlændinge v/ underdirektør Henrik Dahl Sørensen og Rigspolitiet v/ politimester Hans-Viggo Jensen deltaget i et af arbejdsgruppens møder med henblik på nærmere at få drøftet reglerne om meddelelse og inddragelse af opholdstilladelser samt politiets foretagelse af samlivskontrol i forbindelse med voldsramte, udenlandske kvinder. I forbindelse med udvalgets drøftelser af den danske lovgivning og praksis vedrørende meddelelse af opholdstilladelse samt inddragelse af en meddelt opholdstilladelse har udvalget indhentet oplysninger vedrørende dette område fra Sverige, Norge og Finland. Foruden den konkrete lovning og praksis på området har udvalget indhentet oplysninger vedrørende udenlandske, voldsramte kvinders muligheder for rådgivning og støtte i offentligt og privat regi i de tre lande. På baggrund af udvalgets store interesse for forholdene i andre lande har udvalget endvidere indhentet oplysninger omkring forholdene for udenlandske voldsramte kvinder i England og Holland. Udvalget har valgt at indhente oplysninger fra netop disse to lande, da Danmark på flere områder sammenligner sig med disse lande. København, den 28. september 1995\n15 - 7 - Kapitel 2 Baggrunden for nedsættelsen af udvalget Baggrunden. Udvalget for udenlandske kvinders integration og retsstilling i Danmark blev nedsat af indenrigsministeren den 13. december 1993 som opfølgning på regeringens ønske om at forbedre blandt andet udenlandske kvinders integration og retsstilling i Danmark udtrykt i regeringens handlingsplan for Danmarks udlændinge. Baggrunden for regeringens handlingsplan er en folketingsbeslutning om bedre integration og sikring af udlændinges retsstilling i Danmark vedtaget den 18. juni Af folketingsbeslutningen fremgår blandt andet følgende: "Regeringen opfordres til inden udgangen af 1992 som opfølgning af Folketingets racismedebat den 3. december 1991 af fremsætte forslag til en sammenhængende politik med henblik på at styrke indvandreres integration og deres retsstilling som ligeværdige borgere med samme pligter og rettigheder som danskfødte. Det skal ske i respekt for indvandrernes forskelligartede kulturelle, sproglige og religiøse baggrund." På grundlag af denne beslutning har regeringen udarbejdet en handlingsplan for Danmarks udlændinge, hvoraf blandt andet fremgår følgende: "18. Opfølgning af folketingsbeslutningen om bedre integration og sikring af udlændinges retsstilling i Danmark. For første gang i nyere tid vedtog Folketinget sidste\n16 - 8 - sommer et samlet beslutningsforslag om bedre integration af indvandrere. Regeringen fører nu de forskellige elementer i beslutningsforslaget ud i livet. Udover at etablere et ligestillingsnævn som nævnt i punkt 16 vil regeringen følge op på den rapport, der inden for kort tid forventes at foreligge om ekstraordinære barrierer i forbindelse med indvandreres og flygtninges beskæftigelse. Undervisningsministeren har netop udsendt en ny vejledning om undervisning af voksne indvandrere og vil til efteråret fremlægge lovforslag til opfølgning af de dele af beslutningsforslaget, der vedrører flere og bedre til bud om undervisning af voksne indvandrere og flygtninge. " Hvad særligt angår den del af udvalgets kommissorium, der vedrører spørgsmålet om udenlandske kvinders retsstilling i forhold til udlændingeloven, har baggrunden blandt andet været at iværksætte en udredning vedrørende betydningen af konsekvenserne af lov nr. 482 af 24. juni 1992 om ændring af udlændingeloven, hvorved adgangen til at inddrage en meddelt opholdstilladelse, herunder i relation til udenlandske, voldsramte kvinder, blev udvidet fra 2 til 3 år. Der redegøres for denne lov nedenfor. I den forbindelse har en række kvindeorganisationer i 1992 og foråret 1993 rettet henvendelser til daværende indenrigsminister Thor Pedersen og senere til nuværende indenrigsminister Birte Weiss for at gøre opmærksom på det stigende antal udenlandske, voldsramte kvinder, der henvendte sig til disse organisationer med henblik på ophold på et kvindekrisecenter eller for at få rådgivning eller information. Samlet set har det på denne baggrund været organisationernes opfattelse, at der burde være mulighed for, at der efter en individuel vurdering vil kunne meddeles opholdstilladelse til voldsramte, udenlandske kvinder og deres eventuelle børn.\n17 - 9 - Det er i denne forbindelse anført, at disse kvinder befinder sig i en umenneskelig situation, hvor de fastholdes i et voldeligt ægteskab, idet en ophævelse af samlivet vil betyde, at de mister deres opholdstilladelse og bliver sendt tilbage til deres hjemland. Kvindeorganisationerne har i den forbindelse opfordret indenrigsministeren til at foretage en ændring af udlændingeloven med hensyn til inddragelse af en meddelt opholdstilladelse for udenlandske, voldsramte kvinder, der som følge af vold i ægteskabet ophæver samlivet med ægtefællen.\n18 Kapitel 3 Definition af voldsbegrebet 3.1. Indledning I forbindelse med udvalgets gennemgang af reglerne om meddelelse af opholdstilladelse og reglerne om inddragelse af en meddelt opholdstilladelse og i forlængelse heraf udvalgets overvejelser om, hvorvidt der bør foretages ændringer i den praksis, der i medfør af udlændingeloven følges på dette område, har udvalget blandt andet drøftet definitionen af voldsbegrebet. Udvalget har i den anledning fundet anledning til at anmode Kriminalistisk Institut om at foretage en udredning af begrebet vold herunder vold af henholdsvis fysisk og psykisk karakter. Der gengives i nedenstående afsnit dele af Kriminalistisk Instituts udredning af begrebet vold. Høringssvaret er samlet optaget som bilag 1 til betænkningen Definition af voldsbegrebet Vold m.v. i strafferetten Kriminalistisk Institut har på baggrund af en gennemgang af voldsbegrebet i forskellige sammenhænge bemærket, at det er tydeligt, at voldsbegrebet i på en række lovområder er temmelig vidt, og at dets nærmere afgrænsning kan variere betydeligt med sammenhængen. Det\n19 fremgår også, at der med udgangspunkt i strafferetten er betydelige variationsmuligheder for sådanne afgrænsninger. Der skal herefter redegøres for de straffebestemmelser, som umiddelbart må antages at være af størst betydning ved en fastlæggelse af det voldsbegreb, som er relevant i forbindelse med spørgsmålet om inddragelse af voldsramte kvinders opholdstilladelse. I mange af straffelovens kapitler om de enkelte forbrydelser, er der bestemmelser, der angiver "vold" som en bestanddel af et strafbart forhold, f.eks. i kapitlerne om seksual- hhv. berigelsesforbrydelser. Derimod er der strengt taget ikke nogen paragraf, der udelukkende definerer vold. Tre paragraffer kriminaliserer imidlertid forskellige grader af forsætlige lecremsangreb, og et legemsangreb vil typisk foreligge som voldsudøvelse, sådan som det også udtrykkeligt er forudsat i Den, der øver vold mod eller på anden måde angriber en andens legeme, straffes. De følgende to bestemmelser fastsætter højere strafferammer for legemsangreb, som er af særlig rå, brutal eller farlig karakter eller indebærer mishandling, eller som indebærer, at der foreligger særdeles skærpende omstændigheder. Lidt forenklet siges de tre paragraffer i fagsproget at handle om "ordinær"/"simpel", kvalificeret hhv. særlig grov vold. Ifølge 244 er normalstrafferammen bøde, hæfte eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, i 245 er strafferammen fængsel indtil 4 år, i 246 fængsel indtil 8\n20 år. Det fælles kendemærke for de strafbare legemsangreb er, at der er tale om en fysisk krænkelse af en persons legeme. Den form for vold, som i fagsproget betegnes som "ordinær"/ "simpel", er ikke nærmere defineret i straffeloven. En nærmere præcisering med henblik på grænsetilfælde må foretages i praksis og i den strafferetlige litteratur. Der må - i henhold til denne - kræves et ikke helt ubetydeligt indgreb mod en andens legeme, iværksat ved midler som slag, skub, førergreb, benspænd, kast med genstande der rammer den anden etc. Det er ikke tilstrækkeligt at en person griber en anden i armen, giver ham et let puf eller tvinger ham tilbage ved at tage nogle skridt fremad eller ved at lukke en dør. Heller ikke en truende holdning kan udgøre vold. På den anden side kræves det ikke at den fysiske aggression har efterladt spor i form af rifter, buler, røde eller blå mærker o.l. eller har fremkaldt smerte. Der kan dog tænkes tilfælde hvor kriteriet smerte indgår i afgrænsningen, fx. hvis en person tager et så kraftigt greb om en anden at det gør ondt. Forstyrrelse af en anden ved fremkaldelse af frastødende, urovækkende eller sårende indtryk falder uden for 244. Legemsangreb foretaget på anden måde end ved vold kan f.eks. være udøvet ved afklipning af hår, fremkaldelse I lovovertrædelser, hvori vold indgår som en bestanddel af det strafbare forhold, vil også de netop nævnte legemsangreb udøvet "på anden måde" være omfattet, selv om dette ikke udtrykkeligt fremgår af loven. Ved sådanne strafbare forhold vil der typisk være tale om, at\n21 volden anvendes som middel til at opnå en bestemt type af formål, f.eks. en krænkelse af den personlige frihed, jf. 260 om ulovlig tvang; en krænkelse af kønsfriheden, jf. 216 om voldtægt; en uberettiget vinding, jf om røveri. Der kan også være tale om at fastsætte en skærpet strafferamme for vold udøvet mod bestemte angrebsobjekter, f.eks. indehavere af offentlig myndighed, jf. 119 om overfald på en tjenestemand m.v.; angreb på vidner o.a., jf. 123; angreb rnod kongen, jf Det er også strafbart at udøve vold under slagsmål. I princippet er det ligeledes strafbart at øve gengæld mod en angriber. I begge slags tilfælde kan straffen for "ordinær" vold dog under særlig formildende omstændigheder bortfalde, jf. 85. Bestemmelsen om kvalificeret vold omfatter visse former for "psykisk vold". Indtil 1989 var det strafbare gerningsindhold beskrevet som tilføjelse af "skade på legeme eller helbred". Det er fast antaget, at den daværende bestemmelse omfattede psykiske skader såsom chok, traumer o.lign., hvis tilstanden var fremkaldt med forsæt. Angrebsmidlet kunne være af en hvilken som helst art. Den nugældende bestemmelse har en anderledes ordlyd, idet den handler om den, "som udøver et legemsangreb" af særlig kvalificeret art, se nærmere ovenfor. Der har ifølge forarbejderne til den nye bestemmelse ikke været tilsigtet nogen realitetsændring med hensyn til bedømmelsen af den forsætlige tilføjelse af skade på den angrebnes psykiske helbredstilstand, som således stadig er omfattet. Paragrafferne om forsætlige legemsangreb står i straffelovens 25. kapitel om forbrydelser mod liv og legeme.\n22 I samme kapitel står bestemmelserne om de forsætlige drabsforbrydelser. hvoraf først og fremmest 23 7 om forsætligt manddrab har betydning i nærværende sammenhæng, når den ses i sammenhæng med reglerne om forsøgs - ansvar og medvirkensansvar. Drabsforbrydelser må uden videre opfattes som handlinger, der er omfattet af det her drøftede voldsbegreb. I nærværende sammenhæng vil dette kunne have praktisk betydning i lyset af reglerne om strafbart forsøg og strafbar medvirken. Drabshandlinger kan tænkes udført ved hjælp af psykiske virkemidler. Hvis gerningsmanden har drabsforsæt, vil han f.eks. kunne ifalde ansvar for at aflive eller bortskaffe kæledyr eller at ødelægge eller bortskaffe genstande af livsnødvendig betydning for den angrebne person. Omend sådanne tilfælde ikke er af synderlig praktisk betydning i strafferetlig praksis, illustrerer de, hvorledes "psykisk vold" kan tages i betragtning i en given sammenhæng. En fuldbyrdet drabsforbrydelse vil selvsagt ikke være af relevans for spørgsmålet om inddragelse af opholdstilladelse, hvis offeret er kvinden selv, men kan meget vel være det, hvis den dræbte er kvindens barn eller en anden nærtstående. En tredje gruppe af strafbare forhold, som er behandlet i straffelovens 25. kapitel, er de såkaldte faredelikter, som er beskrevet i I nærværende sammenhæng er det af særlig relevans at omtale 252 om hensynsløs forsætlig farefremkaldelse. Bestemmelsen fastsætter strafansvar for den, der på "hensynsløs måde volder nærliggende fare for nogens liv eller førlighed". Som eksempler på, hvorledes forvol-\n23 delsen af livsfare eller fare for tab af førlighed kan være udøvet på "hensynsløs måde", nævner paragraffen, at dette kan være sket 'for vindings skyld' eller 'af grov kådhed'; men hensynsløsheden kan altså også foreligge på anden måde. Det ligger i udtrykket "nærliggende", at den forvoldte fare skal være åbenbar og væsentlig. Ved et faredelikt beskriver loven det strafbare forhold således, at det er fremkaldelsen af en fare for, at nogen kan lide overlast, der er kriminaliseret. På den måde tilstræbes det at opnå et fremskudt værn mod forvoldelsen af skader. Forvoldelsen af fare for en vis type af skade er selvsagt mindre alvorlig end forvoldelsen af skaden som sådan. Heraf kan det imidlertid ikke sluttes, at det altid er mindre alvorligt at begå et faredelikt end at begå et skadedelikt. En person, der har været genstand for en fareforvoldende handling af den type, som er nævnt i et faredelikt, vil under alle omstændigheder være blevet udsat for en krænkelse, og denne kan i nogle tilfælde være fuldt så følelig og belastende som krænkelsen i forbindelse med mildere former for 'ordinær' vold. Fremkaldelse af fare ved omgang ved skydevåben eller stikvåben kan være udtryk for noget sådant, f.eks. hvis en mand morer sig med at skyde med skarpt om ørerne på sin hustru. Det er i lyset heraf åbenbart, at en overtrædelse af bestemmelsen om hensynsløs forsætlig fareforvoldelse er omfattet af det voldsbegreb, som har relevans i forbindelse med den drøftede regel i udlændingeloven. De øvrige faredelikter i straffelovens 25. kapitel har næppe større praktisk betydning i nærværende sammenhæng, men det kan ikke udelukkes, at en overtrædelse heraf kan antage en sådan voldelig karakter, der gør\n24 det nærliggende at sidestille forholdet med et legemsangreb, altså "fysisk" vold. Dette kan således tænkes med hensyn til en overtrædelse af 250. Paragraffen omhandler dels den, der "hensætter en anden i hjælpeløs tilstand", dels den, der "forlader en under hans varetægt stående person i sådan tilstand". Sidstnævnte del af bestemmelsen vil f.eks. kunne finde anvendelse, hvis en person ikke sørger for, at en alvorlig syg ægtefælle får den nødvendige hjælp. De beskyttelsesinteresser, som ligger bag udlændingelovens regler om undladelse af at inddrage en opholdstilladelse som følge af vold mod kvinden, er af en sådan beskaffenhed, at visse trusler ligestilles med udøvelse af vold. Dette gælder i hvert fald en trussel om vold. I straffeloven findes der en bestemmelse, som vedrører visse særlig skræmmende trusler, der er strafbare uafhængigt af, om truslen har været anvendt som middel til at fremme en bestemt mål. Bestemmelsen omhandler en såkaldt fredskrænkelse, der beskrives således: 266. Den, som på en måde, der er egnet til hos nogen at fremkalde alvorlig frygt for eget eller andres liv, helbred eller velfærd, truer med at foretage en strafbar handling, straffes... Den del af bestemmelsen, der angår frygt for eget eller andres 'helbred', vil formentlig typisk finde anvendelse i forbindelse med trusler om alvorlig fysisk overlast. Bestemmelsen beskriver et såkaldt adfærdsdelikt, hvilket vil sige, at truslen i det enkelte tilfælde ikke nødvendigvis skal have haft den direkte virkning at\n25 fremkalde den form for frygt, som angives i paragraffen. Truslen skal derimod have haft en sådan beskaffenhed, at den efter omstændighederne er egnet til at skabe en sådan frygt. Det er truslens indhold og grovhed i den givne sammenhæng, der er afgørende, ikke virkningen i det individuelle tilfælde. Den angrebne skal i princippet kunne forvente samme strafferetlige beskyttelse, uanset om vedkommende hører til de mere sarte eller til de mere hårdføre. Der er visse former for trusler, som ingen skal finde sig i, og strafferetten bidrager med et værn herimod. Ud fra en tilsvarende betragtningsmåde må det antages, at det afgørende for, at fremsættelsen af en sådan trussel mod en indvandrerkvinde kan indgå i beslutningsgrundlaget ved overvejelsen af spørgsmålet om inddragelse af opholdstilladelse, ikke er, om truslen har fremkaldt frygt for alvorlig overlast, men mere grundlæggende, om den faktisk har været fremsat. Dog vil beskyttelseshensynet dog alt andet lige være stærkere, hvis kvinden rent faktisk har levet i frygt på grund af trusler, ikke mindst hvis disse har været hyppige eller vedvarende. Krænkelse af nogens "fred" ved forulempelse af vedkommende er omhandlet i straffelovens 265 om polititilhold. Som eksempler på sådanne forulempelser nævner paragraffen at "trænge ind på" eller forfølge offeret med skriftlige henvendelser. Sådanne forulempelser er ikke i sig selv strafbare, men kan give anledning til en advarsel fra politiet, og en tilsidesættelse af denne kan bevirke strafansvar. I praksis anvendes polititilhold først og fremmest over for mænd, der forulemper tidligere kvindelige partnere eller bekendte. Det er i princippet optagelsen af kontakt som sådan, der er afgørende, ikke om denne i sig\n26 selv er truende, foruroligende, fornærmelig, fysisk forulempende eller på anden måde krænkende ud fra de standarder, der i sædvanlige sammenhænge gælder for omgang med andre personer. Omfattet af bestemmelsen kan være personlig henvendelse, opringninger, tilsendelse af breve, blomster eller gaver. Det kan være henvendelsernes antal, der bevirker, at de opleves som ubehagelige eller forstyrrende. Afgørelsen af, om der er tale om en forulempelse, der er omfattet af 265, beror i praksis i vidt omfang på politiets skøn ud fra en konkret vurdering af sagens faktiske og retlige forhold. Krænkelsen skal typisk være foregået over en vis periode. En enkelt ophidset episode vil som oftest ikke udgøre et tilstrækkeligt grundlag for at meddele polititilhold, medmindre den er af betydelig grovhed. Det må antages, at polititilhold kun kan have praktisk betydning i nærværende sammenhæng, hvis det forud for meddelelsen af et sådant er besluttet at undlade inddragelse af kvindens opholdstilladelse. Imidlertid er det af relevans at rejse spørgsmålet om, hvorvidt forulempelser af den type, som er beskrevet i 265, bør tages i betragtning ved overvejelsen om inddragelse, selv om de i praksis næppe rent faktisk ville bevirke et polititilhold, da udgangspunktet i nærværende sammenhæng er, at parterne har fast samliv på fælles bopæl. Spørgsmålet er, om sådanne forhold i sig selv kan være så belastende for kvinden, at de kan ligestilles med forhold af mere voldelig beskaffenhed. Som udgangspunkt er det nok ikke nærliggende at forestille sig noget sådant. Helt udelukkes kan det imidlertid ikke. Man kan måske forestille sig, at manden konstant opsøger kvinden på hendes arbejds- eller uddannelsessted på en for-\n27 styrrende måde. Man kan også forestille sig, at han i deres privatliv insisterer på samværsformer, som ud fra en konkret bedømmelse må opleves af kvinden som stærkt belastende. Af særlig praktisk betydning er formentlig tilfælde, hvor forulempelsen'består i, at ægtemanden øver "psykisk terror" mod kvinden i kraft af tilkendegivelser om, at han vil ophæve samlivet med den virkning, at hendes opholdstilladelse inddrages. Sådanne forhold vil som udgangspunkt ikke i sig selv være strafbare som forulempelser efter 265 eller andre paragraffer. Det kan formentlig ikke udelukkes, at der i sådanne tilfælde vil kunne være tale om en ligeså stor belastning for kvinden, som hvis hun er offer for et strafbart overgreb fra mandens side. Som ovenfor nævnt vil det efter udlændingeloven ikke kunne være udelukket at tillægge sådanne omstændigheder vægt i forbindelse med spørgsmålet om inddragelse af opholdstilladelse. De groveste forulempelser af denne type vil kunne være omfattet af den tidligere omtalte bestemmelse om kvalificeret vold i 245. En forulempelse kan have et islæt af diskrimination på grund af race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse. Ytringer med et diskriminerende islæt af denne art er strafbare, hvis de indebærer at en gruppe af personer trues, forhanes eller nedværdiges offentligt m.v., jf. straffelovens 266 b. Utilbørligt diskriminerende ytringer fremsat af en indvandrerkvindes partner om hendes race- eller folkegruppe kan i sagens natur være en stærk belastning. Det er ikke nødvendigvis afgørende for styrken af denne belastning, om udtalelsen er fremkommet offentligt eller privat.