Status for tilsyn med a-kasser og kommuner - PDF\nDownload "Status for tilsyn med a-kasser og kommuner"\n1 Status for tilsyn med a-kasser og kommuner 2014\n2 Indhold Kapitel 1. Indledning... 4 Kapitel 2. Tilsyn med a-kassernes administration Kontaktgruppe- og turnusmøder - Dialogbaseret tilsyn Tilsyn med a-kassernes rådighedsvurderinger Tilsynet i Resultatet af tilsynet 2014 i hovedtræk Tilsyn med a-kassernes administration af reglerne om selvforskyldt ledighed Revision af a-kasserne A-kassernes økonomi og IT Revision af særligt risikobetonede områder Revision af logninger ved brug af og udtræk fra registre Kapitel 3. Tilsyn med kommunernes administration Revisionsgennemgangen i kommunerne Resultatet af gennemgangen for Temarevision Det kommunale rådighedstilsyn Det kommunale rådighedstilsyn i Kapitel 4. Indsatsen for at minimere omfanget af fejludbetalinger A-kassernes elektroniske kontrol ved udtræk i Indkomstregisteret Status for a-kassernes kontrol ved brug af indkomstregisteret Høringsbreve og servicebreve Kontrol med dobbeltforsørgelse - Skatteregisterkontrollen Kontrol af lønmodtagere Kontrol med selvstændige erhvervsdrivende og medhjælpende ægtefæller Undersøgelse om midlertidig arbejdsmarkedsydelse og ferie Tilbagebetaling fra medlemmerne Anmeldelser fra andre myndigheder Lufthavnstilsynet Kapitel 5. Udviklingsinitiativer på tilsynsområdet Regeringens 5 initiativer om bl.a. øget kontrol med EU/EØS- borgere Styregruppe for Fejludbetalinger og Kontrol Rådighedsvurdering af a-kasse medlemmer, der udrejser med danske dagpenge til udlandet Ny digital EØS-indberetning EESSI - Elektronisk udveksling af oplysninger vedrørende socialsikring Forestående ændringer i rådighedstilsynet som følge af Beskæftigelsesreformen og Kontanthjælpsreformen Kapitel 6. Rigsrevisionsundersøgelser Fejludbetalinger af sociale ydelser Indsatsen for at få sygemeldte tilbage i arbejde Tilsyn\n3 6.3. Finansieringsmodellen for forsikrede lediges arbejdsløshedsdagpenge Integrationsindsatsen Tilsyn\n4 Kapitel 1. Indledning Denne statusrapport for 2014 præsenterer de væsentligste resultater fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings tilsyn med a-kasser, jf. bl.a. 88 stk. 7 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Det drejer sig om tilsyn med de anerkendte arbejdsløshedskassers administration, økonomi, regnskaber og revision samt a-kassernes medlemmer. Desuden skal der føres et særskilt tilsyn med a- kassernes administration af sagerne om rådighed. Rapporten indeholder desuden resultaterne vedrørende det kommunale tilsyn, herunder også resultater vedrørende kommunernes rådighedsadministration, jf. 13d i lov om aktiv socialpolitik, samt resultaterne fra gennemgangen af de kommunale revisionsberetninger. Herudover præsenteres en aktuel status for en række nye udviklingsinitiativer på tilsynsområdet om bl.a. regeringens 5 initiativer fra marts 2014 om kontrol med bl.a. EU/EØS-borgere på danske ydelser, arbejdet i Styregruppen for Fejludbetalinger og Kontrol(SFK) og Dataenheden og udlandssporet i Udbetaling Danmark(UDK) m.fl. Desuden er der iværksat nye initiativer vedrørende rådighedsvurdering af a-kasse medlemmer, der udrejser med danske dagpenge samt tilrejsende arbejdstagere. En betydelig del af styrelsens tværgående udviklingsaktiviteter på kontrol- og tilsynsområdet vedr. kommuneområdet understøttes og udvikles i regi af SFK sammen med Digitaliseringsstyrelsen, Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale forhold(mblis), Kommunernes Landsforening(KL) og UDK. Det gælder også opfølgningen på og udviklingen af nye digitale værktøjer som led i den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi på MBLIS og Beskæftigelsesministeriets område. I regi af styregruppen følges også UDK s arbejde med at opbygge den fælles dataenhed, hvis opgave fra den 1. maj 2015 bliver i samarbejde med UDK og kommunernes kontrolenheder at bidrage til effektiv kontrol med tildelingen og udbetalingen af sociale ydelser og tilskud. Dataenheden skal først og fremmest sikre bedre brug af data, øget registersamkøring og et tættere samarbejde og bedre udveksling af oplysninger på tværs af danske myndigheder, og mellem danske og internationale myndigheder. Tilsynet med a-kassernes og kommunernes administration på beskæftigelsesområdet følger dels af de i lovgivningen fastsatte tilsynsforpligtigelser, dels ministeriets generelle forpligtigelse til at have indseende med og viden om at Folketingets intentioner i lovgivningen udmøntes som forudsat. Styrelsens tilsyn med a-kassernes rådighedsvurderinger har i 2014 i lighed med 2013 været fokuseret på a-kassernes vejledning af de ledige om kravene til aktiv jobsøgning. Blandt andet har styrelsens undersøgelse af Plan for jobsøgning vist en lille forbedring i forhold til tidligere men der kan konstateres forskelle i de enkelte a-kassers administration af reglerne om at være aktivt jobsøgende. I forbindelse med gennemgangen af a-kassernes revisionsprotokollater for regnskabsåret 2013 har styrelsen, jfr. sædvanlig praksis i forbindelse med gennemgangen af a- kassernes årsregnskaber og revisionsberetninger, bedt a-kasserne om at følge op på de konstaterede forhold. Styrelsen har bedt a-kassernes revisorer om at redegøre for flere af forholdene i forbindelse med revisionen for regnskabsåret De kommunale revisionsberetninger for regnskabsåret 2013 er færdigbehandlet, og samtlige kommuner har modtaget en tilbagemelding fra styrelsen. De på nuværende tidspunkt foreliggende Tilsyn\n5 resultater viser, at der generelt er færre kommuner med revisionsbemærkninger i forhold til tidligere år, men at der er flere kommuner der for 2. år eller flere år i træk har haft bemærkninger på samme område. Det årlige møde med revisorerne afholdes ultimo maj måned med henblik på at kunne give en samlet tilbagemelding til revisorerne om gennemgangen for Effekten af tilsynsindsatsen med at minimere fejludbetalinger og misbrug af dagpengesystemet er koncentreret om a-kassernes kontrol ved brug af indkomstregistret. Det økonomiske udbytte af denne indsats har for 2014 indtil nu resulteret i et samlet økonomisk udbytte på 25 mio. kr. Dette beløb dækker både over selve tilbagebetalingskravet samt det økonomiske udbytte af karantænetimer. Tilsyn\n6 Kapitel 2. Tilsyn med a-kassernes administration Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering fører tilsyn med de 26 a-kassers 1 administration gennem bl.a. rådighedstilsyn jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. 88, regnskabstilsyn jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. 89 og tilsyn i samarbejde med andre offentlige myndigheder jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v b. Styrelsens tilsyn er baseret på 2 ben. Dels er tilsynet baseret på opfølgning på a-kassernes resultater i det dialogbaserede tilsyn, der bl.a. gennemføres i regi af periodiske kontaktgruppemøder og løbende turnusmøder med samtlige a-kasser herunder også opfølgning på det særlige rådighedstilsyn og dels på opfølgningen af revisionen af a-kasserne, som udføres af kassernes revisorer. Denne årlige revisionsmæssige gennemgang af bl.a. administration og økonomi, afrapporteres i a- kassernes revisionsprotokollater, som fremsendes til styrelsen til nærmere gennemgang og opfølgning Kontaktgruppe- og turnusmøder - Dialogbaseret tilsyn Som led i det dialogbaserede tilsyn med a-kasserne, holder styrelsen periodiske kontaktgruppemøder med udvalgte a-kasser og AK-samvirke, og dertil løbende turnusmøder med samtlige a- kasser. Periodiske kontaktgruppemøder Møder i Kontaktgruppen afholdes med henblik på at udveksle erfaringer om kassernes brug af nuværende og nye tilsynsredskaber, herunder f.eks. indkomstregisterkontrollen, moms/cvroplysninger, regulering på revisionsområdet og væsentlige retlige spørgsmål i relation til a- kassernes opgaver under ét og udmøntningen af nye politiske initiativer. Turnusmøder Turnusmøder er et supplement til de ovenfor nævnte tilsynsindsatser, og er et væsentligt led i det resultatorienterede dialogbaserede tilsyn med den enkelte a-kasse. Der er i 2014 gennemført i alt 10 dialogmøder. Mødekadencen er, at der inden for en periode på ca. 1½ år løbende gennemføres møder med samtlige a-kasser. Et væsentligt grundlag for turnusmøderne er en drøftelse af styrelsens vurdering af a-kassens kvalitetsniveau på en række centrale og væsentlige områder. Til brug for denne vurdering udarbejder styrelsen inden hvert møde et tilsynsoverblik med det formål, at have et grundlag for en drøftelse med den enkelte a-kasse om performance, effektivitet, kvalitetsmetodik, sagsbehandlingskvalitet, rettidighed, grad af egenkontrol, serviceprofil, udbetalingsrutiner, fejl, klager, digitalisering m.v. Grundlaget for udarbejdelsen af dette tilsynsoverblik er bl.a.: resultaterne af styrelsens forskellige tilsynsinitiativer, a-kasserevisorernes konklusioner i a-kassernes revisionsprotokollater om bl.a. - administration af udbetalingsgrundlaget for a-kasseydelser, - administrative rutiner og processer, - it-system, herunder sikkerhedspolitik og forretningsgangsbeskrivelser, - a-kassens tilsyn og kontrolfunktioner i forhold til eventuelle afdelinger, 1 Den 1. juli 2013 fusionerede Akademikernes A-kasse og Ingeniørernes A-kasse til Akademikernes A-kasse. Så det samlede antal af a-kasser faldt fra 27 til 26 a-kasser. Akademikernes A-kassen er en fagligt afgrænset a-kasse, der omfatter en bred vifte af akademiske områder, blandt andet jordbrugsakademikere, dyrlæge, arkitekter, jurister, økonomer, læger, teologer, tandlæger, bibliotekarer, kiropraktorer, ingeniører, maskinmestre mv. A- kassen havde ved fusionen knapt medlemmer. Tilsyn\n7 - overholdelse af retningslinjer i forbindelse med eventuelt administrationsfællesskab med en faglig organisation, og - a-kassens økonomi og regnskab, herunder refusionsregnskab og bogholderi, status, rettidighed og resultater af a-kassens Indkomstkontrol og feriekontokontrol, servicemål, kvalitetssikring og graden af interne kontrolprocedurer, niveau for a-kassens digitale forvaltning, effektivitet og produktivitet, antal og karakter af indberetninger fra Arbejdsskadestyrelsen, Center for Klager om Arbejdsløshedsforsikring (CKA), hvis CKA har udtalt kritik af a-kassens sagsbehandling, statistik fra CKA over antal af klagesager, omgørelsesprocenter, hjemvisninger mm., statistik over styrelsens opgørelse over a-kassernes afregning af tilbagebetalinger, herunder fordelingen mellem beløb, som vedrører uagtsomhed, svig og a-kassens egne administrative fejl (eneansvarssager), a-kassens overholdelse af tidsfrister i forhold til fx afregninger af refusioner, renter, medlemsbidrag, indsendelse af månedsbalancer, antal og karakteren af klager fra medlemmer over a-kassens administration, a-kassernes ønsker og behov for administrative tilpasninger og forbedringer. Som opfølgning på det dialogbaserede tilsyn har styrelsen fundet det nødvendigt overfor 3 a- kasser at iværksætte en særlig opfølgning. Der er bl.a. foretaget en række supplerende tilsynsundersøgelser, og der er stillet krav om løbende afrapporteringer, afholdt yderligere møder, herunder med deltagelse af a-kassens revisor. Det skærpede tilsyn har haft til formål at rette op på væsentlige forhold i de pågældende a-kasser og dermed sikre en tilfredsstillende administration Tilsyn med a-kassernes rådighedsvurderinger Tilsynet med a-kassernes rådighedsvurderinger har fokus på a-kassernes administration af den del af rådighedsområdet, der vedrører de lediges jobsøgning. Dette sker ved at kontrollere og vurdere a-kassernes afgørelser i rådighedsspørgsmål og dermed være med til at forbedre kvaliteten af a-kassens afgørelser og sagsbehandling på rådighedsområdet, jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. 