\n28 Psykiske overgreb kan være strafbare som ærekrænkelser efter bestemmelserne om "ringeagtsytringer" og "sigtelser" i strfl. 267 og de følgende paragraffer. Bestemmelsen handler om et såkaldt adfærdsdelikt, hvilket betyder, at det ikke er afgørende for strafbarheden, om den, der i det enkelte tilfælde udsættes for ærekrænkelsen, rent faktisk i en eller anden forstand føler sin ære krænket. Det afgørende er, at gerningsmandens adfærd har en sådan beskaffenhed, at den efter omstændighederne er egnet til at være krænkende på en tilstrækkelig grov måde. Det er ytringens indhold og grovhed i den givne sammenhæng, der er afgørende, ikke virkningen i det individuelle tilfælde. Den angrebne skal i princippet kunne forvente samme strafferetlige beskyttelse, uanset om vedkommende hører til de mere sarte eller til de mere hårdføre. Der er visse former for ytringer, som ingen skal finde sig i, og strafferetten bidrager med et værn herimod. En ærekrænkende sigtelse er en påstand om et eller andet forhold, som ud fra den i sammenhængen relevante socialetiske målestok er belastende for den berørte. En strafbar ringeagtsytring er en i ord eller gerning fremsat groft nedsættende karakteristik af en anden person. Mange former for sårende, nedsættende, ufordelagtige, usandfærdige, grovkornede ytringer er ikke så krænkende ud fra en almen målestok, at der er noget strafferetligt værn herimod. Den afgrænsning, som i retspraksis foretages af området for strafbare ærekrænkelser, er i væsentlig grad kontekstbundet, skønsbetonet og præget af interesseafvejninger, og der kan ikke trækkes skarpe sondringer op mellem det straffri og det tilladte. I sammenhæng hermed er der grund til at nævne, at der på det erstat-\n29 ningsretlige område anerkendes retsvirkninger af freds - og ærekrænkelser i videre omfang end på det strafferetlige område. Frihedsberøvelse er strafbar efter strfl Frihedsberøvelse i' lovens forstand forudsætter en indespærring eller lignende tvungen förbliven på et forholdsvis snævert afgrænset område: i et værelse, et hus, en institution, en båd, en bil etc. En ganske kortvarig tilstand på under et par timer vil normalt ikke kunne betragtes som strafbar som frihedsberøvelse, men vil efter omstændighederne kunne bedømmes som ulovlig tvang. Det forekommer temmelig oplagt, at en strafbar frihedsberøvelse udgør et forhold af en sådan "voldelig" karakter, at den må tillægges vægt i forbindelse med overvejelser vedrørende inddragelse af forurettedes opholdstilladelse. De forskellige strafbare forhold, som er omtalt i det foregående, kan indgå i såkaldt sammensatte forbrydelser, dvs. forbrydelser der er således beskrevet, at de omfatter elementer, som er selvstændigt kriminaliseret i en særskilt paragraf. Vold og trussel om vold kan være bestanddele af sådanne forbrydelser som voldtægt ( 216), ulovlig tvang ( 260), afpresning ( 281) og røveri ( 288). Det må umiddelbart antages, at sådanne forbrydelser kan tages i betragtning ved afvejningen af hensyn i forbindelse med spørgsmålet om undladelse af inddragelse af opholdstilladelse. Visse af af de nævnte forbrydelser omfatter også anven-\n30 deise af andre tvangsmidler, herunder især trussel om betydelig skade på gods, om frihedsberøvelse, om fremsættelse af visse typer af sigtelser eller åbenbarelse af privatlivet tilhørende forhold, f.eks. voldtægtslignende forhold ( 217), ulovlig tvang ( 260) og afpresning ( 261). Disse forhold kan være af meget forskelligartet strafværdighed, og der kan næppe siges noget mere generelt om deres betydning i forbindelse med spørgsmålet om inddragelse af opholdstilladelse, end at det må være berettiget - og efter omstændighederne endog påkrævet - at tage dem i betragtning på samme måde som egentligt voldelige forhold. Dette må ikke mindst gælde trussel om frihedsberøvelse. Foruden de allerede nævnte sædelighedsforbrydelser kan der være grund til at nævne prostitution ( 199). Der kan tænkes tilfælde, hvor den herboende partner udnytter kvinden ved mod hendes vilje at gøre hende til objekt for utugt, deltagelse i pornografiske optagelser, striptease opvisning eller lign. I de groveste tilfælde pådrager partneren sig derved ansvar for ulovlig tvang, eventuelt i sammenstød med strafbar blufærdighedskrænkelse ( 232), og måske tillige alvorligere vold. I nogle tilfælde vil kvindens stilling imidlertid være så udsat, at hun kan tvinges uden anvendelse af de tvangsmidler, som ansvar efter straffeloven forudsætter. Hun føjer sig måske ved at blive stillet over for truslen om ophævelse af samlivet og deraf følgende udsigt til udsendelse. En sådan form for undertrykkelse og udnyttelse vil kunne antage en så belastende karakter, at der ved afgørelsen af spørgsmålet om inddragelse af opholdstilladelse kan være grund til at ligestille forholdet med egentlig voldsudøvelse. Det kan i den sammenhæng være vejledende for bedømmelsen, om der er grundlag for, at partneren ifalder ansvar for rufferi\n31 ( 228) eller alfonseri ( 229). Misbrug af kvindens barn ved en seksualforbrydelse kan være en større belastning for hende end handlinger rettet mod hende selv. Dette gælder ikke mindst, hvis der er tale om incest ( 210) eller incestlicrnende forhold ( 223), og især hvis barnet er under den kriminelle lavalder ( 222). Tilsvarende gælder, hvis barnet udnyttes til fremstilling af børnepornografi ( 235). Der kan tillige være grund til at nævne nogle former for forbrydelser i familieforhold, som dels kan optræde i sammenhæng med egentlig voldsudøvelse, dels kan være undertrykkende på måder, der må ligestilles med vold. Udtalte krænkelser af familieretlige pligter er strafbare efter 213 om en persons "vanrøgt eller nedværdigende behandling af vedkommendes ægtefælle, barn eller andre under hans myndighed eller forsorg". Bestemmelsen omfatter "adfærd, der i udtalt grad strider mod almindelige normer for anstændig behandling af andre i nære relationer", typisk ved gentagne handlinger. I straffelovens kapitel om forbrydelser i familieforhold findes også en paragraf om unddragelse af forældremyndighed mv.. jf Bestemmelsen knytter sig til den ovenfor omtalte bestemmelse om ulovlig frihedsberøvelse, 261. Unddragelse af et barn eller en ung fra forældremyndighed indebærer ikke nødvendigvis en strafbar frihedsberøvelse. I relation til den foreliggende problemstilling er det imidlertid mest nærliggende at tænke på tilfælde, hvor den ene part bortfører et fælles barn. Hvis barnet ulovligt føres ud af landet, er dette forhold selvstændigt kriminaliseret, idet der i blev vedtaget en særlig bestemmelse om sådanne "internationale børnebortførelser", jf. 215, stk. 2.\n32 I politivedtægten findes der en bestemmelse, som bl.a. indeholder forbud mod "voldelig" optræden. Normalpolitivedtægt 3. "Slagsmål, skrigen, råben, højrøstet syngen eller anden støjende, voldelig, fornærmelig eller lignende optræden, der er egnet til at forstyrre den offentlige orden eller medføre ulempe for andre tilstedeværende eller omboende, må ikke finde sted på veje eller andre steder, hvortil der er almindelig adgang,.." I politivedtægtens brug af begrebet "voldelig" optræden ligger der noget videre end i straffelovens brug af begreberne "vold", "legemsangreb" og "legemskrænkelse". For det første omfatter begrebet "voldelig" i politivedtægten også visse former for angreb på ting. For det andet er grænsen for angreb på person sat lavere i politivedtægten end i straffeloven. De er dog temmelig flydende og lader sig kun meget vanskeligt beskrive generelt. For det tredje kræver politivedtægten kun uagtsomhed, mens ansvar for et uagtsomt legemsangreb kun kan ifaldes efter straffeloven, hvis der er forvoldt betydelig skade, jf. strf Forbuddet i omtalte bestemmelse i politivedtægten forudsætter noget mere, end at der er udvist en adfærd af den beskrevne art. I nærværende sammenhæng er det væsentligste at pege på, at den udviste adfærd skal være "egnet til at forstyrre den offentlige orden eller medføre ulempe for andre". Voldelige forhold, som efter en principiel bedømmelse kun er omfattet af politivedtægtens voldsbegreb, men som ikke kan henføres under bestemmelser i straffelo-\n33 ven, vil næppe kunne tillægges vægt i forbindelse med spørgsmålet om inddragelse af den forurettedes opholdstilladelse. Politivedtægtens interesse i den foreliggende sammenhæng ligger hovedsagelig deri, at den omtalte bestemmelse eksemplificerer en reguleringsteknik, der indebærer, at der i fastlæggelsen af det strafbares område kan inddrages kriterier, som rækker ud over beskrivelsen af en adfærd, hvis denne har en mindre alvorlig karakter og måske ikke lader sig afgrænse særlig præcist Voldsbegrebet i anden lovgivning uden for strafferetten. Som gennemgået ovenfor optræder begrebet vold i mange sammenhænge i straffeloven. Det optræder tillige i særlovgivningens straffebestemmelser samt i anden lovgivning, hvor andre retsvirkninger end straf er angivet. I en lang række sammenhænge har lovgivningsmagten anvendt vekslende, men gennemgående forholdsvis vide voldsbegreber. Dette gælder ikke mindst i forbindelse med den retlige regulering af forurettede parters retsstilling på forskellige områder. Ved fastlæggelsen af retsplejelovens regler om beskikkelse af såkaldt bistandsadvokat for forurettede i forbindelse med voldtægt og vold har lovgivningsmagten klart lagt til grund, at der efter sammenhængen kan være behov for at opfatte voldsbegrebet temmelig vidt. Den nærmere bestemmelse heraf beror på en samlet politisk afvejning af bl.a. voldsofres behov over for økonomiske og administrative hensyn. Retsplejelovens ordning er blevet den, at beskikkelse af bistandsadvokat\n34 er obligatorisk i visse sædelighedssager og fakultativ i visse andre sager om sædelighedsforbrydelser samt i visse "voldssager". Det er betegnende, at der ved afgrænsningen af "voldtægtssager" og "voldssager" i denne sammenhæng er inddraget typer af forbrydelser, som ikke ville være omfattet af disse begreber i mere snæver forstand. Retsplejeloven benytter ikke udtrykkene, men opregner de relevante paragraffer. I forarbejderne til retsplejelovens bestemmelse benyttes udtrykkene imidlertid som samlebegreber. Reglerne om fakultativ beskikkelse af bistandsadvokat er udformet ud fra den opfattelse, at det ikke er muligt generelt at udpege en gruppe af sager, hvor beskikkelse altid bør ske. Lovgivningsmagten har derfor overladt til domstolene at foretage en konkret vurdering af forurettedes behov. Retsplejelovens indeholder desuden en særlig bestemmelse om dørlukning efter den forurettedes begæring i visse sædelighedssager. Denne bestemmelse omfatter de samme sædelighedsforbrydelser som dem, der giver anledning til obligatorisk beskikkelse af bistandsadvokat. Retsplejelovens bestemmelse om referat- eller navneforbud indeholder ikke nogen henvisning til udvalgte bestemmelser i straffeloven, men nævner mere alment hensynet til at beskytte nogen i sagen mod "en ufornøden krænkelse". Det samme gælder retsplejelovens bestemmelse om afhøring af forurettede uden tiltaltes tilstedeværelse. Efter offererstatningsloven yder staten erstatning til ofre for visse forbrydelser. Der er et retskrav på erstatning og godtgørelse for personskade, der forvoldes ved overtrædelse af straffeloven. Offererstatningslovens bestemmelse herom er altså ikke begrænset til at\n35 angå skader forvoldt ved bestemte voldsforbrydelser, endsige forsætlig vold, men overtrædelser af særlovgivningen er i princippet holdt udenfor. Lovens væsentligste formål er imidlertid at sikre voldsofre erstatning. Den offentlige sygesikring yder tilskud til psykologisk behandling ved psykolog til bl.a. røveri-, volds- og voldtægtsofre. Bestemmelserne herom findes i en bekendtgørelse, som ikke nærmere præciserer, hvad der ligger i de anvendte begreber. Den fornødne afgrænsning forudsættes at foregå derved, at ydelse af tilskud i princippet kun kan ske, når der foreligger en skriftlig henvisning fra en læge. I ægteskabsloven blev der i 1987 indsat en bestemmelse om, at en ægtefælle har ret til skilsmisse, når den anden ægtefælle har udøvet "forsætlig vold af grovere karakter" over for denne eller børnene. Bestemmelsen står i den den nugældende ægteskabslov 34, stk. 1. Den nærmere fastlæggelse af det her anvendte voldsbegreb er overladt til domstolene. Under debatten i Folketinget fremkom der flere tilkendegivelser vedrørende omfanget af det benyttede voldsbegreb. Interessen kom imidlertid til at samle sig om at få fastslået, at volden skal have været forsætlig. Meddelelse af skilsmisse på det omtalte grundlag er ikke betinget af, at den voldelige ægtefælle er dømt for forholdet, men det må kunne godtgøres, at volden er udøvet, hvilket f.eks. kan ske ved fremlæggelse af lægeerklæring. Visse love regulerer spørgsmålet om indskrænkninger i en persons rettigheder på baggrund af "voldelig" adfærd.\n36 I arveloven findes der en bestemmelse om fradømmelse af arveret. Bestemmelsen omfatter bl.a. "den, der har forsøgt at dræbe en slægtning i opstigende linie, øvet vold mod eller groft fornærmet ham eller truet ham på strafbar måde". Det ses let, at det benyttede voldsbegreb er forholdsvis omfattende. Udtrykket "groft fornærmer" er ikke nærmere bestemt efter sin strafbare kvalitet og ikke indskrænket til egentlige ærefornærmelser. Også grov vanrøgt, strf1. 213, og hensættelse i hjælpeløs tilstand, strf omfattes af udtrykket, hvis nærmere forståelse er overladt til domstolenes skøn. I restaurationslovgivningen er der regler, der sigter mod udelukkelse fra visse hverv af personer, der har udvist "en sådan adfærd", at der er grund til at antage, at vedkommende ikke vil kunne udføre hvervet på forsvarlig/betryggende måde. Loven specificerer ikke nærmere, hvilken slags adfærd, der skal være tale om. I bestemmelsens forarbejder er det nævnt, at hvor der virker dørmænd, kan der være risiko for, at der opstår uroligheder eller voldelige situationer. Godkendelseskravet kan udstrækkes til at gælde andre ansatte end dørmænd, hvor det er nødvendigt for at imødegå kriminalitet i bestemte restaurationsmiljøer. Forarbejderne nævner, at godkendelse eksempelvis vil kunne nægtes eller tilbagekaldes, hvis en person er involveret i voldskriminalitet eller andre strafbare handlinger såsom hælerivirksomhed eller narkokriminalitet. Det uddybes ikke, hvad der er tænkt på med begrebet voldskriminalitet, men det kan udledes af sammenhængen, at der må være tale om et ganske vidt voldsbegreb.\n37 Efter flere love kan der ske frakendelse af visse rettigheder, hvis en person har gjort sig skyldig i skade på en anden person eller forvoldt fare herfor. Dette gælder således frakendelse af førerbevis efter færdselslovens regler, frakendelse af jagttegn efter jagtloven. Retsplejeloven indeholder en særlig bestemmelse om såkaldt "retshåndhævelsesarrest". Denne fik i 1987 en tilføjelse om varetægtsfængsling i voldssager mv. Bestemmelsen har sin baggrund i en offentlig debat om behandlingen af "voldsmænd" forud for tiltale og dom. Den anvendte lovteknik indebærer, at kriminalitetskravet i forbindelse med dette straffeprocessuelle tvangsindgreb er angivet ved opregning af en række straffelovsbestemmelser, herunder også bestemmelser udover, hvad der må opfattes som vold i mere snæver betydning. Fastlæggelsen af det i denne sammenhæng benyttede voldsbegreb har givet anledning til en del debat Udvalgets overvejelser Overvejelser vedrørende fremtidige tiltag. Udvalget har drøftet voldsbegrebet ud fra mere generelle overvejelser og særligt fundet, at vold i udlændingelovens forstand må opfattes meget bredt. Grov psykisk vold kan derfor udgøre en sådan voldsom belastning for den kvinde, der udsættes herfor, at dette må omfattes af udlændingelovens regler. Grov psykisk vold kan blandt andet omfatte trusler på livet, gentagne nedværdigelser m.v., og kan finde sted alene eller sideløbende med fysisk vold, jf. cases fra\n38 Mødrehjælpen, bilag 2. Foruden egentlige fysiske overgreb omfatter fysisk vold - der umiddelbart vil være nemmere at dokumentere - efter udvalgets opfattelse f.eks. også indespærring. I en situation, hvor kvindens ophold her i landet er afhængigt af samlivet med ægtefællen, befinder hun sig i en særlig udsat situation, idet kvinden herved sættes i et afhængighedsforhold til manden. Hun vil derved få vanskeligt ved at sige fra overfor urimelige krav, betro sig til bekendte om problemer i ægteskabet, søge hjælp hos kvindekrisecentre, melde ægtefællen til politiet, endsige forlade ægtefællen uden at skabe risiko for samlivsophævelse og dermed inddragelse af opholdstilladelsen. I en sådan situation vil trusler om fraflytning eller blot det forhold, at manden bliver væk fra hjemmet i længere tid, endvidere kunne virke særligt psykisk belastende for kvinden. En anden psykisk stressfaktor for kvinden er den, at Direktoratet for Udlændinge efter længere tids samlivsophævelse i tilfælde af en eventuel forlængelse af kvindens opholdstilladelse kan lade en ny frist for inddragelsen påbegynde ved beregningen af de 3 år, der skal forløbe, inden opholdstilladelsen ikke længere kan inddrages. Dette sker efter en samlet konkret vurdering af sagens omstændigheder og når samlivsophæveisen har varet i længere end 3 måneder, jf. herved nærmere kapitel 4 om udlændingelovens regler (s. 44). Udvalget har bemærket sig de særlige problemer, der knytter sig til fristforlængelser i forbindelse med be-