88, stk Tilsynet i 2014 Styrelsens tilsyn med a-kassernes rådighedsvurderinger har også i 2014 har været tilrettelagt med fokus på a-kassernes vejledning af de ledige om kravene til aktiv jobsøgning, fordi tidligere undersøgelser viser, at a-kasserne har et forbedringspotentiale i forhold til at vejlede de ledige. A- kasserne er derimod gode til at foretage den samlede konkrete vurdering af, om ledige står til rådighed for arbejdsmarkedet. I undersøgelser gennemført i årene 2008 til 2012 har a-kasserne således kun fået omgjort ca. 2 pct. af de undersøgte rådighedssager. Bag de lave omgørelsesprocenter gemmer sig dog, at styrelsen i flere tilfælde ikke har været enig i a-kassernes vurderinger af om de ledige har været tilstrækkeligt aktivt jobsøgende, men at styrelsen ikke har kunnet omgøre rådighedsvurderingerne, fordi a-kassernes vejledning af de ledige ikke har været tilstrækkelig. Ifølge Ankestyrelsens praksis lægges der nemlig i sådanne situationer afgørende vægt på, hvilken vejledning den ledige har modtaget fra a-kassen om at være jobsøgende. Derfor har der også i 2014 været fokus på a-kassernes vejledning om kravene til aktiv jobsøgning. Tilsyn\n8 Styrelsen har siden 2009 hvert andet år ført tilsyn med samtlige a-kassers rådighedsvurderinger og hvert andet år med et begrænset antal a-kasser udvalgt på baggrund af risiko og væsentlighed, herunder bl.a. størrelse og resultater i tidligere undersøgelser. I undersøgelserne fra 2009 og 2011 indgik samtlige a-kasser. I 2013 blev der gennemført tilsyn i alt 19 ud af de 26 a-kasser. De restende 7 a-kasser var omfattet af forsøger Den gode samtale og disse blev grundigt evalueret af konsulentfirmaet Slotsholm i december I 2014 blev 2 af de 7 a-kasser der var med i forsøget Den gode samtale udvalgt til tilsyn. De to a-kasser blev udvalgt på baggrund af en vurdering af risiko og væsentlighed, i lighed med de øvrige udvalgte a-kassers resultater i tidligere gennemførte undersøgelser. I 2014 har styrelsen i alt gennemført tilsyn i 12 udvalgte a-kasser med et samlet udtræk af 310 tilfældigt valgte sager. Styrelsen har i de10 a-kasser vurderet a-kassernes skriftlige vejledning i 25 tilfældigt udvalgte sager og er kommet med konkrete anbefalinger om, hvordan ledige kan guides til at søge job inden for områder med gode beskæftigelsesmuligheder. I 2 af de 7 a-kasser, der deltager i forsøget Den gode samtale 2, har styrelsen tilfældigt udvalgt 30 sager. I disse sager har styrelsen vurderet resultaterne af a-kassernes vejledning om kravene til aktiv jobsøgning på baggrund af de lediges oplysninger om jobsøgning i de digitale joblog. De 12 a-kasser har modtaget en skriftlig tilbagemelding med styrelsens vurdering af a-kassernes administration af rådighedsvurderingerne. Styrelsen har på møderne i a-kasserne undersøgt tre problemstillinger: 1. Om a-kasserne har vejledt de ledige fuldt tilstrækkeligt om kravene til aktiv jobsøgning i henhold til 7 10 i bekendtgørelse nr. 61 af 25. januar 2012 om rådighed (rådighedsbekendtgørelsen). 2. Om a-kasserne burde have givet de ledige en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet i henhold til 29, stk. 1, i rådighedsbekendtgørelsen. 3. Om rådighedssamtalerne blev afholdt rettidigt i henhold til 26, stk. 1, i rådighedsbekendtgørelsen. I drøftelserne med kasserne har styrelsen givet en generel tilbagemelding på a-kassernes administration og anbefalinger om sagsbehandlingsskridt i de enkelte sager. Hovedkonklusioner 1. A-kassernes vejledning af de ledige om kravene til aktiv jobsøgning Undersøgelsen viser, at styrelsen i ca. 11 pct. af de undersøgte sager fandt, at a-kassernes vejledning af de ledige om den del af rådighedsforpligtelsen, der handler om kravene til aktiv jobsøgning, ikke var fuldt tilstrækkelig. I de 10 a-kasser, hvor vejledningen er givet skriftligt i form af Plan for jobsøgning har styrelsen tilsidesat planerne i de sager, hvor vejledningen ikke var fuldt tilstrækkelig. A-kasserne er herefter anmodet om i en ny Plan for jobsøgning at vejlede de pågældende ledige i overensstemmelse med styrelsens anbefalinger. 2 Forsøgets rammer er fastlagt i bekendtgørelse nr. 193 af 29. februar 2012 om forsøg og udviklingsaktiviteter efter lov om arbejdsløshedsforsikring mv. Den gode samtale giver de ledige mere medbestemmelse og mulighed for at tilrettelægge et samtaleforløb efter egne ønsker og behov. Tilsyn\n9 I de 2 a-kasser, der er med i Den gode samtale, er styrelsen i drøftelsen med a-kasserne kommet med konkrete anbefalinger om vejledning i de sager, hvor der behov herfor. Behovet er konstateret på baggrund af oplysningerne om jobsøgningen i de digitale joblog s. Der er tale om en forbedring i forhold til undersøgelsen fra 2013, hvor administrationen i 19 a- kasser blev undersøgt 3 og hvor styrelsen tilsidesatte a-kassernes Plan for jobsøgning i ca. 20 pct. af de undersøgte sager. Undersøgelsen viser også, at der fortsat er forskelle i a-kassernes administration af reglerne om at være aktivt jobsøgende. Det ses dog af a-kassernes vejledning, at kravene til de ledige vedrørende jobsøgning samlet set er blevet mere ensartet, ligesom a-kasserne er blevet mere opmærksomme på, at de ledige skal søge job kontinuerligt. 2. A-kassernes vurderinger af, om de ledige burde have en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet Undersøgelsen viser, at styrelsen i ca. 5 pct. af de undersøgte sager har vurderet, at de lediges jobsøgning burde have givet a-kassen anledning til at give de ledige en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Styrelsen har i sine vurderinger af, om a-kassen burde have givet de ledige en frist, været særligt opmærksom på, om de lediges jobsøgning var reel. Det kan konkluderes, at a-kassernes administration af denne del af rådighedsreglerne stort set er uændret men en smule forbedret i forhold til administrationen i 2013, hvor styrelsen i ca. 7 pct. af de undersøgte sager fandt, at de lediges jobsøgning burde have givet a-kassen anledning til at give de ledige en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet. 3. Rettidighed Undersøgelsen viser, at a-kasserne i ca. 6 pct. af de undersøgte sager ikke har holdt rådighedssamtalerne rettidigt. I 2013 var ca. 8 pct. af samtalerne i de undersøgte sager ikke afholdt rettidigt. Der er således også tale om en stort set uændret men lidt forbedret status vedr. rettidighed Resultatet af tilsynet 2014 i hovedtræk Plan for jobsøgning Baggrund A-kassen skal, hver gang den ledige har været ledig i sammenlagt 3 måneder, holde en rådighedssamtale med pågældende, jf. rådighedsbekendtgørelsen 26, stk. 1. Under samtalen skal a- kassen og den ledige udarbejde/revidere en Plan for jobsøgning. Planen udgør a-kassens konkrete vejledning af den ledige om kravene til aktiv jobsøgning, jf. bekendtgørelse nr. 53 af 25. januar 2012 om en a-kasses pligt til at vejlede mv. 12. A-kassen skal i Plan for jobsøgning vejlede den ledige om, at pågældende skal søge job inden for et passende antal fagområder, som pågældende kan varetage, hvor der ifølge Arbejdsmarkedsbalancen 4 er gode beskæftigelsesmuligheder. A-kassen kan i forbindelse med sin vejledning endvidere benytte sig af forskellige jobbanker suppleret med a-kassens kendskab til det lokale/regionale arbejdsmarked. Med baggrund i a-kassens viden om det lokale arbejdsmarked kan a-kassen herudover pege på konkrete arbejdsgivere, som den ledige kan søge arbejde hos. 3 I 2009 og 2011 blev der ført tilsyn med samtlige a-kasser. I 2013 blev der ikke gennemført tilsyn med de 7 a-kasser, der er indgået i forsøget Den gode samtale fordi forsøget i 2013 blev grundigt evalueret af konsulentfirmaet Slotsholm. Forsøget ophører i øvrigt den 30. juni Arbejdsmarkedsbalancen på Beskæftigelsesregionernes hjemmesider viser jobmulighederne for cirka 1500 forskellige stillingsbetegnelser i den pågældende Beskæftigelsesregion. Du kan for en given stillingsbetegnelse se, om der er mindre gode, gode eller rigtig gode jobmuligheder i regionen. Tilsyn\n10 Målet er, at den ledige guides hen på jobområder, hvor der er efterspørgsel på arbejdskraft, ligesom den ledige kan blive præsenteret for krav om og muligheder for at udvide sit jobsøgningsområde. Forventningerne til den lediges kommende jobsøgning afhænger af, hvor mange job der er udbudt, som den ledige kan varetage inden for det geografiske område, hvor den ledige skal søge. A- kassens vejledning skal også indeholde oplysninger om, hvilken jobsøgningsmåde der er sædvanlig for de jobområder, der søges inden for. Endelig skal a-kassens vejledning medvirke til at sikre, at de ledige fortsat har et højt jobsøgningsniveau. A-kassens vejledning bør derfor indeholde en tilkendegivelse af, om pågældendes hidtidige jobsøgningsniveau har været fuldt tilstrækkeligt. Planen udgør rammen for den lediges pligt til jobsøgning frem til den efterfølgende rådighedssamtale, hvor den vil være udgangspunktet for a-kassens samlede skønsmæssige vurdering af, om den ledige i perioden har været tilstrækkelig aktivt jobsøgende. Den ledige skal ved en efterfølgende rådighedssamtale kunne redegøre for sin jobsøgning. Styrelsens vurdering Hvis styrelsen vurderer, at en Plan for jobsøgning ikke udgør en fuldt tilstrækkelig vejledning af den ledige om kravene til aktiv jobsøgning, anmodes a-kassen om at udarbejde en ny Plan for jobsøgning i overensstemmelse med styrelsens anbefalinger. Der kan være flere grunde til, at styrelsen tilsidesætter en Plan for jobsøgning. En af de hyppigste årsager til, at styrelsen tilsidesætter en Plan for jobsøgning, er, at a-kassen ikke har forholdt sig til den lediges jobsøgningsniveau i den forudgående 3-måneders ledighedsperiode. Hvis den lediges jobsøgning har været relativt lav, fordi den ledige ikke har modtaget fyldestgørende vejledning om et højt jobsøgningsniveau i den forrige Plan for jobsøgning, vil styrelsen tilsidesætte den nye Plan for jobsøgning, hvis denne ikke indeholder vejledning om, at den ledige i de kommende 3 måneder skal have et højere jobsøgningsniveau end hidtil. En anden hyppig årsag til styrelsens tilsidesættelse af Plan for jobsøgning er, at planen efter styrelsens vurdering ikke vejleder om et tilstrækkeligt bredt fagligt område med gode beskæftigelsesmuligheder, hvor den ledige primært skal søge job. En tredje relativt ofte forekommende årsag er, at planen ikke indeholder en tilstrækkelig vejledning om, inden for hvilket geografisk område den ledige skal søge job i den kommende 3-måneders periode. Man skal være tilbageholdende med at sammenligne de enkelte a-kassers resultater vedrørende tilsidesættelser af Plan for jobsøgning, da a-kassernes medlemmer er meget forskellige med hensyn til uddannelsesmæssig branche og erhvervsmæssig baggrund. Afgørende for, hvilke krav der kan stilles til den enkelte ledige, er bl.a., hvor mange job der bliver udbudt, som pågældende kan varetage på baggrund af sin hidtidige uddannelse og/eller erhvervserfaring. Styrelsen har i hver enkelt sag, hvor en Plan for jobsøgning tilsidesættes, oplyst a-kasserne om, på hvilke punkter a-kassernes vejledning ikke har været tilstrækkelig. Tilsyn\n11 Tabel 1 viser fordelt på a-kasser i hvor mange tilfælde styrelsen fandt, at a-kassernes vejledning ikke var fuldt tilstrækkelig. I 2013 er de 7 a-kasser, der var med i Den gode samtale, ikke med i undersøgelsen (se note 2). I 2014 er 2 af de 7 a-kasser, der er med i Den gode samtale undersøgt. Tabel 1: Tilsidesættelser af Plan for jobsøgning/behov for særlig vejleding A-kasse Tilsidesættelser/behov for særlig vejledning Pct. Pct. Pct. Pct. Faglig Fælles Akasse Metalarbejdernes Arbejdsløshedskasse Børne- og Ungdomspædagogernes Landsdækkende Arbejdsløshedskasse HK/Danmarks Arbejdsløshedskasse Det Faglige Hus - A-kasse Min Akasse Business Danmarks A-kasse Fødevareforbundet NNF s Arbejdsløshedskasse Lærernes A-kasse - dlf/a FOA - Fag og Arbejdes Arbejdsløshedskasse Magistrenes Arbejdsløshedskasse (MA) Byggefagenes Arbejdsløshedskasse Teknikernes Arbejdsløshedskasse ASE Frie Funktionærers Arbejdsløshedskasse Tværfaglig Socialpædagogernes Landsdækkende Arbejdsløshedskasse DANA Arbejdsløshedskasse for selvstændige CA a-kasse Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommunikation og Sprog Funktionærernes og Servicefagenes Arbejdsløshedskasse El-fagets Arbejdsløshedskasse Akademikernes (tidligere AAK og IAK) 37/20 20/ Danske Sundhedsorganisationers Arbejdsløshedskasse Funktionærernes og Tjenestemændenes Fælles-Arbejdsløshedskasse FTF-A Kristelig A-kasse Ledernes Arbejdsløshedskasse I alt Antal undersøgte sager i alt Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING Opmærksomheden henledes på, at tabellen angiver, i hvor mange procent af de undersøgte sager, styrelsen har vurderet, at a-kassernes vejledning ikke var fuldt tilstrækkelig. Styrelsens stikprøve er beskeden i forhold til det antal rådighedssamtaler, som a-kasserne gennemfører på et år. Procentangivelsen er således bedst egnet til at indikere en udvikling i en a-kasse over tid og mindre egnet til at foretage en sammenligning mellem a-kasserne. I 11 af de 12 undersøgte a-kasser, er der en forbedring i a-kassernes vejledning af de ledige om kravene til aktiv jobsøgning i perioden fra 2009 til Når tabellen læses skal man være særligt 5 I undersøgelserne fra 2009 og 2011 indgik i alt samtlige a-kasser. Undersøgelsen fra 2013 vedrører i alt de 19 undersøgte a-kasser og ikke de 7 a- kasser, der var omfattet af Den gode samtale. I 2014 blev 2 af de 7 a-kasser udvalgt til tilsyn på baggrund af en vurdering af risiko og væsentlighed. Tilsyn\n12 opmærksom på, at stikprøverne i 2013 var små. Det blev kun udtaget 10 sager i hver a-kasse bortset fra en enkelt a-kasse. A-kassernes vurdering af om de ledige burde have en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet Baggrund Hvis et medlem står til rådighed for arbejdsmarkedet, men der er tvivl om medlemmets fortsatte tilknytning til arbejdsmarkedet, skal a-kassen give medlemmet en frist på højst 3 måneder til at dokumentere sin arbejdssøgning. A-kassen skal i forbindelse med meddelelsen om fristen give en udførlig vejledning om pligten til aktiv jobsøgning og meddele den ledige, at jobsøgningen i fristperioden skal dokumenteres. Styrelsens vurdering Styrelsen har vurderet, om a-kasserne burde have give de ledige en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet. A-kassernes vurdering af, om de ledige skal have en frist sker på samme grundlag som a-kassernes rådighedsvurderinger i forbindelse med de lediges jobsøgning. I undersøgelserne fra 2009 og 2011, gav styrelsen i de konkrete sager udtryk for sin uenighed i a- kassernes vurdering af de lediges jobsøgning på 2 måder: 1) Omgørelse af a-kassens rådighedsvurdering. 2) Anmodning om at den ledige fik en frist til at vise sin tilknytning til arbejdsmarkedet. I undersøgelserne i både 2013 og 2014 gav styrelsen udtryk for sin uenighed i a-kassernes vurdering af de lediges jobsøgning ved at anmode om, at de ledige fik en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Undersøgelsen i 2014 viser, at styrelsen i ca. 5 pct. af de undersøgte sager har vurderet, at de lediges jobsøgning burde have givet a-kassen anledning til at give de ledige en frist til at vise deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Styrelsen var uenig i a-kassernes vurdering af de lediges jobsøgning i ca. 7 pct. af de undersøgte sager i undersøgelserne fra 2009, 2011 og Styrelsen var således i højere grad enig i a-kassernes vurdering af de lediges jobsøgning i undersøgelsen fra 2014 end i undersøgelserne fra 2009, 2011 og Rettidighed Baggrund A-kassen skal, senest hver gang en ledig har haft 3 måneders sammenlagt ledighed, vurdere den lediges rådighed. I praksis varierer det meget, hvor længe et medlem har været ledigt inden en rådighedssamtale. Nogle samtaler bliver gennemført, før der er sammenlagt 3 måneders ledighed og nogle samtaler gennemføres senere end efter 3 måneders sammenlagt ledighed. Rådighedsbekendtgørelsen indeholder ikke regler om sanktioner, hvis en a-kasse ikke gennemfører rådighedssamtalerne rettidigt. Styrelsens vurdering Styrelsen har vurderet, at ca. 6 pct. af de undersøgte rådighedssamtaler i 2014 har en kritisabel overskridelse af rettidigheden. Styrelsen har i sine undersøgelser siden 2009 i sin vurdering af, om en overskridelse af rettigheden kunne anses for kritisabel, som udgangspunkt anset en overskridelse på mere end 3 uger for kritisabel. Tilsyn\n13 I undersøgelserne fra 2009, 2011 og 2013 vurderede styrelsen, at der var en kritisabel overskridelse af rettidigheden i henholdsvis ca. 13, 10 og 8 pct. af de undersøgte sager, og det tyder på en forbedring af denne del af administrationen. De 2 a-kasser, der har deltaget i forsøget Den gode samtale Styrelsen har gennemført tilsyn med Magistrenes og Fødevareforbundet NNF s arbejdsløshedskassers administration af kravene til aktiv jobsøgning via dialogmøder mellem styrelsen og a- kasserne. Begge a-kasser deltager i forsøget Den gode samtale. Med forsøget gives de ledige mulighed for - gennem brugen af digital redskaber at tage større del i og ejerskab for egen indsats, bl.a. via digital selvbooking af samtaler og forskellige jobstøtteaktiviteter med deres a-kasse. De ledige er selv med til at bestemme form, indhold og varighed af de samtaler, de har med deres a-kasse. A- kasserne er således ikke forpligtet til at udarbejde en Plan for jobsøgning for de ledige. Det er en forudsætning for deltagelse i forsøget med Den gode samtale, at a-kasserne tilbyder en digital joblog, hvor de ledige bl.a. registrerer søgte job. Jobloggene er blevet et godt redskab til at give de ledige et samlet overblik over egen jobsøgning. Oplysningerne i jobloggen er velegnet til a- kassernes vurdering af de lediges rådighed, og a-kasserne har en oplevelse af, at den har banet vejen for, at samtalerne med de ledige får et mere fremadrettet indhold. Styrelsen har på dialogmøder vurderet de to a-kassers administration i 30 tilfældigt udvalgte sager. Styrelsens vurderinger er foretaget på baggrund af de lediges oplysninger om jobsøgning i den digitale joblog. De 30 sager er, ligesom sagerne i de 10 a-kasser hvor der er udarbejdet en Plan for Jobsøgning, vurderet i forhold til 3 elementer: behov for særlig vejledning, tvivl om den reelle jobsøgning eller tvivl om den fortsatte tilknytning til arbejdsmarkedet og rettidighed. Begge a-kasser tilkendegav i drøftelsen, at der var opnået positive erfaringer i forbindelse med deltagelsen i forsøget med Den gode samtale, og at forsøgsordningen har medvirket til at øge tilfredsheden blandt medlemmerne og understøttede, at de ledige reelt stod til rådighed for arbejdsmarkedet Tilsyn med a-kassernes administration af reglerne om selvforskyldt ledighed 2014 Der føres et særligt tilsyn med a-kasserens administration af reglerne om selvforskyldt ledighed, dvs. a-kassernes administration af jobcentrenes underretninger om fx afslag på eller ophør i tilbud eller udeblivelse fra en jobsamtale eller lignende situationer, hvor en ledig ikke gør, som jobcenteret stiller krav om som led i aktiveringsindsatsen jf. lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, jf. 88, stk. 2, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Det primære formål er at belyse, om a-kasserne træffer korrekte afgørelser, når jobcentrene har underrettet a-kassen om en såkaldt negativ hændelse. A-kassernes reaktion på underretninger fra jobcentrene om negative hændelser er et af de administrationsområder, som a-kassernes revisorer gennemgår hvert år. I øvrigt blev området allerede udmeldt som et særligt revisionstema i Resultaterne fra revisorernes undersøgelse af administrationen i 2012 er afrapporteret overfor Tilsynsrådet i for Tilsyn\n14 Styrelsens har også udmeldt området som særligt revisionstema for Undersøgelsen omfatter ca sager. Styrelsen har bl.a. bedt a-kassernes revisorer om at undersøge: A-kassernes vurdering af, om en hændelse skulle have dagpengemæssige konsekvenser for medlemmet i form af sanktion eller udelukkelse fra ret til dagpenge. A-kassernes vurdering af, om jobcentrenes underretninger kunne anses for ikke- rådighedsrelevante, og årsagen til, at underretningerne blev anset for ikke- rådighedsrelevante. De a-kasser der har en lavere sanktionsandel end gennemsnittet. Revisorerne for disse a- kasser er anmodet om dels at undersøge årsagen til den lavere sanktionsandel og dels at komme med eventuelle anbefalinger til ændringer af administrationen i a-kassen. A-kassernes revisorer afrapporterer undersøgelsen sammen med revisionsprotokollaterne for Revisionsprotokollaterne skal tilgå styrelsen senest den 16. marts Styrelsen vil orientere Tilsynsrådet, når resultatet af undersøgelsen vedrørende 2014 foreligger Revision af a-kasserne A-kassernes regnskaber revideres hvert år af kassens revisor i henhold reglerne i 34, stk. 2, nr. 4 i lov om arbejdsløshedsforsikring mv. og bekendtgørelse om revision af de anerkendte a-kasser. Revisionen udføres efter revisionsinstruksen, jf. 3, stk. 2. i bekendtgørelse nr af 2. oktober 2010 om revision af de anerkendte arbejdsløshedskasser. Ved revisionen efterprøver revisor, om regnskabet er rigtigt og om de dispositioner, der er omfattet af regnskabsaflæggelsen er i overensstemmelse med love og andre forskrifter samt indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Det reviderede årsregnskab forsynes med en revisionspåtegning, der er udformet i overensstemmelse med de af styrelsen og Rigsrevisionen givne retningslinjer herunder bestemmelserne i erklæringsbekendtgørelsen og relevante revisionsstandarder. Forbehold skal fremgå af påtegningen. I forlængelse af dette gennemgår styrelsen a-kassernes regnskaber, administrationsaftaler og revisionsprotokoller vurderer, hvilke forhold som den enkelte a-kasse bør følge op på. Endelig sikrer styrelsen sig, at a-kassen følger op på samtlige forhold A-kassernes økonomi og IT A-kassernes årsregnskaber, administrationsaftaler og revisionsprotokollater for 2013 er gennemgået. Revisors påtegning af årsregnskabet samt revisionsprotokollen er kontrolleret for bemærkninger. A-kassen/revisor er hørt i tilfælde af tvivl, og gennemgangen er afsluttet ved, at der er sendt afsluttende brev som led i opfølgningen eller afslutningen af gennemgangen. Ved gennemgangen af a-kassernes årsregnskaber mv. for 2013 har styrelsen konstateret i alt 39 forhold, som a-kasserne skal følge op på. Til sammenligning kan det nævnes, at der ved gennemgangen af regnskaberne for 2012 var 25 forhold, der skulle følges op på. 9 ud af 26 a-kasser har ikke forhold, de skal følge op på. 11 ud af 26 a-kasser har 1-2 forhold, som de skal følge op på. 3 a-kasser havde 3 forhold at følge op på og 3 a-kasser havde 5 forhold at følge op på. Tilsyn\n15 Tabel 2: Antal a-kasser, fordelt på hvor mange forhold angående økonomi og IT, som a-kasserne har fulgt op på i forbindelse med gennemgangen af regnskaberne for 2012 og Resultatet af gennemgangen af a-kassernes økonomi og IT Antal forhold Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING De forhold, som a-kasserne skal følge op på, er af meget varierende karakter, fx kan der være tale om, at en a-kasse ikke har afstemt en eller flere poster, at der har manglet IT-kontroller i a-kassens økonomisystem, at a-kassen ikke har revideret sin IT-sikkerhedspolitik årligt, at der har manglet forretningsgange eller ikke opdaterede eller hensigtsmæssige forretningsgange m.v. Ud fra den store forskel i hvilke forhold, der er tale om, er der ikke belæg for at vurdere udviklingen kvalitativt fra 2012 til Det kan dog konstateres, at de a-kasser, der i 2013 har foretaget fusioner med tilhørende sammenlægning af IT- og regnskabssystemer, har haft administrative udfordringer, som har givet anledning til, at der var flere forhold, der skulle følges op på end ved de øvrige kasser. Ud af de i alt 39 forhold var 15 afsluttet tilfredsstillende ved udgangen af 2014, mens resten forudsættes afrapporteret særskilt eller i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for Revision af særligt risikobetonede områder Revisor skal hvert år gennemgå 7 særligt risikobetonede områder. Der er tale om følgende områder: Korrekt belægning af dagpengekort Supplerende dagpenge Selvstændig virksomhed som bibeskæftigelse Rådighed Overgang til efterløn Korrekt belægning af efterlønskort Drift af selvstændig virksomhed samtidig med efterløn Det gælder særligt for gennemgangen af de særligt risikobetonede områder, at hvis revisor har bemærkninger på områderne, anmodes a-kassen om en nærmere redegørelse for årsagen til fejlenes opståen, oplysning om hvilke tiltag a-kassen vil iværksætte for at forhindre fremtidige fejl, og om forholdet har medført fejludbetaling. Ved evt. gentagelsestilfælde påtaler Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering det over for a- kassen og giver