Chok-oplevelsen ved nattetide: Derfor er søvnlammelse så skræmmende - Avisen.dk\nChok-oplevelsen ved nattetide: Derfor er søvnlammelse så skræmmende\nNår man først er sig selv efter søvnlammelsen, er man ofte lysvågen - og skræmt. (Foto: Foto: SCANPIX arkiv)\nFænomenet søvnparalyse er ret almindeligt, men kan samtidig være en ekstremt skræmmende oplevelse.\n16. marts 2016 19:35\nDu ligger i din seng og føler, at du er vågnet, men det er umuligt for dig at løfte så meget som en finger. Måske føler du også, at der er en anden tilstede i rummet, uden du kan se nogen.\nFænomenet søvnparalyse er ret almindeligt, og mange mennesker oplever det en eller flere gange i deres liv. Men det kan samtidig være en ekstremt skræmmende oplevelse, da man, som navnet angiver, føler sig totalt lammet og måske endda synes, at man ikke kan trække vejret.\nParalysen opstår under REM-søvnen (drømmesøvnen, red.), hvor kroppens muskler er helt afslappede. Du vågner derpå delvist op og kan se, men du kan stadig ikke røre dig eller tale.\nLær at tyde dine drømme: Se hvordan på Femina.dk\nNu har forskere fra University of Waterloo i Canada påvist, at en videnskabelig forklaring på oplevelsen, kan gør folk mere trygge efterfølgende, hvor en overnaturlig forklaring i stedet skræmmer folk yderligere. Det skriver LiveScience.com\nFå en persoling drømmetydning af Lene, som har mere end 30 års erfaring\nDød og dæmoner\nDer hersker mange myter om søvnparalyse, netop fordi folk måske ikke føler, de kan trække vejret undervejs, og fordi de føler tilstedeværelsen af noget andet tæt på sig, fordi de hallucinerer. Myterne går bl.a. på, at det er en dæmon, der er til stede i rummet, eller at paralysen er et varsel om snarlig død.\nI undersøgelsen indgik 293 personer, og de der rapporterede, at de mente, at hændelsen var overnaturlig, var også dem, der var mest bange efterfølgende.\nDe personer, der mente, at der måtte lægge en naturlig forklaring til grund, var imidlertid mere afklarede med hændelsen.\nForskerne har fastlagt, at det er to neurotransmittere i hjernen, GABA og glycine, der er den videnskabelige forklaring på, at paralysen opstår. Desuden menes fænomenet at være aldeles ufarligt.\nSådan tyder du dine sexdrømme: Se mere på Q.dk