et evt. påbud om at stramme op på området. Hvis dette ikke er tilstrækkeligt, har styrelsen bl.a. mulighed for at aflægge tilsynsbesøg i a-kassen, bede a-kassen om at gennemgå sager eller i konkrete tilfælde af fejludbetaling evt. at fratage a-kassen ret til refusion for beløbet. Styrelsen kategoriserer a-kassernes administration på de særligt risikobetonede områder i 4 kategorier ud fra antal og karakter af fejl. Kategoriseringssystemet har alene til formål at give et systematisk overblik over kvaliteten af a-kassernes administration på områderne på baggrund af revisorernes afrapportering i revisionsprotokollaterne. Med denne kategorisering ønsker styrelsen at have fokus på, dels om a-kasserne indenfor de særligt risikobetonede områder generelt administrerer i overensstemmelse med lovgivningen, dels at følge og tydeliggøre udviklingen i a-kassernes administration på områderne. Tilsyn\n16 Ved opstillingen af kriterierne er fejludbetalinger og risiko herfor vægtet højt. Om en fejl er betydelig/ubetydelig afhænger af, om fejlen indebærer (risiko for) fejludbetalinger og dermed også kan have refusionsmæssig betydning. Det betyder, at hvis a-kassernes administration indenfor de særligt risikobetonede områder har medført fejludbetalinger, uanset størrelse, bortset fra tastefejl vedrørende små beløb, vil a-kassens administration som minimum blive vurderet som mindre tilfredsstillende. Tabel 3: Resultatet af gennemgangen af særligt risikobetonede områder fordelt på kategorier Kategori Administration Meget tilfredsstillende God administration uden fejl 1 3 Tilfredsstillende God administration med ubetydelige fejl 8 9 Mindre tilfredsstillende Mindre god eller mangelfuld administration med få betydningsfulde fejl Ikke tilfredsstillende Mangelfuld administration med mange betydningsfulde fejl 2 2 Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING 3 a-kassers revisionsprotokollater er blevet godkendt af styrelsen uden bemærkninger vedr. 2013, i 2012 blev kun 1 a-kasses protokollat godkendt uden bemærkninger. 23 a-kasser har i revisionsprotokollaterne fået bemærkninger fra revisor om administrationen og heraf er 21 a-kasser blevet anmodet om en nærmere redegørelse for årsagen hertil. 2 a-kasser har fået bemærkninger fra revisor om administrationen uden at det har givet anledning til, at styrelsen har anmodet om en redegørelse. 12 a-kassers administration er kategoriseret som mindre tilfredsstillende. De 12 a-kasser har på baggrund af revisors bemærkninger iværksat tiltag til forbedring af administrationen. A-kasserne har over for styrelsen redegjort for årsagen til de forskellige fejls opståen og for de tiltag, a- kasserne har iværksat for at forbedre administrationen. Styrelsen afventer derfor resultatet af revisionen for 2014, før yderligere evt. foretages. 2 a-kassers administration indenfor de særligt risikobetonede områder kategoriseres som ikke tilfredsstillende, hvilket skyldes mængden af fejl og risiko for fejludbetalinger, og at de samme fejl har gentaget sig flere år i træk. Der er derfor udstedt påbud til de 2 a-kasser om at styrke administrationen på de berørte områder. Desuden har 3 a-kasser fået påbud om at forbedre administrationen på områder, hvor revisor også i 2011 og 2012 havde bemærkninger. Det overordnede resultat af gennemgangen er, at der under ét har været en positiv udvikling i a- kassernes administration fra 2012 til Revision af logninger ved brug af og udtræk fra registre. A-kassernes kontrol med, at der ikke sker fejludbetalinger til medlemmerne foretages bl.a. ved brug af oplysninger fra indkomstregisteret. Kontrollen sker ved kvartalsvis samkøring af medlemmernes oplysninger på ydelseskortene og arbejdsgiverens oplysninger i indkomstregistret. I den forbindelse er der i 7, stk. 2 i bekendtgørelse nr. 370 af 28. april 2011 om tilsynet med de anerkendte arbejdsløshedskassers administration krav om, at a-kasserne skal foretage logning af alle opslag i indkomstregistret. Videre fastsættes i bekendtgørelsens 9, stk. 3, at revisor, særligt skal kontrollere, at der udelukkende er hentet oplysninger om a-kassernes egne medlemmer, idet a- kasserne har adgang til alle personer, der er registreret i indkomstregistret, men kun har ret til at slå op i indkomstregistret for egne medlemmer. Der er her tale om en totalkontrol af alle logninger. Tilsyn\n17 Herudover skal revisor påse, at a-kasserne har foretaget kontrollen i henhold til de retningslinjer, som styrelsen fastsætter (for 2013: Skrivelse nr af 3. december 2012 om retningslinjer for tilrettelæggelse af kontrollen ved brug af Indkomstregistret i 2013). Resultat protokollater indeholder bemærkninger, der vedrører logning og/eller overholdelse af retningslinjer for udtræk. Styrelsen følger særskilt op over for disse a-kasser. Tabel 4: Oversigt over resultatet af gennemgangen af protokollater vedrørende logninger i forbindelse med registerudtræk. Bemærkninger Antal Ingen bemærkninger 21 Bemærkning der vedrører logning 3 Bemærkning der vedrører efterlevelse af retningslinjer for tilrettelæggelse af kontrollen 1 Bemærkning der vedrører både logning og efterlevelse af retningslinjer for tilrettelæggelse af kontrollen 1 Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING Tilsyn\n18 Kapitel 3. Tilsyn med kommunernes administration Styrelsens tilsyn med kommunernes administration af de ydelsesområder, der ligger under Beskæftigelsesministeriet, sker blandt andet ved en gennemgang af samtlige kommuners revisionsberetninger i henhold til regnskabsbekendtgørelsens 72, stk. 3. Derudover fører styrelsen tilsyn med kommunernes rådighedsadministration i sager om jobparate borgere på kontanthjælp, jf. 13 d, stk.1, i lov om aktiv social politik. Det drejer sig om de tilfælde, hvor ydelsesmodtageren ikke har bekræftet sin tilmelding som jobsøgende, er udeblevet fra tilbud eller jobsamtale eller på anden måde har handlet, så kommunen skal tage stilling til, om hjælpen skal reduceres og/eller ophøre Revisionsgennemgangen i kommunerne I alle 98 kommuner skal der i henhold til 72, stk. 3, i regnskabsbekendtgørelsen hvert år gennemføres en revision af kommunens forvaltning af de tilskud og refusioner, som den modtager fra staten. Kommunens revisor samler resultaterne fra revisionsgennemgangen i en revisionsberetning, som sendes til kommunalbestyrelsen. Det fremgår bl.a. af beretningen, hvis revisor har haft bemærkninger eller kommentarer til kommunens sagsbehandling og administration på de enkelte lovområder. Styrelsen modtager en kopi af den del af beretningen, der vedrører Beskæftigelsesministeriets (BM) områder, og det er styrelsens opgave at gennemgå beretningerne og at følge op overfor kommunerne. Styrelsens behandling af de kommunale revisionsberetninger sker med udgangspunkt i de regler, der er fastsat i regnskabsbekendtgørelsen. Når styrelsen har gennemgået revisionsberetningen, sender styrelsen en tilbagemelding (decisionsskrivelse) til kommunalbestyrelsen og kommunens revisor. Decisionsskrivelsen indeholder styrelsens stillingtagen til spørgsmål af betydning for statsrefusion og tilskud samt den eventuelle vejledning, som gennemgangen har givet anledning til. Som reaktion på revisors bemærkninger kan styrelsen bede kommunen om at gennemgå samtlige sager på et område, at redegøre for tiltag i forhold til kvaliteten i sagsbehandlingen eller rejse krav om tilbagebetaling af udbetalte refusioner og/eller tilskud. Styrelsen opdeler kommunernes administration i 4 kategorier for at sætte fokus på, dels om de enkelte personsagsområder bliver administreret generelt i overensstemmelse med lovgivningen, dels at følge og tydeliggøre udviklingen i kommunernes administration på de forskellige personsagsområder. Kategorierne ligger meget tæt opad den kategorisering, som MBLIS anvender. Tilsyn\n19 Tabel 5: Kategorisering af kommunerne Kategori Tilfredsstillende Ikke helt tilfredsstillende Ikke tilfredsstillende Administration Alle personsagsområder administreres generelt i overensstemmelse med lovgivningen Der er et eller flere personsagsområder, der ikke generelt administreres i overensstemmelse med lovgivningen og/eller der er revisionsbemærkninger 6 i delberetningen, men det fremgår af hovedberetningen, at disse er afsluttet Der er en eller flere revisionsbemærkninger Utilstrækkelig Kommunen har igen revisionsbemærkninger på samme personsagsområde Revisor har taget forbehold på endelig restafregning vedr. refusion /regnskabet Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING Resultatet af gennemgangen for 2013 Gennemgangen af de kommunale revisionsberetninger for 2013 er nu afsluttet. Styrelsen forventer, at der i lighed med tidligere år vil foreligge et samlet resultat af kommunernes supplerende redegørelser samt opfølgningen på gennemgangen med udgangen af 1. kvartal Der vil i lighed med tidligere blive udarbejdet en samlet afrapportering for revisionsgennemgangen forud for en præsentation for de kommunale revisorer og Rigsrevisionen. Styrelsens gennemgang af revisionsberetningerne viser: at flere kommuner indplaceres i kategorien tilfredsstillende i forhold til tidligere år, at der er færre kommuner med revisionsbemærkninger i forhold til tidligere år, men at andelen af kommuner med revisionsbemærkninger på samme personsagsområde som det foregående år er steget, og at den hyppigste fejl i sagsbehandlingen fortsat er manglende eller forsinket opfølgning Temarevision 2015 I 2015 afrapporteres temarevisionen. Det er BM, som har fastsat temaet. Revisionen fastsættes på skift hvert andet år af BM og MBLIS. Revisionen reguleres i regnskabsbekendtgørelsen. Det fremgår af bekendtgørelsen, at der kan stilles krav om, at kommunernes revisorer foretager en særlig revision på et eller flere sagsområder udmeldt af ministeriet, og at de udmeldte sagsområder indgår i revisors planlægning af den samlede årlige revision af sagsområder omfattet af bekendtgørelsen. Temarevisionen for 2015 sætter fokus på virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud. Ankestyrelsens praksisundersøgelse om virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud fra marts 2014, viste, at kommunerne ikke i tilstrækkelig grad oplyser sagerne om bevilling af virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud. Revisionen skal derfor bl.a. belyse, i hvilket omfang kommunernes afgørelser om bevilling af tilbud om virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud hos offentlige og private arbejdsgiver er behandlet i overensstemmelse med reglerne og praksis, herunder om der er foretaget korrekt hjemtagning af refusion. Temarevisionen er efter aftale med KL og revisorerne påbegyndt i efteråret 2014 og skal afrapporteres i revisionsberetningen for regnskabsåret 2014, som forelægges kommunalbestyrelsen i Når revisionen afgiver revisionsbemærkninger, er der tale om alvorlige fejl, som ifølge regnskabsbekendtgørelsen kræver et opfølgningsarbejde fra byrådets/kommunalbestyrelsens side. Tilsyn\n20 Den fremrykkede revision skulle sikre, at tilsynet blev så forebyggende og aktuelt som muligt, som opfølgning på praksisundersøgelsen. Resultaterne af undersøgelsen vil blive indarbejdet i rapporten om resultaterne af gennemgangen af de kommunale revisionsberetninger for Det kommunale rådighedstilsyn Styrelsen fører tilsyn med kommunernes rådighedsadministration i sager om jobparate borgere på kontanthjælp jf. 13 d i lov om aktiv social politik. Rådighedstilsynet omfatter sager, hvor ydelsesmodtageren ikke har bekræftet sin tilmelding som jobsøgende, er udeblevet fra et tilbud eller en jobsamtale, eller på anden måde har handlet, så kommunen skal tage stilling til, om hjælpen skal reduceres og/eller ophøre Det kommunale rådighedstilsyn i 2014 Styrelsen foretog i første halvår 2014 stikprøveundersøgelser af 10 kommuner: Assens, Bornholm, Egedal, Esbjerg, Frederikshavn, Frederikssund, Gladsaxe, Kolding, Tønder, Vordingborg. Fra hver kommune blev der udtrukket 20 cpr. numre på jobparate kontanthjælpsmodtagere, som i 3. kvartal 2013 havde fået en sanktion efter reglerne i lov om aktiv socialpolitik. Alle cpr-numre blev udtrukket på baggrund af kommunens sanktionsindberetninger til det fælles datagrundlag. Tilsynet gennemgik sagsmateriale for hele 3. kvartal 2013 for hver person og undersøgte, om der i perioden havde foreligget flere negative hændelser hos personen, som ikke er omfattet af de rimelige grunde i aktivlovens 13, stk. 4, og om der var sanktioneret korrekt efter aktivlovens I andet halvår 2014 gennemførte styrelsen tilsvarende stikprøveundersøgelser af sager fra 4. kvartal 2013 i yderligere 10 kommuner: Frederiksberg, Gentofte, Greve, Holstebro, Jammerbugt, Lejre, Næstved, Roskilde, Silkeborg, Struer. 6 af disse tilsyn blev gennemført ved besøg i kommunen, mens 4 kommuner har indsendt sagsmateriale til vurdering i styrelsen. Tabel 6: Resultatet af det kommunale rådighedstilsyn 2014: Antal sager fordelt på kommuner, henholdsvis sager fordelt på korrekte afgjorte sager og forkert afgjorte sager. Kommune Korrekt Fejl Vurderet i alt Assens Bornholm Egedal Esbjerg Frederiksberg Frederikshavn Frederikssund Gentofte Gladsaxe Greve Holstebro Jammerbugt Kolding Lejre Næstved Roskilde Silkeborg Struer Tønder Vordingborg I alt Kilde: STYRELSEN FOR ARBEJDSMARKED OG REKRUTTERING Tilsyn\nStatus for Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings tilsyn med a-kasser og kommuner 1. halvår 2014 TILSYN 1. halvår 2014 1 Indhold KAPITEL 1. INDLEDNING... 4 1.1. NYE TILSYNSMULIGHEDER SOM LED I UDMØNTNINGEN\nStatus for tilsyn med a-kasser og kommuner 2015 Indhold Kapitel 1. Indledning... 4 Kapitel 2. Tilsyn med a-kassernes administration... 6 2.1. Grundlaget for STAR s dialogbaserede tilsyn... 6 2.2. Kontaktgruppe-