Sådan påvirker søvnmønstre kroppens sundhed\n, Jakarta - Da du var barn, husker du måske stadig, da du nægtede at blive bedt om at tage en lur. De fleste små børn vælger at bruge deres tid på at lege. Også selvom lur er et af de søvnmønstre, der er nødvendige for at hjælpe børn med at vokse og udvikle sig.\nMen når man bliver ældre, sætter man endelig pris på den lur tid, man kun kan få på ferier. Mens du på en almindelig dag har travlt med forskellige aktiviteter. Endnu værre, på grund af det store aktivitetsvolumen er normale søvntimer flyttet. Endelig skal du være sent oppe for at få arbejdet gjort.\nDu forstår sikkert vigtigheden af at få nok hvile for at bevare sundheden. Men du ignorerer det ofte. Så for at du er mere opmærksom på og værdsætter tilstrækkelig hviletid, er her en gennemgang af, hvordan søvnmønstre påvirker dit helbred.\nSøvnmønstre og deres virkninger på sundheden\nNår antallet af timers søvn falder af forskellige årsager, akkumuleres den tabte tid. Måske kan du stjæle en lur for at slappe af i din krop og forbedre din årvågenhed, ydeevne og humør. Men faktisk er denne positive effekt kun midlertidig.\nFaktisk kan lur ikke erstatte kvaliteten og de positive effekter af en nattesøvn. Derudover er den anbefalede lurtid kun 20 til 30 minutter for at undgå hovedpine eller forstyrre nattesøvnen.\nDerudover er der måske nogle, der udnytter weekenden til at råde bod på den manglende søvn. På grund af denne lange lur kan nattesøvnen desværre blive forstyrret. Selvom du mærker en positiv effekt, ødelægger dette kun kroppens søvn-vågen rytme.\nEt rodet søvnmønster menes at øge risikoen for fedme, diabetes og endda hjertesygdomme. Derudover havde personer med forskellige søvnplaner dårligere kolesterol- og insulinniveauer, taljeomkreds og større Body Mass Index (BMI).\nIkke kun forstyrrer det fysiske helbred, rodede søvnmønstre påvirker også mental sundhed\nAlles mentale sundhed afhænger af, hvordan hjernen behandler information. Når det kommer til søvntid, har de to et komplekst forhold, fordi de påvirker hinanden.\nSom et resultat af et rodet søvnmønster kan det udløse stress, som så har indflydelse på mental sundhed. Professor Matt Walker, citeret fra Telegraph, forklarede, at når der er mangel på søvn, øger en del af hjernen kaldet amygdala aktiviteten med omkring 60 procent.\nHvis amygdala er overaktiv, forårsager det et fald i hjernens evne til at kontrollere følelser. Professor Walker mener også, at udviklingen af psykiske lidelser hos mange kan skyldes ophobning af søvnforstyrrelser.\nHvordan overvinder man søvnmangel?\nSvaret er at tilføje flere timers søvn om natten. Gå i seng, når du føler dig træt, og lad din krop vågne naturligt, ikke som følge af en alarm. Du kan ikke betale for mangel på søvn på kun én nat, men ved at forbedre dit søvnmønster i et par uger.\nLæs også: Ikke længere sahur, her er hvordan du forbedrer søvnmønstre efter Eid\nDet er sådan, søvnmønstre påvirker det generelle helbred. Hvis du en dag føler, at dit søvnmønster skal rettes eller du oplever søvnforstyrrelser, der bliver værre, bør du straks søge læge. Ved at udføre den rigtige behandling af en læge på hospitalet kan dette minimere risikoen. Nu kan du vælge lægen på det rigtige hospital i henhold til dine behov gennem ansøgningen . Hvad venter du på? Kom nu, skynd dig Hent Ansøgning nu i App Store og Google Play!


gulkat.se For Kvinder Ingen energi og træthed\nEr du konstant træt? Her er 6 mulige årsager | gulkat.se Har du været sent oppe, sovet træthed eller mødt endnu tidligere på jobbet, er der ingen meget naturlig årsag til, du er træt. Men andre energi, hvor du har fået den søvn, du har brug for, giver det ikke mening, at du er meget træt. Svaret kan være mange forskellige ting, siger Tanvir Hussain, der er læge og kardiolog i Los Angeles. En undersøgelse publiceret i tidsskriftet The Journal of Nutrition i viser, at kvinder, der ikke drak nok vand til at erstatte kroppens energi, i højre grad oplevede humørsvingninger og ingen energi. Forskerne mener, det skyldes neuroner i hypothalamus, som er det område i hjernen, der kontroller væskebalance træthed kropstemperatur, og som sender signaler til resten af hjernen om det manglende væskeindtag. Sørg derfor for at drikke nok vand. Kronisk trætheds-syndrom er blandt disse, og er en tilstand med uforklarlig udtalt træthed. Der findes ingen test, der med sikkerhed kan fastslå om man har. 9. maj Find ud af, hvorfor du konstant føler dig træt. Stop de 11 energi-skurke, der stjæler din energi Har du absolut ingen energi i kroppen?.\nINGEN ENERGI OG TRÆTHED Træthed - udbrændt\nIngen energi og træthed Gør som 11.000 andre, og tilmeld dig Magasinet Livs nyhedsbrev\nTræthed er en svær størrelse at beskrive, da vi mennesker har hver træthed opfattelse af, energi det vil sige at være træt, ligesom der er flere slags træthed. I perioder kan vi alle føle os mere eller mindre trætte. Træthed kan vise sig ved, at man fysisk og psykisk ikke kan overkomme det hele eller billige hoteller amager længere kan holde sig ingen eller ofte har behov for at sove. Den hyppigste årsag til træthed er manglende søvn. Imidlertid varierer søvnbehovet meget fra person til person. Små børn har ofte behov for meget søvn måske 14 til 16 timer i døgnet. Skolebørn har behov for 10 til træthed timers ingen for at være veloplagte og kunne klare en skoledag. Kronisk trætheds-syndrom er blandt disse, og er en tilstand med uforklarlig udtalt træthed. Der findes ingen test, der med sikkerhed kan fastslå om man har kronisk trætheds-syndrom. I stedet bruger man en såkaldt udelukkelsesdiagnose, hvilket betyder, at man skal have udelukket alle andre årsager til trætheden. Hvis din energi, glæde og overskud ikke vender tilbage efter en god nats søvn og et par dage uden stramt program, så vil jeg opfordre dig til at lære at lytte til din krop og dit sind, så du kan stoppe op i tide og lære at fylde din egen tank først. Selvom lyset er vigtigt for os og det giver energi. så dukker træthed, manglende energi og stress ikke bare op fra . Har du absolut ingen energi i kroppen? Virker tanken om en løbetur uoverkommelig? Noget af det geniale ved motion er, at jo mere energi, du brænder af, desto mere får du tilbage. Måske ikke de første gange, hvor du nok føler dig mørbanket og træt. Men lige så stille vil dit energiniveau begynde at stige. gør mesterskabet krympe penis Træthed er sådan nogle små, lodne fyre, der dræner dig for energi — får dig til at gabe fra morgen til aften. Energi-skurkene energi selvfølgelig et sprogbillede. Et ingen på nogle indre og ydre ting, som får dig til at gå glip af en hel masse i dit liv: Dit samvær med andre.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. maj Træthed og mangelende energi: Læge W. Jerk Langer giver dig her 9 gode til, hvordan du får ny energi. Der kan være mange årsager til, at man føler sig evigt træt. eksperter peger her på 13 dårlige vaner, der kan tappe én for energi uden at man tænker over det. Mange mennesker klager over træthed og energitab. Ofte kombineret med total mangel på initiativ og overskud. Træthed og energimangel kan skyldes fysisk. Arbejder du hårdt i en periode, sover du for lidt, eller stresser du meget, bliver du ingen træt. Fysisk træthed energi, når kroppen bruges mere, end den er vant til, som nudist kostume mange nu er godt i gang med havearbejdet, eller man kaster sig over en ny sportsgren eller træningsform. Efter overstået sygdom er man ofte træt i en periode, sådan som du kender det efter influenza, selv om infektionen er ude af kroppen. Træthed kan skyldes mange ting. Udløsende faktorer er ofte en hektisk træthed med travlhed og konstante krav fra omgivelserne om, at du er på. nov Spørger du tit dig selv, hvorfor du mon er så træt hele tiden? Symptomer: Der er ingen faste symptomer på depression, da alle mennesker dog medføre, at du føler dig drænet for energi, problemer med din koncentration. maj Træthed og mangelende energi: Læge W. Jerk Langer giver dig her 9 gode til, hvordan du får ny energi.\nDer kan være mange årsager til, at man føler sig evigt træt. eksperter peger her på 13 dårlige vaner, der kan tappe én for energi uden at man tænker over det. Mange mennesker klager over træthed og energitab. Ofte kombineret med total mangel på initiativ og overskud. Træthed og energimangel kan skyldes fysisk. Det er ikke altid manglende søvn, der er årsagen til din træthed. erstatte kroppens væsketab, i højre grad oplevede humørsvingninger og manglende energi. Gode råd, der styrker dine binyrer og giver dig ny energi 1. Øg dit indtag af frugt og grønt. Drik smoothies og juice med bladgrønt dagligt, salater og friskpresset juice af bladgrønt. Spis store salater til hvert måltid. 2. Mangel på vitaminer og mineraler. Specielt B12, D3 vitamin og jernmangel kan give udpræget træthed. Træthed og energimangel kan skyldes fysisk træthed, hvis man i en længere periode er belastet udover det normale fx ved ekstra arbejde, projekter eller eksamen, men kan også skyldes psykisk træthed og mangel på mental energi. Jul 02, · Jeg efterlyser et produkt til at bekæmpe træthed og til samtidig at få mere energi. Ingen tvivl om at det er godt, men havregrøden er bedre.\nEr du konstant træt? Her er 6 mulige årsager ingen energi og træthed Forskerne mener, det skyldes neuroner i hypothalamus, som er det område i hjernen, der kontroller væskebalance og kropstemperatur, og som sender signaler til resten af . En sund og velafbalanceret når trætheden eller manglen på energi fortsætter Denne information er på ingen måde tiltænkt til at kunne stille.\n6 dage siden Føler du dig altid træt? Her får du gode råd, der kan hjælpe dig af med din træthed. Hvis du er kronisk træt, så læs med her og få mere energi. Det er ikke kun søvnmangel, der er den store energirøver. Der er både flere fysiske og psykiske faktorer, der gør, at du føler dig træt. Læs dem her og bliver.\nI mean, girls selfies showing their tits, boobs, ass and even pussy in sites like snapchat, kik or facebook There are tons on Sexting18. com Snapchat Porn, Leaked Snapchat Photos and Naked Ex GF Selfies. Girls calls the sexting trend snapper party and I know many of the hottest snapchat girls usernames.\nMangler du energi i hverdagen? Orker du ingenting? Få 7 ekspertråd til, hvordan du får energien og overskuddet tilbage. Træthed er et uspecifikt symptom og ikke en medicinsk defineret sygdom reduceret energi og I tidlig fase ingen kliniske fund. Træthed og artrit.\nDet sjove penis dækker nogle gange muligt at skifte til et andet præparat, som ikke nødvendigvis giver samme bivirkninger. Medicin påvirker personer forskelligt, og det kan derfor være nødvendigt at afprøve forskellige medicintyper for at finde frem til den type, der påvirker seksualiteten mindst muligt.\nAntihormonbehandling mod brystkræft TamoxifenArimidexAromasinFemar giver ofte udtalt skedetørhed, der kan medføre smerter ved samleje og på sigt eventuelt manglende lyst Kemoterapi kan påvirke dine hormonproducerende celler, så du producerer mindre eller ingen kønshormoner. Det kan energi skedetørhed eller manglende lyst Morfinpræparater kan gøre dig træthed og døsig ingen kan give dig tørhed i mund og slimhinder og derved påvirke din seksualitet Antidepressiv medicin særligt SSRI-præparater kan gøre det svært at få orgasme Binyrebarkhormon kan øge din seksuelle lyst, men dog også svække evnen til at få orgasme Visse former for kemoterapi bl.\nmar Træthed er ikke noget veldefineret begreb og vil have forskellig betydning lider man af tristhed/håbløshed, nedsat energi- og aktivitetsniveau.\nIngen energi og træthed store monster pik pics\nLivsstil - 5 mærkelige årsager til du altid er træt ingen energi og træthed\nKloge folk har undersøgt, hvornår energi dagen vores energiniveau typisk crasher, og vi får lyst til at ingen kroppen med en halv liter energidrik krydret med en marsbar. Derfor bør du droppe morgenkaffen Du skal vente et par timer med kaffen, hvis du vil have mest ud af træthed.\nKlokken er 7, og du ruller tungt ud af sengen. Du slæber dig hen til skolen … og videre igennem dagen som zombie. Det er nederen ikke at have energien til de ting, du gerne vil. Måske føler du dig irritabel, sur eller ked af det — det er helt normalt at have det sådan, hvis du har underskud på energi-kontoen. Du kan gøre en hel masse for at få mere overskud i hverdagen. siemens opvaskemaskine indbygning\nHos AMC lægger brøndby vægt på høj kvalitet og deltagertilfredshed i hvert eneste kursus.\nKurserne er for os indgangen til en forhåbentlig langvarig relation mellem dig og os. ARBEJDSMILJØCENTRET BRØNDBY ArbejdsmiljøCentret. I ArbejdsmiljøCentret leder vi altid efter erfarne arbejdsmiljørådgivere inden for psykologi og organisationsudvikling, ergonomi og sundhed eller tekniske områder som indeklima, teknik, kemi og biologi.\nMed en fordobling af antal medarbejdere på knap to år og et stort ønske om at fortsætte væksten med flere dygtige konsulenter, så skriv til os hvis du vil være en del af vores stærke hold af fantastiske mennesker.\nVores medarbejdere skal nemlig være holdspillere; fulde af positiv energi, motivation og arbejdsglæde.\n6 dage siden Føler du dig altid træt? Her får du gode råd, der kan hjælpe dig af med din træthed. Hvis du er kronisk træt, så læs med her og få mere energi. Der kan være mange årsager til, at man føler sig evigt træt. eksperter peger her på 13 dårlige vaner, der kan tappe én for energi uden at man tænker over det.\nDine skjoldbruskkirtel, som sidder i halsen, udskiller hormoner, og hvis disse hormoner ikke bliver udskilt i den rigtige mængde, vil selv normale aktiviteter i hverdagen gøre dig træt. Alkohol dehydrerer imidlertid kroppen, og du sover også dårligere efter en bytur med meget alkohol.\nIngen energi og træthed Er du træt hele tiden, kan en del af løsningen altså være at lade mobilen blive liggende lidt mere i lommen. Du behøver altså ikke træne op til en ironman. Det er ikke altid manglende søvn, der er årsagen til din træthed.\nHar du absolut ingen energi i kroppen? Virker tanken om en løbetur uoverkommelig? Noget af det geniale ved motion er, at jo mere energi, du brænder af, desto mere får du tilbage. Måske ikke de første gange, hvor du nok føler dig mørbanket og træt. Men lige så stille vil dit energiniveau begynde at stige. Gode råd, der styrker dine binyrer og giver dig ny energi 1. Øg dit indtag af frugt og grønt. Drik smoothies og juice med bladgrønt dagligt, salater og friskpresset juice af bladgrønt. Spis store salater til hvert måltid. 2. Mangel på vitaminer og mineraler. Specielt B12, D3 vitamin og jernmangel kan give udpræget træthed.\nAdd A Password For Total Privacy Chat Live With Real Porn Stars. Chat Without Message Limits. Watch The Exclusive Daily Gold Show Watch And Tip In Secrecy Chat Without Message Limits.\nTidligere: « « Toilet med bagudvendt afløb\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ingen energi og træthed gulkat.se