James Cameron: Jeg håber på "Avengers"-træthed hos publikum | Filmz\nJames Cameron: Jeg håber på “Avengers”-træthed hos publikum\n“Avatar”-instruktør James Cameron kan godt lide Marvels film – men han er træt af dem.\nHan er på vej med fire nye “Avatar”-film og en “Terminator 6”. Og det sker næppe, at instruktør James Cameron kaster sig over superhelte-genren:\n”Jeg håber, at vi snart får ‘Avengers-træthed’. Det er ikke, fordi jeg ikke elsker filmene, men altså, kom nu, der er andre historier at fortælle foruden dem om testosteron-mænd uden familier, der laver dødsforagtende ting i to timer, imens de ødelægger byer,” siger Cameron til Vulture.\nDermed går han imod kollegaen Steven Spielberg, der snart bliver superhelte-instruktør – ganske vist hos Marvel-konkurrenterne hos DC Films.\nDet samme gælder “Avatar”-skuespilleren Zoe Saldana, der har udtalt, at Hollywood-eliten ikke bør se ned på superhelte-film.\n23. apr 2018 15:04 Morten Vejlgaard Just\nHvis der laves gode film så skal de nok blive set.\nDet lyder mere som misundelse. Har stor respekt for Cameron, men dette klæder ham ikke. Bare lav gode film selv og lad publikum bestemme hvad de vil se.\n#3 123456789 2 år siden\nMen det gør der bare ikke når folk kun er interesseret i avengers film\nMen Avengers film bliver lavet af Marvel Studios. Marvel Studios har ét fokus...nemlig superheltefilm. De vil aldrig have et andet fokus. At folk kun er interesseret i Avengers film, er vel godt for Marvel, men selvom folk ikke var interesseret i Avengers film, ville Marvel stadig udelukkende kun lave superheltefilm. At Avengers film bliver lavet, går altså ikke ud over tiden der kunne være brugt på andre film, da folkene bag Avengers filmene, altid udelukkende har lavet den slags film.\nFolks interesse for Avengers, stopper ikke de andre store filmstudier i at lave gode film i andre genrer. Faktisk bliver de andre studier nødt til at lave gode film, der kan konkurrere med Avengers om publikums interesse, for at blive ved med at kunne tjene penge ind. At det så ikke rigtig er lykkedes dem, er vel ikke Marvels skyld. De andre filmstudier trænger sådan set bare til nytænkning, i stedet for at forsøge og kopiere andres successeer, med forsøg på at lave deres egne cinematiske universer, konstante reboots, remakes og fortsættelser til populære film uden egentlig at lægge det samme arbejde i de fortsættelser, som Kevin Feige fx gør.\nSom jeg ser det, er det den gamle måde at tænke på i Hollywood, der holder de andre filmstudier tilbage fra at opnå samme succes som Disney har for tiden\nPudsigt. Jeg håber på Avatar-træthed hos publikum.\n#3 at din smag er i mindretal gør den vel ikke bedre end andres smag ?\nDet lugter langt væk af film snobberi, det der\nRimelig enig med James Cameron. Der bliver lavet alt for mange superhelte-film, der stort set alle sammen er ens, og det bliver kun værre med X-men i MCU. For mig har der kun været 2 gode MCU-film, Captain America : The Winter Soldier, og Guardians of the Galaxy, og så en lang række af middelmådige film, der måske er underholdende nok når man ser dem, men som ikke holder til gentagne visninger.\n#8 har aldrig helt forstået det med "stort set alle sammen er ens" du mener ligesom, stort set alle action film, alle gysere, alle westerns, alle sportsfilm, alle kærlighedfilm, alle komedier, mere eller mindre er ens og bygget op af de samme grundsten ?\n#9 Øhh nej jeg mener ikke at alle film inden for en bestemt genre er ens, og hvis man vil se, hvordan det er muligt at lave forskellige superheltefilm, skal man bare kigge på, hvad Fox har gjort hidtil, med X-men, Deadpool, Logan og forhåbentlig også New Mutants, men det ophører nok desværre når Disney overtager. Og alle Marvels film undermineres af deres såkaldte 'Marvel' humor.


Stoppe at Kunstforeninger med at misbrug vores navne. - Skrivunder.net\nStoppe at Kunstforeninger med at misbrug vores navne.\nVi som kunstner skal ikke have misbrugt vores navne af kunstforeninger, når de ikke er selv kunstner og de skal lave deres navn om til kunstformidler og vi værne om vores navn, for det kan ikke være rigtig at man melde sig ind i sådan foreninger og de så ikke lave kunst og jeg synes de skal stoppes nu.\nØnsker at vi som kunstner for den opbakning nu, så vi spare mange kunstner for at melde sig ind i de foreninger.\nHåber jo flere vi er om den sag jo beder, så kulturstyrelsen stoppe med at give tilskud til sådan foreninger, hvor der ikke er rigtig kunstner.\nJeg opforder alle til at støtte i den sag nu, så de rigtig kunstner kan få det tilskud i sted for.\nPå forhånd tak for os kunstner.\nJenny Stockfleth Simelev Kontakt forfatteren af dette andragende\nVed at underskrive giver jeg Jenny Stockfleth Simelev tilladelse til at videregive min underskrift til dem, der har myndighed på dette område.\nTilføj underskriftsindsamling "Stoppe at Kunstforeninger med at misbrug vores navne." til denne liste


Hørfrø er en af de mest anvendte motorkorner, med en historie der kan spores tilbage til 3000 f. Kr. Skærmen er rig på phytonutrients, omega-3 fedtsyrer og antioxidanter. Dens alsidighed gør det let at bruge til alt fra kiks til en melbase til muffins og endda som erstatning for æg. Sundhedsbevidste individer har begyndt at bruge linfrø som en måde at forbedre smoothies og øge mængden af fiber i deres kost. Når du har forstået, hvordan man skal male hørfrø, vil du kunne klare de mange forskellige fordele ved at bruge den.\nHar du virkelig at male hørfrø?\nHele linfrø har en hård skal, der beskytter den nærende indvendige. For at få den bedste absorption af næringsstoffer er det nødvendigt at male frøet. Slibning af frøene forbedrer deres alsidighed og åbner de vigtigste næringsstoffer, der hjælper med fordøjelsesskader og sænker kolesterol.\nSkal jeg male hørfrø forud for tiden?\nSom du begynder at forstå, hvordan man skal male hørfrø, spekulerer mange på, om det er okay at gøre dette på forhånd. At bryde skallen frigiver næringsstoffer inden for og gør det lettere at fordøje. Men når frøet er malet, vil de vigtige omega-3 fedtsyrer også begynde at bryde ned. Forbrugerne kan male hørfrø op til syv dage i forvejen og holde det kølet for at bremse nedbrydningsprocessen. Men for at opnå maksimal styrke skal du overveje slibning umiddelbart inden brug. Selv blenderens eller mølleens milde varme kan begynde at denaturere omega-3'er.\nSådan slibes hørfrø\nPå trods af den hårde skal er hørfrø relativt let at male. Faktisk er der flere forskellige muligheder, som enkeltpersoner kan vælge imellem.\nHvis du ønsker at blive teknisk, er der en speciel gadget til slibning af dette korn kaldet hørfabrikken. Denne nemme at bruge plug-in-enhed udfører den grundlæggende funktion af en fødevareprocessor, men det kan være dyrere. Det er en ideel løsning for alle, der er bekymrede for at have hørfrø rester fast i sprækkerne af deres andre små elektriske. For at bruge, indsæt op til 1 kop hørfrø i bassinet, påfør låget, og tryk på start for at behandle.\nDet nemmeste valg til slibning af hørfrø er med kaffekværn. De magtfulde blade skæres nemt gennem frøene. Hvis din kværn har flere indstillinger, så vælg den fineste jord. Fyld frøene op til den linje, der leveres inden i kaffekværnen. Tilføj låget og tryk på startknappen. På cirka 10 sekunder kan du oprette linfrø til brug for bagning, madlavning eller til dine yndlingsdrik.\nHar en gammel pebermølle flydende rundt? Dette er et andet værktøj, som kan bruges til at male hørfrø.Nedfaldet er imidlertid, at det kræver gammeldags albuefedt og kan være mere tidskrævende end at bruge en elektrisk. Læg stammen af møllen med hørfrø, udskift bunden, og drej toppen for at aktivere møllen. Din jord linfrø vil dispensere fra bunden.\n4. Mørtel og Pestle\nDen gammeldags morter og pistel er den oprindelige metode til at male hørfrø.Hvis du er en af de få forbrugere, der stadig ejer en af disse, vil det kun kræve et par minutter og en klemme af armstyrke for at komme igennem. Til brug, tilsættes op til ½ kop hørfrø i mørtel. Brug en vridning med pistlen til at male frøene med hånden. Mindre badeværelser virker bedst med dette værktøj.\nSmå fødevareprocessorer kan anvendes til slibning, alt efter modelens stil. Husk på, at de fødevareprocessorer, der har forskudt, har vidt separerede blade vil have en vanskeligere tid at male små mængder linfrø.Tilsæt op til en kop hørfrø til bassinet. Dæk og puls tænd-knappen. Det kan være nødvendigt at skrabe frøene fra siderne ind i midten med en lille spatel for at give en mere jævn grind.\nHåndholdte nedsænkningsmedier er typisk forbeholdt supper, men de har brug for, når de slibes. Placer frø i en dyb skål for at forhindre "splatter" før slibning. Sænk det håndholdte værktøj i frøene og puls den lave strømknap. I modsætning til med suppe vil du ikke gerne fortsætte med at flytte blenderen rundt om blandingen uden at stoppe.\nHvorfor medtage hørfrø i kost\nNu hvor du forstår, hvordan du skal male hørfrø, kan du undre dig over hvorfor du skal medtage det i din kost. Denne gamle korn har en række sundhedsmæssige fordele og vigtige næringsstoffer til kroppen, herunder omega-3 fedtsyrer og fibre. En af de bedste dele af dette korn er, at den kan indgå i din kost som en måde at fylde dig op, men indeholder kun 37 kalorier. Tilsætningen af hørfrø i din kost kan også hjælpe med at sænke kolesterolet, mindske risikoen for hjertesygdomme og forbedre den generelle fordøjelseshygiejne.\nTips til inklusiv hørfrø i kosten\nDen jordiske smag af hørfrø gør den til den perfekte udgave til alle typer fødevarer. Det skal bemærkes, at rå frø indeholder toksiner, der kan resultere i sundhedsmæssige problemer med overdreven forbrug. Den anbefalede daglige grænse er ca. 5 spiseskefulde. At spise dem så ofte som du ønsker, overvej at riste eller dehydrere frøene. Ideer til at inkludere hørfrø i din kost omfatter:\nMix 1 spsk.hørfrø til havregryn, fløde af hvede eller grits.\nBland 1 spsk.hørfrø til krydderier såsom sennep, mayonnaise eller ketchup.\nBland 1 spsk.hørfrø til avocado til en sund sandwichkrydderi.\nBland 1 spsk.hørfrø til yoghurt eller chiafrøpudding.\nKombiner 2 spsk.hørfrø med 1 spsk.vand og brug som æg udskiftning ved bagning.\nBland hørfrø efter eget skøn i sunde muffins, kager og hurtigt brød.\nDa hørfrø er rig på fiber, skal det forbruges med rigeligt vand for at fremme sund fordøjelse.\nSådan bruges æblecidereddike\nLigesom kokosolie har skabt nok krusninger mere som tornadoer i skønhedsindustrien, er der bare...\nAh, søndage. Sådan en velsignelse for os, er de ikke? Mens de fleste mennesker bruger denne gan...\nNogle film er ret enkle, med intet tilbage til din fantasi, men der er nogle tankebrowsende fil...