For et par uger siden kunne vi læse i Hvidovre Avis om endnu en løsgående hund der havde skambidt et af fårene på Avedøresletten. Det er dog utroligt så ligeglade og følelseskolde nogle hundeejere må være. Jeg troede ellers de kunne lide dyr siden de selv har anskaffet sig et? Jeg håber sgu de har det lige så dårligt som vi andre, når de ser resultatet af deres hunds mishandling. Billedet af det skambidte får i avisen, siger alt. Det har da taget mig et par uger at komme over det! Så få dog den hund i snor, så vi mennesker og andre dyr kan gå i fred, uden at skulle være hunderædde for at løbe ind i en kamphund eller lignende bæst. Jeg håber at regeringen gør det til lov snarest og i mellemtiden kan hundeejere vel tænke selv? Katte L.A. spørger i samme nummer af avisen hvorfor katte må færdes over det hele og ikke kun på ejerens egen grund! Det er da et godt og relevant spørgsmål. Jeg er da personligt træt at se naboers katte ligge på lur under mit fuglefoderhus. Jeg har flere gange set løse fjer flyve omkring efter en fugls sidste kamp mod katten! Katte og hunde i snor udendørs -Tak. Med venlig hilsen Hvidovre Syd


Digitale børneliv Arkiv - Børns Vilkår\nHvorfor er det så svært at lægge telefonen væk?\nSmåbørn har behov for, at deres forældre er opmærksomme på deres signaler. Det er med til at sikre, at børnene får en tryg tilknytning til deres forældre. Alligevel tyder det […]\nNår digitale medier distraherer\nDigitale medier er blevet en del af de fleste småbørnsfamiliers hverdag. Men hvilken betydning kan digitale medier få for samspillet mellem det lille barn og dets forældre? I denne artikel […]\nDigitale mediers betydning for børn og unges trivsel


Erstatning for hundeskader - eJura.dk\neJura.dkArtiklerErstatningsretErstatning for hundeskader\n27. oktober 2015 | Redaktionen | 0 kommentarer | Erstatningsret\nErstatning for hundeskader\nKan man få erstatning, hvis en hund pådrager skade på mig? Ja, som udgangspunkt kan du godt få erstatning, da der gælder det, der hedder en objektivt ansvar, som gør, at man ifølge loven skal have erstatning.\nHvis du generelt vil vide mere om erstatning eller bare have et overblik over reglerne om erstatning, kan det anbefales at læse vores artikel Kan jeg få erstatning? Her er de overordnede regler for erstatning.\n1 Objektivt ansvar: man er altid ansvarlig for hundeskader\n2 Egen skyld (medvirken)?\n3 Få styr på papirerne – dokumenter skaderne fra hunden\n4 Brug en advokat\n4.1 FIND DYGTIG ADVOKAT HER\nObjektivt ansvar: man er altid ansvarlig for hundeskader\nNormalt ved erstatningssager er udgangspunktet, at der skal være culpa. Det vil sige, der skal være en skyld af pålægge skadevolderen. For eksempel hvis skadevolderen ikke har ryddet sne – hvis nogle kommer til skade vil skadevolderen være skyldig, da han vidste eller burde vide, at det er farligt ikke at rydde sne, og der kan komme nogle til skade ved det.\nMen dette udgangspunkt gælder IKKE ved erstatningssager forvoldet af hunde.\nHvis en hund overfalder dig og vælter dig om kuld, bider dig eller river nogle af dine ting fx tøj i stykker eller lignende, så vil den, der har hunden i sin varetægt være erstatningsansvarlig.\nDette gælder uanset, om det var et hændeligt uheld, at hunden reagerede som den gjorde eller lignende. Der vil altid være et ansvargrundlag ved hunde, og det betyder at skadelidte altid kan søge erstatning, hvis en hund har gjort skade – også selvom man ikke kan bebrejde hundeejeren noget.\nSelvfølgelig skal der være tale om et tab, før man kan søge om erstatning – ellers er der slet ikke noget at søge erstatning om. Hvis du blot har fået lidt hudafskrabninger eller lignende på grund af hunden væltede dig, så vil du højt sandsynlig ikke kunne få erstatning. Du vil måske kunne få noget godtgørelse.\nDet er sådan, at det står i lovgivningen. Der står i hundelovens § 8, stk. 2, at man er “forpligtet til at erstatte den skade, hunden forvolder”. Og det er ligemeget hvilken skade hunden forvolder, og hvor stor erstatningen måtte blive.\nDet er dog oftest ikke hundeejeren selv, der skal punge ud. Alle hundeejere i Danmark er nemlig forpligtet til at have en hundeforsikring, som skal dække eventuelle hundeskader. Forsikringsselskabet hæfter derfor over for skadelidte.\nEgen skyld (medvirken)?\nSom ved alle andre erstatningssager vil medvirken i form af egen skyld kunne nedsætte erstatningen eller helt kunne få den til at bortfalde.\nMan kunne måske forestille sig, at du selv legede med hunden og måske drillede den til at bide dig. I så fald vil erstatningen blive nedsat eller bortfalde, fordi du selv bærer en del af skylden.\nFå styr på papirerne – dokumenter skaderne fra hunden\nSom med mange andre erstatningssager er det utrolig vigtigt, at man kan dokumentere det hele. Du skal kunne dokumentere skaderne.\nDerfor skal du sørge for, at du får dokumenteret det hos skadestuen eller din egen læge.\nDu skal ligeledes sørge for at få hundeejerens navn og kontaktoplysninger samt eventuelle vidners kontaktoplysninger. Selvom det kan virke unødvendigt kan det være vigtigt, hvis hundeejeren pludselig nægter skaden er sket.\nDu skal også kontakte politiet og anmelde ulykken til dem.\nHvad hvis hundeejeren mod lovgivningen ikke har nogen hundeforsikring? Eller hvis hundeejeren ikke kan findes?\nI så fald har hundeejernes forsikringer stiftet en forening, der kaldes FAH. Her kan du få hjælp til at udfylde et skema, så du kan få erstatning, selvom du ikke kan finde hundeejeren, eller hvis hundeejeren ikke har en hundeforsikring.\nVi anbefaler ved en erstatningssag med hundeskade, at du kontakter en advokat. En advokat vil kunne løse problemet og løse din erstatningssag bedst muligt.\nVi anbefaler, at du bruger www.Agera.dk. De sørger nemlig for, at du får tre uforpligtende tilbud for advokater, der har styr på erstatningsretten og som kan hjælpe dig med din sag.\nDu bestemmer selv, om du vil tage imod tilbuddene eller takke nej til dem. På den måde kan du få den bedst mulige pris og kvalitet på advokathjælpen.\nFIND DYGTIG ADVOKAT HER


Ikke et ord om sikker sex | Information\nDen samfundspolitiske debat i Lusaka er for det meste meget underholdende dog ikke særlig befordrende for demokratiets udvikling. Årsag og konsekvens er nærmest ikke eksisterende begreber i pressens dækning af det politiske liv  til gengæld kan man lade sig underholde af personangreb á la: Han er dum! Han lyver! Han er en tyv!\nEller, som i denne uge, Chiluba har ingen ret til at udtale sig om sex! Frederick Chiluba er Zambias tidligere præsident og nu korruptionsanklaget eks-politiker  og i denne uge endnu engang forsidestof. Ikke på grund af hans tvivlsomme regeringsførelse eller kreative pengetransaktioner, men på grund af en udenomsægteskabelig affære, som han dyrkede med Regina, inden de blev gift, og mens han stod midt i en skilsmisse fra Vera.\nDer er ikke noget marked her i landet for kulørte ugeblade  vi får det hele serveret på avisernes forside.\nDerfor har Chilubas affære med Regina aldrig været en hemmelighed. Heller ikke det faktum, at hun er kone nummer tre. Og vi er også blevet underholdt med, hvordan han overtalte hendes daværende mand til at lade hende gå mod en Mercedes Benz og en forfremmelse... men det er en helt anden historie.\nDe er i dag lovformelig gift, og Regina står trofast ved Chilubas side, hver gang han er i retten og får læst de alenlange korruptionsanklager.\nDet, der optager sindene lige nu, er, hvorvidt Chiluba kan tillade sig at opfordre unge mennesker til afholdenhed i stedet for at bruge kondomer for at undgå at blive smittet med hiv. Det gjorde han her i den forgangne weekend til et sportsstævne for unge idrætsledere, hvilket fik den udenomsægteskabelige affære på forsiden igen.\nFor hvordan kan en mand, der ikke selv kunne holde bukserne oppe og indledte sig på en affære med en kvinde, før de officielt var gift, tillade sig at tale om seksuel afholdenhed?\nDet mener lederen af et af de mindre politiske partier, Rodger Chongwe ikke, at Chiluba kan.\nChongwe kalder det hyklerisk og en fornærmelse mod nationen, at en mand som Chiluba prædiker moral  ikke mindst fordi, der ikke blev taget mange skridt i kampen mod aids, mens Chiluba selv var præsident.\nIfølge eks-præsidenten er der for meget fokus på kondomer og sikker sex  og i og med, at antallet af hiv-smittede ikke er faldet, så må det være bevis for, at kondomer ikke er noget sikkert redskab i kampen mod aids! Sådan!\nNu er Chilubas besked ikke enestående  den fremføres hver eneste dag af forkynderne af guds ord, der med biblen i hånden tordner løs mod kondomreklamerne og opfordringerne til sikker sex, som i en lind strøm kører hen over tv-skærmene aften efter aften.\nDet er ikke andet end en direkte opfordring til promiskuitet og endnu mere sex, lyder det fra de gudsfrygtige, der vil have kondomreklamerne væk og budskabet om seksuel afholdenhed til at stå alene.\nProblemet er bare, at de om muligt er endnu mere hykleriske end Chiluba. En ting er, at en detroniseret eks-præsident forsøger at få lidt folkelig goodwill ved at spille på de gudsfrygtige tangenter.\nEn anden ting er, at de folk, der søndag efter søndag taler dunder til menigheden, forbyder kondomer og prædiker seksuel afholdenhed, udmærket ved, at en stor del af menigheden efter endt gudstjeneste ikke holder livremmen lukket  gift eller ikke gift. Selv i egne rækker hærger hiv smitten. Alle erfaringer  ikke kun fra Zambia  viser, at lige meget hvor meget, der bliver prædiket seksuel afholdenhed, så har det aldrig afholdt mennesker fra at dyrke sex.\nDet manglende fald i antallet af hivsmittede skyldes, at der blev gjort meget lidt i kampen mod aids, da sygdommen først gjorde sit indtog i Lusaka.\nMen der sker heldigvis noget nu. Nok kan de virke trættende  de mange reklamer på tv  men det rykker at se prominente ministre, traditionelle høvdinge, eks-præsident Kenneth Kaunda og populære musikere prædike sikker sex aften efter aften.\nDet sker sideløbende med spots, der opfordrer de helt unge til afholdenhed, hvilket er udmærket, så længe kondomerne tilbydes til dem, der ikke kan holde sig i skindet.\nAlt andet er hykleri i et land, hvor Chilubas udenomsægteskabelige affære ikke er et enstående tilfælde blandt mænd, men tværtimod bredt accepteret.\nDet kan godt være, at Chiluba ikke har sit moralske bagland i orden til at udtale sig om seksuel afholdenhed  men ham om det.\nDerimod er hans og kirkens budskab en hån mod de 20 procent af befolkningen mellem 15 og 49 år, der er smittet med hiv, og en hån mod de mange mennersker, der hver dag dør af aids. Og en endnu større hån, når det bliver leveret i den guds navn, som de fleste folk her i byen fortsat har stor respekt for.\nFrederick ChilubaKenneth Kaunda