Sygehus Lillebælt Presserum Nyhedsarkiv Nyheder 2019 Nyheder 2. kvartal 2019 Når brystvorten lukker et kapitel\nDet er næsten bogstaveligt talt som at sætte et punktum, og tegne en streg i sandet, når sygeplejerskerne på Vejle Sygehus griber tatoveringsnålen og sætter den til huden. For det er en tydelig afslutning på et hårdt sygdomsforløb for de kvinder, der har haft brystkræft.\nDet fortæller sygeplejerske Tea Rosengreen, som er en af to sygeplejersker, som er blevet uddannet til at tatovere farve i kunstige brystvorter på kvinder, der har fået rekonstrueret et bryst.\nTatoveringen lukker et kapitel for kvinderne.\nFor 1½ år siden overtog hun sammen med kollegaen Lene Poulsen tatoveringsopgaven fra lægerne, og deres afdeling, Organ- og Plastikirurgisk Afdeling, lagde arbejdsgange om, så de to sygeplejersker en-to hele dage om måneden rydder kalenderen for at tatovere. Det har betydet, at dobbelt så mange kvinder – 65 i 2018 mod 27 i 2017 – har fået tatoveret farve ind i deres konstruerede brystvorte.\nNår sygeplejerskerne åbner tatovørstuen, som egentlig bare er en operationsstue, sætter de musik på, og i stedet for skalpeller, tænger, nål og tråd, lægger de tuber med tatoveringsfarver, spartler, servietter og udstyr til tatoveringsapparatet frem. Sygeplejerskerne har ofte fulgt patienterne, helt fra de fik konstateret brystkræft, gennem deres operationer, behandling og i den tid, de har fået konstrueret et nyt bryst. Det kan dreje sig om en periode på op til to år.\n- Vi kender patienterne, og de kender os. Vi er på fornavn og kram med hinanden, og det betyder, at det er nemmere for os at skabe et meget intimt rum med patienten, når vi skal tale om bryster og brystvorter og farver. Og fordi vi er sygeplejersker, tror jeg, det er nemmere for patienterne at sige deres mening til os, siger Tea Rosengreen, som har tatoveret brystvorter på 70 patienter indtil videre.\nTo hårde omgange\nTatoveringen har stor betydning for kvinderne, for ikke bare kræftbehandlingen, men også rekonstruktionen af et bryst er en hård omgang på vejen tilbage til et normalt liv.\n- Det kræver sin kvinde at gennemgå et rekonstruktionsforløb. Patienterne kommer følelsesmæssigt tilbage i deres kræftforløb, de kommer tilbage samme sted, og de bliver patienter igen. Derfor skal de omstille sig undervejs, og de bliver nye udgaver af sig selv, siger Tea Rosengreen.\nTea Rosengreen er sammen med en kollega uddannet i at tatovere farve i brystvorten.\n- Tatoveringen giver dem mulighed for at afslutte, mulighed for at blive færdige med sygdommen. De siger til os ”hvorfor fik jeg ikke gjort det her for år tilbage? Nu er jeg hel igen”, fortæller sygeplejerske Tea Rosengreen.\nLÆS - "En ganske særlig tatovering":


Gelésvampe, Heterobasidiomycetes, billedgalleri\nJelly Fungi, hovedsagelig af ordren Auriculariaceae og Tremellaceae. (Se også Dacrymycetaceae.)\nOgså inkluderet i gruppen Heterobasidiomycetes er de forskellige rustsvampe og smutsvampe.\nDe Bævresvampe-ordenen og svampe af relaterede ordrer er medlemmer af divisionen kendt som heterobasidiomycetes, en lille gruppe af svampe med gelé-lignende konsistens. Den gule hjernesvamp er måske den bedst kendte art i denne gruppe.\nTegnene, der definerer heterobasidiomyceterne, er mikroskopiske og vedrører den fysiske struktur af basidiet, hvor sporene dannes. Der er også adskillige gelelignende svampe blandt homobasidiomycetesne (divisionen indeholder også de velkendte svampe med svampe og svampe), for eksempel bulgarske undersøgere . Vi bør derfor ikke antage, at alle gelatinøse svampe er heterobasidiomyceter .\nInkluderet i heterobasidiomyceterne er adskillige ordrer af ret gelatine svampe, nogle klubformede, andre korallignende i struktur og et yderligere sæt, der danner amorfe klatter. Heterobasidiomyceterne er karakteriseret ved arten af cellerne, på hvilke sporene udvikler sig; de er enten septate (opdelt internt) eller opdelt i lange stifter. Sådanne detaljer kan naturligvis kun undersøges mikroskopisk, men i praksis er mange af de såkaldte Jelly Fungi ganske særprægede og lette at identificere i marken ud fra makroskopiske træk.\nTremellales er en lille række af gelélignende svampe i en række farver, herunder hvid, gul, orange brun og sort. En af de mest almindelige svampe i denne gruppe er Tremella mesenterica (Yellow Brain Fungus). Omkring 140 europæiske arter inden for denne rækkefølge er indtil videre identificeret og beskrevet.\nOrdenen Auriculariales omfatter ca. 50 europæiske arter i en enkelt familie, Auriculariaceae. Navnet stammer fra deres familie, der er karakteristisk for at blive flået snarere som et øre. Bortset fra Auricularia auricula-judae (Jelly Ear) findes meget få medlemmer af Auriculariaceae ofte i Storbritannien.\nFor mere information om Jelly Fungi og en dybere indsigt i artenes økologi og struktur, der findes på siderne i Heterobasidiomycetes Gallery, se Pat O'Reillys seneste bog Fascineret af Fungi, hvor forfatterunderskrevne eksemplarer er tilgængelige online her ...


Mette Maria Terp | Københavnersnuden #308 - LoveCopenhagen\nHomeKøbenhavnersnudenMette Maria Terp | Københavnersnuden #308\nUgens Københavnersnude er iværksætter Mette Maria, der driver hele to virksomheder – Female Go-Getters, som er Danmarks største netværk for kvindelige iværksættere, og SLAKE, som er et luksuriøst on-the-go glas, hun har skabt fra bunden. Hun bliver i øvrigt 35 år på juleaften – men inden da skal vi lære hendes København at kende lige her.\nMMT: Lige nu har jeg ret meget gang i mine forretninger, og så prøver jeg at forberede mig på rollen som mor! Jeg har termin med mit første barn til marts, så det bliver et helt nyt liv meget snart 🙂\nMMT: Jeg bor i Valby, som jeg har gjort de sidste 15 år (hold da op, hvor tiden flyver 😉 )\nMMT: Jeg går tur rundt omkring i Valby – stort set hver dag. Jeg kombinerer det ofte med telefonmøder, jeg har i løbet af dagen – enten med min ene forretningspartner, som bor i Århus, eller andre som jeg har møder med. Jeg arbejder digitalt, og især her i Corona-tiden er det meget sjældent, jeg tager fysiske møder, så det er perfekt, at jeg kan kombinere møder med noget motion.\nMMT: Jeg drikker ikke kaffe, men urtete er jeg all-in på. Det drikker jeg ofte på Snabel B i Valby, hvor det også er tit, jeg arbejder fra.\nMMT: Jeg er lidt af et vanedyr, hvad angår mad (måske fordi jeg er pænt kræsen). Så størstedelen af mine restaurantbesøg foregår på Madklubben Jeg varierer dog med de forskellige afdelinger.\nMMT: Her må jeg melde pas, for jeg fester næsten aldrig! I mine yngre dage, da jeg var i tyverne, festede jeg rigtig meget, men efter jeg er fyldt 30, så siger det mig meget lidt at feste. Det tætteste, jeg kommer på at feste, er, når jeg de få gange om året er ude at få nogle cocktails. Hvilket slet ikke sker nu, da jeg er gravid.\nMMT: Jeg inspireres i naturen! Det behøves egentlig ikke at være et super specielt sted, men bare det, at jeg kommer ud i naturen gør, at min kreative hjerne sættes i gang. Jeg elsker det.\nMMT: Mit yndlingssted i København må være alle de steder, man kan solbade om sommeren. Så Søndermarken, Kongens Have, Islands Brygge, Amager Strand etc – det er klart mine yndlingssteder i København.\nMMT: Igen må jeg sige om sommeren. Jeg ELSKER sommeren i København – den kan bare et eller andet specielt.\nMMT: Jeg har ikke et bestemt minde, men hvis vi taler generelle minder, må jeg igen igen sige sommeren 😉 Og så har jeg også minder fra de gange, jeg har været ude at rejse over længere tid, at jeg kommer hjem til “gode gamle København”. Det er bare et eller andet trygt over København, som jeg er vild med.\nMMT: Nu er jeg faktisk meget lidt kulturel, men min kæreste er komiker, så det er ofte, at jeg tager ud og ser ham optræde. Så min anbefaling må være alle de steder, som tilbyder comedy i København (hvilket der er ret mange steder, som gør). Jeg elsker at grine og have det sjovt.\nMMT: Billigere boliger, og hvis jeg kunne trylle = mindre kø. Ja, jeg bliver nok aldrig en af de københavnere, som cykler rundt til alting. Så i den perfekte verden drømmer jeg om mindre kø i København i myldretiden (spørg mig dog ikke, hvordan det kan lade sig gøre)\nMMT: Pas, men jeg er utroligt glad for 90’er musik!\nTusind tak, fordi du ville dele dit skønne København med os, Mette Maria!\nHvis du vil vide mere om Female Go-Getters og SLAKE, så se mere her:\nFemale Go-getters (og på Instagram: @femalegogetters)\nPrevious articleLoveCopenhagens adventskalender\nNext articleWeekend i København by LoveCopenhagen #52


Healing Your Heart: Sådan heler du skyggerne i dine relationer. Et gennemprøvet forløb, skabt af Debbie Ford. - PDF\nDownload "Healing Your Heart: Sådan heler du skyggerne i dine relationer. Et gennemprøvet forløb, skabt af Debbie Ford."\n1 Healing Your Heart: Sådan heler du skyggerne i dine relationer. Et gennemprøvet forløb, skabt af Debbie Ford. Fordi din livskvalitet er direkte proportional med kvaliteten af dine relationer. Hvis dine relationer ikke er, hvad de kunne være, er der helt sikkert nogle skygger der gemmer sig i dig, og mindsker din kraft og din styrke. Når skyggerne tager over, har vi svært ved at bede om det vi gerne vil, svært ved at vise vores frygt eller sætte vores grænser. Vi kommer i stedet til at skubbe folk væk fra os eller føler os alene midt i blandt dem vi er sammen med. Din skygge indeholder alt du har lært om kærlighed og relationer, om at modtage eller afvise kærlighed. Skyggen fortæller dig hvor meget eller lidt du fortjener. Den er som en magnetisk kraft der trækker de mennesker ind i dit liv, som kan synliggøre for dig hvilke dele af dig du ikke er bevidst om endnu. Når du styres af skyggerne i dine relationer, vil de gamle sår forblive smertefulde. Skyggen lukker ned for håbet om at kærlighed kan være andet end ødelagte relationer, afhængige relationer, relationer med håbløshed eller anden følelsesmæssig smerte. Du oplever måske at sidde fast eller have svært ved at agere i de udfordringer du møder. Så længe du fortsætter i de smertefulde mønstre fra fortiden, vil du blive styret af frygten for ikke at være god nok, ikke at fortjene kærlighed, eller for at blive afvist igen. Healing Your Heart: Sådan heler du skyggerne i dine relationer, er en dyb, klar og oplysende 13 ugers coaching proces, der garanteret befrier dig fra det der binder dig til fortiden. Forløbet vil afdække og hjælpe dig til at hele de skygger der gemmer sig i dine relationer, så du har mulighed for at tranformere og genskabe dine relationer, dit liv og din fremtid. Forløbet er for dig, der: vil hele dit hjerte efter hjertesorger vil tranformere forholdet til dig selv bryde ud af mønstre begrænsninger fra fortiden transformere ødelagte forhold i dit liv skabe de relationer i dit liv som du længes efter give dig mulighed for at handle med mere tillid, styrke og frihed identificere en ny inspirerende vision for dig liv Debbie Ford har skabet forløbet til dig der vil i dybden: Session 1: Introduktion til Healing Your Heart Coaching\n2 Session 2: Loven om accept Session 3: Leder jeg efter det der er rigtigt eller det der er forkert? Session 4: Loven om overgivelse Session 5: Loven om guddommelig vejledning Session 6: Handler jeg fra tillid eller frygt? Session 7: Loven om ansvar Session 8:Tag dine projektioner tilbage Session 9: Loven om valg Session 10: Loven om tilgivelse, tilgivelse af andre Session 11: Loven om tilgivelse, tilgivelse af mig selv Session 12: Integration Session 13: Loven om skabelse Tusindvis af mennesker har oplevet effekten af Healing Your Heart Coaching forløbet, via Debbie Ford. Her er nogle af den gennembrud og indsigter mine klienter har oplevet: Jeg ledte efter konkrete værktøjer til at forstå, rumme og håndtere min jalousi. Jeg havde læst en masse spirituelle bøger, set foredrag, været på kurser mv. og mente egentlig at jeg havde en god forståelse af min reaktionsmønster mv., men var utålmodig og irriteret på mig selv over at jeg ikke kunne komme videre. Nu er jeg meget mere bevidst om mine indre dialoger, og kan bedre rumme og forstå alle slags følelser, der kommer op i mig. Konkret er jeg blevet meget bedre til at håndtere min jalousi. Jeg er også meget mere tålmodig med mig selv. Desuden handler jeg anderledes end før, fx er min vrede og frygt blevet meget mindre jeg er alt i alt blevet rigtig god til at tale med mig selv, og dermed forstå mig selv J Som coach er Helle medfølende, støttende, omsorgsfuld, med klar kommunikation, og humor. Jeg følte mig altid tryg og i rigtig gode hænder! Vil anbefale forløbet rigtig meget! Birgitte M. Tusind tak for din hjælp! Tusind tak fordi du var der for mig. Tusind tak for alt den kærlighed du har videregivet. Tusind tak for alle de indsigter du har delt og tusind tak for alle de guidede rejser, der har ført mig dybt ind i min inderste kerne. Derinde har jeg mødt min sjæl og min indre visdom. Derfor er jeg nu, mere end nogensinde før, begyndt at opfatte mig selv, gennem mit selv. Tusind tak, Helle. Det har været det bedste coaching forløb jeg har gennemgået. Jeg følte mig uretfærdigt behandlet, brugte meget energi på mine følelser, være trist og ked af det. HYH har været en kæmpe gave for mig, som jeg klart vil anbefale. Det giver en hel anden indsigt i sig selv, idet jeg kom ned i dybden og helt ind til benet omkring mine reaktioner, fordomme og fornægtelser. Dette har givet en enorm frihed, idet det nu er mit valg, hvordan jeg vælger at reagerer. Jeg kan se mere realistisk og objektivt på mange ting efter HYH. Helle er nærværende, omsorgsfuld, tålmodig og god til at forklare meningen i skyggearbejde. Selvom hele forløbet foregik pr.\n3 telefon følte jeg et stort nærvær og respekt som gjorde at jeg i tryghed kunne åbne op for de mest sårbare emner Gitte K.E. Efter forløbet stoler jeg på, at alt hvad jeg indeholder af følelser har et budskab. Jeg tillid til at jeg bliver hjulpet på rette vej når jeg lytter til min sjæl. Jeg kan lytte ind til min sjæl og stoler på de svar jeg får er vigtige for at jeg kan komme videre. Jeg tror på et parforhold i udvikling. Der er færre bebrejdelser og mere hjerterum. Tusind tak! En af mine grundproblematikker var et mønster, hvor jeg forsøgte at blive bekræftet i at blive afvist, og stillede desuden hele tiden mig selv spørgsmålet: har jeg brug for at blive i et forhold, hvor min mand skaber afstand til mig? Jeg var blevet i tvivl om hvad der var mine og hvad der var min partners følelser. I det hele taget kunne jeg se ret mange problematikker over hos min partner, og jeg følte mig svigtet, ikke god nok og i afmagt. Mit forhold til min partner har forandret sig eller rettere min måde at forstå mig selv og mine egne reaktioner har forandret sig. Jeg har fået meget bedre fat i min skelne evne. Jeg har fået en god træning i at stå ved mine behov, ikke blot med viljen, men med hjertet, og også at kunne give udtryk for de følelser og tanker jeg har. Jeg tager meget oftere udgangspunkt i mig frem for i ham. Jeg har også fået fat i en lang større selvkærlighed, der gør at jeg på en kærlig måde, nu i langt større grad, er opmærksom på de delpersonligheder i mig som har brug for omsorg og nænsomhed. Jeg giver plads til hele mig med alt hvad jeg indeholder. Accepten af den jeg er, de følelser jeg har og de tanker jeg rummer og de handlinger jeg gør i nu, danner mere end nogensinde mit udgangspunkt i relationen. Jeg er blevet bedre til at lytte til hvilke sider i mig som taler. Jeg er blevet mere vågen og har en lang større accept af den jeg er. Jeg tør vise min sårbarhed. Jeg tør stå frem med mine følelser. -Gitta Coachingforløbet har for mig været en øjenåbner til at forstå de almen lovmæssigheder som udspiller sig mellem alle relationer. Der er mindre indre kamp. Mindre forsvar. Jeg kan rumme mig selv som jeg er. Jeg er blevet mere selvkærlig. Jeg bliver mere over i mig selv og er mere opmærksom hvilke motiver jeg handler ud fra og kan derfor mærke at min partner viser mig forståelse på en mere konstruktiv måde. Jeg er mere rolig, tryg og har meget større tillid til mig selv og andre. Jeg har lært at tilgive og at åbne mit hjerte igen.\n4 Mit forhold til min partner har forandret sig eller rettere min måde at forstå mig selv og mine egne reaktioner har forandret sig. Jeg har fået meget bedre fat i min skelne evne. Jeg har fået en god træning i at stå ved mine behov, ikke blot med viljen, men med hjertet og også at kunne give udtryk for de følelser og tanker jeg har. Jeg tager meget oftere udgangspunkt i mig frem for i ham. Jeg bliver over på min banehalvdel. Jeg har også fået fat i en lang større selvkærlighed, der gør at jeg på en kærlig måde, nu i langt større grad, er opmærksom på de delpersonligheder i mig som har brug for omsorg og nænsomhed. Jeg giver plads til hele mig med alt hvad jeg indeholder. Accepten af den jeg er, de følelser jeg har og de tanker jeg rummer og de handlinger jeg gør i nu, danner mere end nogensinde mit udgangspunkt i relationen. Jeg har fået nogle samtaleredskaber til at fører en indre dialog og i meditativ tilstand, finde mine svar. Jeg har lært at det vigtige er ikke at reagere, det vigtige ligger i at ligge mærke til de reaktioner sindet har overfor de følelser jeg får og derfra give mig selv egenomsorg. Fortiden tyngede mig som et 1000 kg anker. Jeg kunne ikke finde ud af at elske mine forældre, pga alt det jeg syntes de havde gjort imod mig. Jeg var vred og kunne ikke se hvordan jeg kunne komme af med den vrede. Gennem HYH processen har jeg helet mine relationer med mine forældre, og kan hjælpe dem nu hvor de er gamle. Jeg har slet ingen tvivl i hverken mit hjerte eller min forstand -Jeg vil give dig mine allerbedste anbefalinger, Helle. Både til personer som har brug for en almen personlig udviklingsproces og nogle der mere specifikt har brug for at komme ind omkring nogle problematikker, der forstyrrer ens udviklingsproces. Det er så tydeligt for mig at jeg har haft nogle problematikker som jeg ikke havde redskaberne til at takle. Jeg var stagneret i min proces. Ud over at have været igennem en fantastisk udviklingsforløb har jeg også fået redskaber der fremadrettet er med til at stimulere min udvikling. Begrebet at træde varsomt, har i mit indre fået ny værdi. Pris og andet praktisk: Forløbet foregår over telefonen, du ringer til mig hver gang. Vi finder et tidspunkt hvor vi fast kan have en ugentlig session, som udgangspunkt gennem hele forløbet. Forløbet er skabet af Debbie Ford i USA, og er struktureret med en klar begyndelse, midte og slutning der sikrer dit udbytte. Hver uge har sit tema, der både indeholder relevant og ny information (selv hvis du har arbejdet grundigt med skygger før), samt en indre guided proces, der tager dig dybt i dine skygger, og derved heler dine gamle mønstre.\n5 Du får hver gang hjemmearbejde på skrift som du returnerer til mig ca 24 timer inden vores næste session. Hjemmearbejdet er hver uge en opfølgning på, og integrering af, det vi arbejdede med i sessionen. Pris: kr ,- for 13 sessioner, samt en gratis introduktion og en gratis opfølgning. (For virksomheder er prisen ex moms) Lyder det som noget for dig? Så send mig en mail! Vi kan tage en uforpligtende intro session, så du kan få et klart billede af hvad du kunne få ud af forløbet her. Mvh Helle Laursen cand. mag., ledende mentor coach hos Manning Inspire, Certified Integrative Coach Professional specializing in Healing Your Heart Coaching, Fra The Ford Institute i USA. Se mere på hellelaursen.dk kontaktinfo: T: W: hellelaursen.dk\nShirley, selvstændig. Anja, misbrugsbehandler\nTak, fordi du gav mig muligheden for at deltage i dette forløb. Det er jeg dig dybt taknemlig for. Det har været en unik og uforglemmelig oplevelse som jeg altid vil bære med mig og jeg ved at jeg fremadrettet\n27/4 2012 Charlotte Cassandra\nJeg har lige afsluttet et Blue Print forløb hos Fie. Det har været en spændende oplevelse, hvor jeg under hele forløbet er blevet mødt med varme og forståelse. Det er et effektiv og dybt værktøj at arbejde


DRIVNAthlete – → DRIVN – Fysioterapi, Mental & Fysisk Træning i Aalborg\nFor den enkelte atlet der ønsker udvikling og optimering af multidisciplinær karakter, med henblik på at forbedre præstation.\nSom DRIVNAthlete kan du gennem dit forløb drage nytte af samtlige DRIVNs tilbud i den kombination du ønsker. DRIVNAthlete er både for de atleter der ønsker enkle forløb og simple traditionelle løsninger, dog også for de der ønsker diversitet ved at udforske en samlet pakke af løsninger i deres bestræbelser. Du får et flerstrenget og nuanceret setup der varetager det, du har behov for.\nI DRIVN bestræber vi os på at arbejde ud fra en helhedsorienteret filosofi. Dette betyder at vi tilpasser os lige præcis dine behov, og at vi derfor tilbyder samtlige af vores ydelser, til alle der vælger at indgå i et forløb og blive DRIVNAthlete. Ligeledes betyder det, at der er mulighed for at kombinere DRIVNs ydelser, således at det tilgodeser dig og din udvikling i bedste henseende. Du vælger selv, hvilken ydelse du vil gøre brug af i de fokussessioner, du har til rådighed. Beslutningen er din, og vi vil rådgive og vejlede, så du kombinerer ydelserne på en måde der giver mening, ud fra dit mål og din fremgang.\nVi kan hjælpe dig indenfor følgende områder:\nDu kan finde mere information om de enkelte ydelser her:\nEr ønsket at blive DRIVNAthlete, findes der forskellige forløb, således at du vil have mulighed for at benytte dig af tiltagene, i et omfang der giver mening for dig. Du kan se hvilke forløb der er tilgængelige på nedenstående knap ‘SE PRISER’.