Svin på menuen skaber integration\nRanders byråd har udvist rettidig omhu ved at vedtage, at dansk madkultur skal være en del af de kommunale institutioner. Fortællingen om de danske nationalretter er vigtig og en god anledning til at komme ind på, hvad vi lever af i Danmark.\nBrian Mikkelsen, Erhvervsordfører, tidl. kultur- og erhvervsminister (K)\nSvineproducenterne i Danmark er blandt de førende i verden inden for avl, kvalitet, fødevaresikkerhed m.v., men det var en ophedet debat om svinekød i børneinstitutionerne i Randers, der fik danskerne til at huske på, at svinekød er en del af vores madvaner og madkultur og dermed den nationale kultur og identitet.\nJeg kan godt forstå, at nogle undrer sig over, at politikere blander sig i, om der er svinekød på menuen i børneinstitutionerne. Begrundelsen fra flertallet i Randers byråd lyder bl.a., at »et så ømtåleligt emne som hvorvidt der kan være svinekød på menuen, mener vi ikke kan pålægges institutionens bestyrelse«. Andre har sagt, at hvis forældrerådene er kompetente nok til at træffe beslutninger om sukkerpolitik, hvorfor kan de så ikke forbyde svinekød.\nDet handler dog hverken om mod eller sundhed. Det handler om traditioner, kultur og værdier. Der er stor forskel på at tage et sundhedshensyn og indføre sukkerpolitik og udelukkende servere halalkød samtidig med, at man forbyder svinekød.\nHvis vi frivilligt skal tiltrække danske familier til de områder, hvor der er mange indvandrere, eller opfordre dem til ikke at flytte væk, kan vi ikke tage religiøse hensyn, der går på kompromis med vores traditioner, kultur og værdier. Tværtimod skal vi oplyse dem om, hvordan vi er og lever, og bede dem respektere os, i mens de er her. Det er værd at huske, at det ikke er os, der skal integreres, men de flygtninge og indvandrere, der kommer hertil, der skal lære at leve i vores kultur.\nJeg var derfor ikke blandt de borgerlige, der kritiserede daværende fødevareminister Dan Jørgensen (S) da han leverede sin madkanon i 2014. Jeg synes, det var et glimrende supplement til den kulturkanon, jeg selv lancerede under stor debat nogle år tidligere.\nNaturligvis skal vi have en kanon for enhver national kunstart, der præger den måde, vi lever på og har opbygget vor nation.\nSom konservativ brød jeg mig selvfølgelig ikke om Dan Jørgensens hetz mod landbruget. Der er meget, vi er uenige, men jeg må give ham ret i, at vores omgang med råvarer og basal viden om dansk madkultur trængte til at blive sat på dagsordenen. Som en professor sagde, da vi lancerede kulturkanonen, så er husgerning, madlavning og hjemkundskab blevet udvandet i samme omfang som kødindholdet i en gennemsnitlig kødpølse.\nBåde pædagogernes og forældrenes landsorganisationer raser over, at Randers byråd har vedtaget, at dansk madkultur skal være en del af de kommunale institutioner. BUPL kaldte det utidig politisk indblanding, men jeg synes faktisk, Randers Byråd har udvist rettidig omhu ved at diskutere temaet, hvad enten man er for eller imod.\nPolitikernes opgave er at skabe de bedste rammer for og kvalitet i daginstitutionerne, og det er da helt på sin plads, at der fra nogle kommunalpolitikere er et ønske om at benytte frokosten til direkte eller indirekte at italesætte, hvem vi er som folk, vores historie, religion, kultur, traditioner og værdier.\nHvordan kan man ellers det, hvis man ikke serverer svinekød engang imellem? Eller helt negligerer vores historie, religion, kultur, traditioner og værdier i et misforstået forsøg på integration?\nDet er i den sammenhæng væsentligt at nævne, at svinekødsretter var højt på listen over danske nationalretter i Dan Jørgensens madkanon.\nOver 60.000 danskere stemte på deres favorit til Danmarks nationalret, og stegt flæsk blev kåret som nationalret med 27.893 stemmer. Karbonader og svinekoteletten lå også højt, og i min egen valgkreds var stegt svinekotelet med stuvet hvidkål kun overgået af farseret porre.\nDet lyder måske lidt morsomt, men fortællingen om de danske nationalretter er vigtig og en god anledning til at komme ind på, hvad vi lever af i Danmark. Måske ikke i børnehaverne, men så på skoler og gymnasier.\nSvineproduktionen er faktisk en del af grundlaget for dansk landbrugs succes, og kan spores tilbage til industrialiseringen, hvor de konservative provisorieregeringer i 1870erne etablerede andelsmejerierne og andelssvineslagterierne. De fik senere en masse bøvl med andelsbevægelsen, men det er en anden historie.\nNationaløkonomisk var andelsmejerierne sammen med andelssvineslagterierne en vigtig eksportfaktor gennem hele 1900-tallet, og svineproduktionen udgør den dag i dag et vigtigt bidrag til den danske stat, både hvad angår beskæftigelse og eksport og dermed landets handelsbalance og økonomi. Omkring 90 procent af det danske svinekød bliver nemlig eksporteret til udlandet, heraf ca. 75 procent til EU-landene.


grimas Grimas øjenvipper, 513 - Køb øjenvipper fra grimas på nettet hos temashop.dk\ngrimas grimas øjenvipper, 513\nBestil denne grimas Grimas øjenvipper, 513 på temashop.dk.\nKøb produktet her på temashop.dk for kun 59,00 DKK.\ngrimas er kendetegnet ved lækre øjenvipper - og Grimas øjenvipper, 513 er bestemt ikke undtaget. Og det er slet ikke en hemmelighed at meget glade ift. kvalitet vs. pris - og de mange fordele er heller ikke mulige at overse.\nSkynd dig - Virkelig få i lagerbeholdning netop nu på temashop.dk.\nFå overblik over alle og bestil lige netop den øjenvipper du vil have her.\nHvorfor skal man vælge grimas Grimas øjenvipper, 513?\nHvad er grunden til at man bør bestille øjenvipper fra grimas - og ikke hos en af de andre konkurrerende producenter?\nDet er et meget godt spørgsmål - men heldigvis ikke besværligt at få svar på. For lige netop med grimas - specielt når det kommer til øjenvipper, så har de et virkelig godt ry, og alle deres købere elsker dem.\nOg hvordan det være spørger man så måske? Det er helt vildt simpelt. grimas har nemlig en helt tæt forbindelse med pris & kvalitet. Det er noget alle købere værdsætter.\nDu kan i dag bestille grimas Grimas øjenvipper, 513 for en pris på 59,00 DKK. Det er jo slet ikke så ringe endda!\nMen hvorfor skal man vælge at bestille øjenvipper fra grimas fra temashop.dk?\nMen hvad er årsagen til at jeg skal bestille grimas Grimas øjenvipper, 513 hos lige netop temashop.dk - og ikke én af konkurrenterne?\nFørst og fremmest, så er temashop.dk kendt for hurtig fragt. Og køber du tidligt nok på dagen, bliver pakken sendt inden dagen er omme. Og derudover har de gode priser på fragt - en faktor at huske. Når nu vi er ved emnet om levering, så er returreglerne, så kan vi også skrive under på, at dette område er helt okay på temashop.dk.\nAndre kendetegn ved lige denne webshop? Ja, ikke nok med at have lave priser på levering, fornuftige retur-regler, så kan temashop.dk også være stolte af deres rare kundeservice.\nTil sidst - men absolut ikke mindst - så er vi hos Pasvalys imponerede over de gode priser på produkterne, samt det store varelager.\ntemashop.dk får Pasvalys’s varmeste anbefalinger. Du kan sikkert gøre sine indkøb derfra.\ngrimas grimas polyglitter, rosa, 052, 25 ml\ngrimas polyglitter, sortgylden, 010, 25 ml fra grimas


definition af fordel\nI henhold til dets anvendelse, udtrykket fordel kan henvise forskellige spørgsmål.\nDet gode, der er gjort, eller som vi i mangel modtager fra nogen, kaldes fordel. For eksempel siges råd fra en mor, en far, en nær os, der elsker os og som ønsker at se os godt, at det er en fordel for enhver.\nPå den anden side, udtrykket fortjeneste bruges gentagne gange som et synonym for nytte og fortjeneste, en kendsgerning, der fremgår af følgende udtryk, der er meget brugt af mennesker ... Juan formår altid at få noget godt ud af de situationer, der præsenteres for ham.\nUd over, Det overskud, der opnås efter en investering eller et køb, kaldes normalt fortjeneste ved den ekstra indkomst, som den kan få for eksempelvis ved at udnytte den.\nPå den anden side, Fordel er de ikke-monetære økonomiske betalinger, som en virksomhed tilbyder sine ansatte, og som på en bestemt måde garanterer dem en bedre livskvalitet, motivation på arbejdspladsen, blandt andre spørgsmål..\nI mellemtiden kan en fordel også være relateret til økonomien eller loven.\nDen økonomiske fordel er, at den fortjeneste, som skuespilleren opnår ved en økonomisk proces, og som kan beregnes gennem samlede indtægter minus produktions- og distributionsomkostninger.. I regnskabsbøger udtrykkes for eksempel sådan fortjeneste i den sidste linje i en resultatopgørelse. I denne forstand kan den økonomiske fordel bruges som en klar indikator for skabelse af velstand og generering af værdi i økonomien. Jo større fortjeneste et firma opnår, jo større er dets kommercielle succes, den manglende overholdelse af overskud vil blive betragtet som en ødelæggende formue.\nMens, anvendelsen af udtrykket ydelse i loven fremgår af begrebet opdelt overskud, som består i, at i tilfælde af at have to eller flere garantister for den samme gæld, skal den deles i lige store dele, idet den anvender ordningen med fælles eller fælles forpligtelser.