Madplan uge 13 - 2021 - nemme madplaner til familien | Madling.dk\nMadplan uge 13 – 2021\nMadplan uge 13 – nem madplan til familien.\nSå har jeg næste uges madplan klar til jer. Den gæler for mandag 29. marts til søndag 4. april. Da påsken jo venter lige om hjørnet har jeg sat flere lækre påskeretter på planen. Der er blandt andet en hønsesalat på, spinatroulade med skinke og lækker hjemmelavet påske-chokolade. Der er selvfølgelig også et par hverdagsretter, og så kan man jo altid flytte rundt på dagene som det passer bedst.\nSkal I holde påskefrokost? Vi skal holde vores egen lille påskefrokost kun os fire, og så har vi en masse praktiske planer, lidt arbejde om dagen og et par aftner, og så skal vi helt sikkert også ud i det skønne forårsvejr. Det er jeg sikker på at vores hund Tilde også vil være glad for. Hun er så glad for haven, og i går lagde hun sig ude på græsset i en lun solstråle.\nRigtig god weekend og påske til jer alle :-)\nMadplan uge 13 (29. marts – 4. april 2021).\nDen første dag i ugen er uges pastadag og der er der millionbøf med pasta på planen. En god og nem hverdagsret for hele familien.\nTirsdag er der kyllingenuggets med saltkartofler til og råkost med æble og rosiner til.\nOnsdag spises der fried rice med kylling, grøntsager og soya. Det smager så godt, og der kan bruges mange forskellige grøntsager i.\nEr der min opskrift på hønsesalat på madplanen. En skøn kyllingesalat med bacon, æbletern og brøndkarse som kan spises til påskefrokost eller på en rugbrødsdag med lidt lækkert pålæg.\nDu kan se flere opskrifter til påske her.\nFredag som er vores hygge-dag står den på luftige frikadeller som laves med danskvand. Frikadellerne kan også spises kolde på rugbrød på påskebordet.\nUgens inspiration til gæste- eller weekendmad er i denne uge en skøn påske-opskrift – spinatroulade med skinke. Det er rigtig fin ret på påskebordet og så smager den virkelig lækkert. Da jeg ikke er til laks, laver jeg den altid med tynde skiver af god skinke, men rouladen kan også laves med laks.\nUgens bagning (eller lækkerier) er disse lækre nemme chokoladebrud med påskeæg og mandler.\nPerfekte til påskehygge eller til brug i et hjemmelavet påskeæg.\n26. marts 2021\taf Mie


Publiceret: 1. juli 2019\nNu sad vi, Daniel, Bjørn, som er Oles pap-sønner (mine sønner) og Louise og ventede på at de skulle give Ole noget “vågn-op” medicin, da han havde været lagt i koma allerede da han blev transporteret fra Roskilde til Riget om lørdagen og nu var det tirsdag.\nVi ventede spændt på at Ole skulle komme ud af komaen, det havde vi fået at vide kunne tage nogle timer. Vi mødte op kl 10, da det var der de ville give ham medicinen. Vi ventede og ventede og ventede, MEN der skete ikke noget, Ole var stadig bevidstløs. Vi skulle også tale med lægen der havde opereret Ole lørdag nat. Vi fik at vide, at opvågningen kunne tage noget tid, så vi skulle ikke være så bekymret omkring det. Han fortalte at Ole havde været heldig, fordi Lars (som lægen hed) havde siddet i OP stuen ved siden af, så de havde fået lagt Ole til OP hurtig. De havde set på scanningen at Ole havde en stor Aneurisme (udposning af blodkarene i hjernen) i højre side som var sprunget og der var meget blod der var pumpet ud i selve hjernen, blod er det rene gift for hjernen, og ødelæggende.\nDer var så meget pres på, så da de havde boret igennem hjerneskallen var hjernen “eksploderet ud gennem hullet ” (ja det sagde lægen og vi så nok meget mærkelige ud da han sagde det) ja han mente at der var så meget tryk på hjernen så den var på vej ud gennem de hul de havde boret. Lægerne besluttetede sig for at, i all hast (da vi taler om sekunder) at bore igennem pandebenet for at komme til at suge blodet ud, med risiko for at skade mere, men det var et spørgsmål om liv eller død. Han fortalte også at det var en stor operation og at det tog dem 4 timer at få det meste af blodet ud og få klippset blodåren sammen som var sprængt. Han fortalte os også at, selv om Ole havde fået en stor skade i højre frontallap så havde han set mange eksempler på at mennesker havde kommet relativt godt ud på den anden side. Det der kunne ske var at Oles personlighed kunne forandre sig med netop den skade Ole havde fået.\nDet var med meget blandede følelser vi gik fra lægen, ville vi få en meget forandret mand/far/pap-far/morfar/pap-farfar tilbage, det ville kun tiden kunne vise. Nu kunne vi kun vente på at Ole vågnede op fra bevidstløsheden


Personlig stjernehimmel plakat med mælkevejen – Kispus\nHjem › STJERNEHIMMEL PLAKATER › Personlig stjernehimmel plakat med mælkevejen\nDet står skrevet i stjernerne ⭐⭐⭐\nFå dit helt eget og personlige print af hvordan stjernehimlen så ud på et helt specielt tidspunkt. Med vores stjernehimmel plakater kan du forevige en helt speciel begivenhed, som har haft en særlig betydning i dit liv.\nFra bryllupsdag, 1. møde mellem to mennesker, fødselsdag, en baby som kommer til verden eller blot et helt specielt tidspunkt, hvor dit liv ændrede sig for altid - så er denne plakat en perfekt og moderne måde at sætte fokus på begivenheden. En perfekt gaveide 🎁, som helt sikkert vil gå rent ind...\nHvert kort designes individuelt fra bunden. Ingen kommer altså til at have samme plakat som dig hængende. Din plakat laves unikt til dig ud fra de data du angiver omk. tid og sted. Ved hjælp af astronomiske data fremstiller vi et unikt stjernehimmel print til dig, så du kan se hvordan nøjagtig stjernerne stod placeret på det givne tidspunkt og sted..\nFor at personliggøre plakaten endnu mere, bestemmer du selvfølgelig også teksten, som skal trykkes på plakaten - angiv blot teksten her de dertil indrettede tekstkasser her på siden, så opsætter vi det grafisk flot til dig..\nDu kan få din stjernehimmel plakat i 3 forskellige str. A4, 30x40 cm eller 50x70 cm.\nPlakaten trykkes på kraftigt 290 g/m2 med let glat overflade, hvor farverne fremstår helt dybe og klare. Et lækkert kvalitetsmateriale..


BILLIGE PERSIENNER SORT > Se mere info her :)\nBILLIGE PERSIENNER SORT\nBillige Persienner Sort → Her får du hjælp med at finde de rigtige gardiner til boligen og til den billigste pris overhovedet. Det er en garanti. Tjek vores forbrugerguide eller besøg butikken med gardiner, hvor du får: 110 % tilfredshed, eller dine penge retur; prisgaranti samt målgaranti, dvs. måler du forkert, koster det dig ikke noget! Billige Persienner Sort\nHvis du tænker, at gardiner udelukkende er noget, som din gamle bedstemor har brug for, så kan du tro om . Gardiner er for alvor tilbage i boligen – i flere variationer, mål samt materialer end nogensinde før. Med denne artikel bliver du klogere på, hvad de forskellige typer af gardiner passer bedst til, så du derudfra bedre kan klarlægge, hvad der passer bedst til lige præcis din bolig. Og har du brug for support og rådgivning, er du velkommen til at kontakte os.\nBørnegardiner ○ Plisségardiner ○ Persienner ○ Duo Rollers ○ Panelgardiner ○ Mørklægning ○ VELUX-gardiner ○ Lamelgardiner ○ Foldegardiner ○ Almindelige gardiner ○ Rullegardiner ○\nLamelgardiner er en særoplevelse i stuen med de kolonorme vinduespartier, på kontoret eller i hallen. Eller ethvert andet sted, hvor du prioriterer eksklusivitet og rene, lige linjer. Lamelgardiner er lette at tilpasse, lige som det også er let at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ses ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fantastisk i det private hjem. Hvis du tænker, at hvide lameller er lidt kedelige, er det muligt at få en masse forskellige farver og mønstre, så du kan sætte dit helt eget touch på løsningen.\nTjek også: Stilede Gardiner\nEn god nattesøvn er vigtig – ikke mindst for sundheden. I årets lyseste måneder kan det imidlertid være problematisk at få sovet ordentligt, idet solen går sent ned og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan hjælpe med at holde uønsket lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du generet af genskin i computeren eller tv'et , kan du også afdække for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et hav af varianter, præcis som der også er utallige muligheder for at sætte farve på livet. Mørklægning skal nemlig ikke altid være kulsort. Også hvid egner sig udmærket til mørklægning, og er oven i købet meget diskret, når gardinet ikke er i brug.\nPlisségardiner er nogle af de bedste mørklægningsgardiner, som du kan få, dels pga. materialet, dels pga. den gode pasform til vinduet, og derudover er de en meget diskret løsning, som samtidigt er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er nemme at betjene, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er normalt snoretræk, snoretræk i kombination med wirestyring, snorefri betjening samt touch-betjening – og desuden er der mange forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af dine vinduer. Eks. findes der plisségardiner, der er særligt velegnede til at montering i tagvinduer, mens andre plisségardiner klarer sig bedst i andre typer af vinduer. Rent designmæssigt skal du gøre op med dig selv, om du er modig og går efter pangfarver og de lidt mere "specielle" designs, eller om du foretrækker det neutrale og mere tidløse. Det er kun din fantasi, som sætter grænserne, mht. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne fås i et hav af farver, design og visuelle udtryk, så det er kun op til dig og din stil, hvilken kulør og type gardin, der skal med hjem til dig og bo.\nRullegardinet er enkelt, rent og minimalistisk i udtrykket. Ud over at passe fint til mørklægning, fordi det slutter tæt i top, bund samt sider, fylder det minimalt, når det er rullet op. Det har oftest et helt enkelt kædetræk eller snoretræk, som ikke gør meget væsen af sig. Rullegardiner fås i virkelig mange forskellige kulører og kvaliteter, både med og uden mørklægning. Sidstnævnte er meget velegnede i soveærelset og/eller børneværelset, mens førstnævnte fungerer rigtig godt i fx stue og køkken, hvor det er smart at minimere indkig uden samtidig at aflukke helt for lyset udefra. Her er særligt rullegardiner i transparent eller semintransparent et ideelt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og farver – der er f.eks. ingen, der siger, at mørklægningsgardiner absolut behøver at være kulsorte; de virker også upåklageligt i hvid eller andre farver. Vælg, hvad der fungerer til dit hjem og din stil – så bliver resultatet allerbedst.\nSe evt.: Gardiner Med Citroner\nDet moderne værelse til barnet skriger efter gardiner, som afspejler barnets køn og interesser. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med film-motiv et sikkert valg. Mulighederne er alt lige fra Frost til Star Wars, Jake og Piraterne, Superman eller Batman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Thomas Tog, Dr. McStuffin, SvampeBob Firkant eller gode, gamle Mickey Mouse.\nSe også: Mørklægningsgardiner 110 Cm\nPanelgardinet er en moderne og utroligt raffineret måde at afskærme for dagslys og andres nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan også fungere som en dør til at lukke af eller som et garderobeskab, eller de kan anvendes som rumdeler. Du kan vælge panelgardiner som mørklægningsgardiner, ensfarvet eller mønstret, og der er naturligvis mange forskellige kulører og mønstre du kan vælge iblandt.\nPersienner har længe været meget populære som afskærmning – både når det gælder persienner i træ og persienner i metal. Ud over at de er et meget stilrent og diskret valg, som er med til at definere rummet på elegant vis, skyldes populariteten nok også, at persienner særligt nemt kan regulere lysindfaldet og at de er lette at rengøre, enten med en klud, støvsuger eller med en speciel persienne-renser. Der er, som nævnt, persienner i både træ og metal: I træ kan du selv vælge bredden på lamellerne – standardmålene er på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metalvariantens mål er fast på 25 cm. Til gengæld fås de i et væld af forskellige farver, så hvis du er til lidt mere spas end den traditionelle metalfarve, er det også muligt at vælge persienner med knald på kuløren. Persiennerne leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningssiden, når du køber. Det er op til dig, om wiren skal placeres i højre eller venstre side af persiennerne.\nSe mere: Bedst I Test Gardiner\nVELUX-gardiner er gardiner, der passer til originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at sikre den ideelle regulering af lys, uanset hvilket rum de er i. Der er mange forskellige typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller eks. Disney-motiv til børneværelset), markiser, plisségardiner, rullegardiner, persienner, insektnet samt Duo-rullegardiner (mørklægning og "almindelig" lyskontrol i ét). Afhængigt af typen af gardin kan du vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (elektrisk og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er ekstra smart, hvis vinduet sidder højt eller på anden måde er helt ufremkommeligt, så det ikke er let at nå hen det og trække for eller fra.\nDuo Rollers - eller Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persiennefunktioner. Duo-gardiner har to lag stof af transparante og ikke-transparante striber. Med Duo Rollers kan du lukke lyset ude eller efterlade en stribe til at være åben. Det er oplagt til værelser, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nFoldegardiner – som også kaldes liftgardiner og hejsegardiner – er en stilsikker løsning, der på diskret vis skærmer for indkig. Foldegardinet er ganske populære i danskernes stuer, og det er forståeligt, da de passer godt til både stue, køkken, soveværelse og hvilket som helst andet værelse i en bolig. Hvis gardinerne bliver støvede eller beskidte, er det ganske simpelt at vaske stoffet og hænge det op igen. Vælg imellem flere forskellige farver og mønstre (med eller uden mørklægning), så du kan udtrykke din egen stil via dit valg af gardiner. Gardinet styres via kædetræk eller snoretræk eller den betjeningsløsning, du angiver, ved bestilling.\nSe evt.: Gardiner Folde\nAlm. gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, som kan trækkes for og fra, er en tidløs og stilsikker måde at skærme for indkig og lys på. Almindelige gardiner kan fås i ensfarvede, mønstrede og som mørklægning – selvfølgelig i flotte stoffer af høj kvalitet – og de kan sagtens sættes sammen med for eksempel plisségardiner eller rullegardiner. Nogen anvender udelukkende gardiner af stof som dekoration, som ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, som det førnævnte rulle- eller plisségardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din smag og rummets øvrige indretning. Normale gardiner er nemme at af- og påmontere, og dette gør det helt enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gardiner, der går helt ned til gulvet eller gardiner, som kun går til vindueskarmen. Gardinerne får du selvfølgelig på mål, så de passer til lige præcis dine vinduer.\nRelateret: Gardiner Silkeborg\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Billige Persienner Sort\nBILLIGE PERSIENNER SORT » Find alt relateret til gardiner online her → Tilfredshedsgaranti ✓ Mål-garanti ✓ Prismatch ✓ Billige Persienner Sort ⇒ Tjek mere her >\nFilnavnet på denne webside omhandlende "billige persienner sort" er "billige-persienner-sort" med den fulde webadresse http://gardin.guide/dk/billige-persienner-sort, og siden er nr. 106 ud af i alt 3278. Du kan tjekke andre interne sider her: Mørklægningsgardiner Bredde 130 Cm, Foldegardiner Østerbro, Gardiner Til Kip Vinduer, Gardinstænger Til Foldegardiner, Strygefrit Gardinstof, Gardiner Til Dreje-kip Vinduer, Foldegardiner Sort, Liftgardin Ebba, Kvadrat Gardinstof Pris, Gardiner Aalborg ... Tak for dit besøg, og god dag :)