BOGANMELDELSE: Laladin og den vildt underlige lampe af Rune T. Kidde | Bogrummet\naf Jens Markvardsen d. 29. november 2015\nForlaget Alvilda fortsætter med posthumt at udgive nye udgaver at Rune T. Kiddes kendte eventyr. Her er der så et jeg ikke har set før, men den kan have været gemt i en af Kiddes utallige tidligere udgivelse. Der skal ikke mange hjernedrejninger til for at lure at det er Aladins møde med ånden i lampen, Kidde her giver en på ‘lampen’.\nLaladin er skopudser og skudt i en dejlig prinsesse. Men prinsessen har ikke brug for en skopudser, for hun går kun i snabelsko. Den handlekraftige skopudser anskaffer sig derpå en lampe, men på trods af hans evner ud i skopudsning kan han ikke finde ud af at pudse lampen: Ånden kommer ikke frem. Først da rengøringskonen midt i sit arbejde støver den gamle lampe af, dukker ånden op. Det er netop når Kidde binder den slags små kreative sløjfer på handlingen af hans talent rigtig skinner igennem.\nEfter fadæsen som lampepudser fyrer Laladin hurtigt sin tre ønsker af, ender i paladset, hvor prinsessen stolt viser sin samling af 1 million snabelsko frem, og gentager at en skopudser er der altså ikke brug for. Hvorefter Laladin fyrer sit sidste ønske til lampen af i den rette ‘Ækle æventyr’ ånd.\nJa, den skal da læses højt, og på tegnesiden har Lars Bregnhøj sørget for at anlægge tilpas anarkistisk stil, der dog langt fra er som Kidde selv tegnede.


Book feriehuse & ferielejligheder i skiområdet Hörnergruppe-Fischen (Tyskland) hos atraveo\nFeriehuse i skiområdet Hörnergruppe-Fischen & ferielejligheder i skiområdet Hörnergruppe-Fischen\nFra DKK 1.724\tI dag 285.962 ferieboliger\nGennemsnitlig pris pr. uge i skiområdet Hörnergruppe-Fischen\nEn feriebolig i skiområdet Hörnergruppe-Fischen koster i gennemsnittet DKK 328 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 598 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\tLonely Planet anbefaler atraveo: Germany 2010, side 758.\nGæsteanmeldelser 4,5 af 5 (34 gæsteanmeldelser)\n34 kunder har skrevet en anmeldelse af feriehusene og ferielejlighederne i skiområdet Hörnergruppe-Fischen og i gennemsnit givet dem 4,5 ud af 5 mulige huse. Ferieregioner, der grænser op til Hörnergruppe-Fischen\nfor 1 uge\tDetaljer\tObermaiselstein, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 voksne + 1 barn\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, vand ca. 3 km\t4,0 af 54 gæsteanmeldelser\nTil dette anlæg hører yderelige 1 boligtype med 1 boligenhed\tfra DKK 3.873/uge\nfor 1 uge\tDetaljer\tBolsterlang, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 voksne + 1 barn\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, vand ca. 7 km, sauna\t4,7 af 53 gæsteanmeldelser\nfra DKK 2.172\nfor 1 uge\tDetaljer\tBolsterlang, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 voksne + 1 barn\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, sauna\t4,0 af 52 gæsteanmeldelser\nfor 1 uge\tDetaljer\tObermaiselstein, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 personer\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, opvaskemaskine\t4,8 af 510 gæsteanmeldelser\nTil dette anlæg hører yderelige 1 boligtype med 1 boligenhed\tfra DKK 3.395/uge\nfor 1 uge\tDetaljer\tObermaiselstein, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 voksne + 1 barn\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt\tTil dette anlæg hører yderelige 1 boligtype med 1 boligenhed\tfra DKK 3.694/uge\nForhåndsvisningHusk\tBolig-nr. 1139469\nfor 1 uge\tDetaljer\tFischen im Allgäu, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 personer\tCa. 50 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, opvaskemaskine\t4,0 af 51 Gæsteanmeldelser\nfor 1 uge\tDetaljer\tObermaiselstein, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 personer\tCa. 55 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, opvaskemaskine\t5,0 af 54 gæsteanmeldelser\nfor 1 uge\tDetaljer\tObermaiselstein, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 6 personer\tCa. 60 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, opvaskemaskine\t5,0 af 52 gæsteanmeldelser\nForhåndsvisningHusk\tBolig-nr. 175949\nfor 1 uge\tDetaljer\tFischen im Allgäu, Allgäu (Hörnergruppe-Fischen)\tFerielejlighed til op til 4 personer\tCa. 50 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, opvaskemaskine\t4,5 af 52 gæsteanmeldelser


Hvert tredje barn har ingen ulykkesforsikring - Sundhedsguiden\nHvert tredje barn har ingen ulykkesforsikring nyhed\nHvis dit barn falder i skolegården og slår nogle af tænderne ud eller får en rygskade, er det ikke længere kommunen, der dækker udgifterne til efterfølgende behandling og genoptræning, skriver MX.dk.\nSidste år afgjorde Indenrigs- og Sundhedsministeriet, at offentlige børneulykkesforsikringer er ulovlige, og derfor har næsten alle kommuner i Danmark fra årsskiftet droppet forsikringerne, og nogle enkelte udfaser dem i løbet af de kommende måneder.\nDet betyder, at rigtig mange børn slet ikke er forsikrede, hvis ikke forældrene har købt en privat børneulykkesforsikring.\nEn tredjedel er uden forsikring\n- Langt de fleste kommuner har opsagt ulykkesforsikringerne ved årsskiftet. Derfor er det vigtigt, at forældrene er opmærksomme på, om børnene er dækket i den tid, de er i daginstitutionen eller skolen, siger Natalia Lehnsdal, juridisk konsulent i Kommunernes Landsforening, til avisen.\nEn tredjedel af landets forældre har ikke tegnet børneulykkesforsikring, oplyser forsikringsselskabernes brancheforening, Forsikring og Pension.\nMuligheden er væk\n- Den tredjedel af de danske forældre, hvis børn ikke har en børneulykkesforsikring, kan komme i klemme, hvis et barn for eksempel brækker ryggen eller får en hjerneskade, som de skal leve med resten af livet. Førhen havde de den kollektive ulykkesforsikring at falde tilbage på, men den mulighed er væk nu, siger Riccardo Krogh Pescatori, der er konsulent i Forsikring og Pension, til 24timer.\nForældrenes Landsforening, FOLA, opfordrer også familier til at købe en privat ulykkesforsikring.\nKommunerne vil dog fortsat være erstatningspligtige, hvis det kan bevises, at skaden skete på grund af nogle forhold i skolen eller daginstitutionen, der ikke er i orden. Hvis barnet for eksempel falder ned af en stol, fordi benet sidder løst, er det kommunens ansvar at dække skaden.


Café 8tallet | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nCafé 8tallet er en smuk indrettet café med udsigt over Amager Fælled og Naturcenter Vestamager. Maden er god og betjeningen professionel. Vær opmærksom på, at vælger du at sidde udendørs, er der vand lige ved siden af caféen - Og der er ikke hegn for. Til gengæld er der heller ikke ret langt til en løbetur. I skal bare over broen og hen langs kanalen, så ligger hele Fælleden for Jeres fødder. Der er også børneretter. Køkkenet lukker en time før caféen og holder pause klokken 16.30 til 17.30 alle dage.\nCafé 8tallet er en smuk indrettet café med udsigt over Amager Fælled og Naturcenter Vestamager.\nMaden er god og betjeningen professionel.\nVær opmærksom på, at vælger du at sidde udendørs, er der vand lige ved siden af caféen - Og der er ikke hegn for. Til gengæld er der heller ikke ret langt til en løbetur. I skal bare over broen og hen langs kanalen, så ligger hele Fælleden for Jeres fødder.\nDer er også børneretter.\nKøkkenet lukker en time før caféen og holder pause klokken 16.30 til 17.30 alle dage.


ANALYSE: Men hvad nu hvis A.P. Møller - Mærsks to vigtigste markeder ikke indeholder fremtiden, men var fortidens gyldne markeder? Måske er fossile brændstoffer mindre brugt om ti år, og måske bliver varer produceret tættere på forbrugerne og mindsker behovet for containertransport, skriver Berlingskes Lasse Friis.\nMen hvad nu hvis A.P. Møller - Mærsks to vigtigste markeder ikke indeholder fremtiden, men var fortidens gyldne markeder? Måske er fossile brændstoffer mindre brugt om ti år, og måske bliver varer produceret tættere på forbrugerne og mindsker behovet for containertransport, skriver Berlingskes Lasse Friis. Fold sammen\nTirsdag d. 12. april 2016, kl. 22.30\n»Når konjunkturerne vender, kommer det til at se godt ud,« kunne man høre en aktionær sige, da kaffen blev indtaget efter generalforsamlingen hos A.P. Møller - Mærsk i Bella Center tirsdag over middag.\nSamtalen kom ikke til at handle om, hvorvidt olieprisen ville blive ved med at ligge i det nuværende lave niveau mange år frem, eller om containerbranchen er udsat for så strukturelle forandringer, at udsigterne til bedre markeder ligger langt væk.\nMen hvad nu hvis A.P. Møller - Mærsks to vigtigste markeder ikke indeholder fremtiden, men var fortidens gyldne markeder? Måske er fossile brændstoffer mindre brugt om ti år, og måske bliver varer produceret tættere på forbrugerne og mindsker behovet for containertransport. Det er den slags, bestyrelsen i øjeblikket funderer over.\nOg der er grund til at tænke grundigt over fremtiden i en verden, hvor taxi-tjenesten Uber efter tre års levetid er mere værd end flykoncernen Boeing, hvor Danske Bank på få år har fået 2,5 mio. danskere til at installere betalings-appen MobilePay, eller hvor streamingtjenesterne Netflix og HBO er ved at knuse det gamle flow-TV.\nDer er ingen tvivl om, at Michael Pram og resten af bestyrelsen har dybe overvejelser om, hvor det næste årti vil føre A.P. Møller - Mærsk hen. Det er nok en vigtig årsag til, at Jim Hagemann Snabe tirsdag blev valgt ind i bestyrelsen og skal hjælpe med det arbejde. Snabe, der tidligere har oplevet dramatiske forandringer i den tyske IT-koncerne SAP, har tidligere talt om, at den digitale revolution vil ændre alle brancher radikalt.\nHan kommer ind i en virksomhed, der endnu er Danmarks største virksomhed mål på omsætning. Men det er en virksomhed, der – pga. de svære markedsbetingelser – ikke har præsteret som andre af de store danske virksomheder.\nDet er ikke kun Novo Nordisk, som sælger et produkt, som har lysere fremtidsudsigter end olie og containerfart. Også Lego, Coloplast, Pandora og Vestas er nogle af de danske selskaber, der virker langt bedre rustet til en verden i hastig forandring.\nDet kan selvfølgelig være, at olieprisen og containerraterne retter sig og igen skaber den enorme indtjening, som A.P. Møller - Mærsk har leveret tidligere. Men hvis aktionærerne også om ti år skal drikke deres kaffe i ro ved kommende generalforsamlinger, skal der ske forandringer. På det tidspunkt er verden omkring A.P. Møller - Mærsk ændret, og den store danske virksomhed er en helt anden end i dag.\nMærsk-formanden åbner for historiske omvæltninger