Kronik: Vindmøller skal producere grønt brændstof til skibsmotorer | Ingeniøren\nAf Jan Thisted, Peter Esmann og Jens Schiersing Thomsen 31. maj 2018 kl. 14:34 33\nJan Thisted er Principal Key Expert, Peter Esmann er Product Marketing Manager, og Jens Schiersing Thomsen er Senior Key Expert hos Siemens Gamesa Renewable Energy A/S Illustration: Privatfoto\nI forbindelse med de igangværende politiske forhandlinger omkring et nyt energiforlig, vil vi gerne komme med et indspark i form af en mulig løsning på brændstof til den helt tunge transport – her primært skibstrafik, men som også vil kunne bruges til lastbiler. Vi er en lille gruppe medarbejdere i vindmølleindustrien, som er optaget af at finde løsninger, som kan afhjælpe det paradoks, at elektricitet produceret af vindmøller bliver mindre værd, når det blæser meget.\nEn af de løsninger vi ser på er, at producere ‘grønt’ brændstof ved hjælp af vindmøllestrøm. Det er der ikke noget epokegørende i, idet der arbejdes rigtigt meget med brintløsninger (hydrogen, H) og løsninger, hvor vindmøllestrøm bruges til at producere ‘electrofuel’, hvor brinten bindes sammen med kulstof til forskellige kulbrinteforbindelser, f.eks. methan. Her er man dog typisk nødt til at finde en CO2-kilde – et kraftværk eller et cementværk for at få bundet brinten sammen med billigt luftbåren kulstof.\nDen idé, vi ser på, er at koble brinten sammen med kvælstof (nitrogen -N), således at der skabes NH3 – ammoniak, som består af et nitrogen-atom (N) koblet med tre hydrogen-atomer (H).\nVi vil anvende den grønne brint og koble den sammen med kvælstof, som trækkes ud af atmosfæren, der som bekendt består af 78 pct. kvælstof. Hele processen skal drives med strøm fra vedvarende energikilder som vindmøller og solceller.\nProduktion af NH3 kan især ske ved hjælp af den del af elproduktionen, der ikke kan afsættes til elnettet, f.eks. i perioder med overproduktion, men den kunne også tænkes at ske i områder uden adgang til noget elnet, men med mulighed for store mængder vedvarende energi, herunder også vandkraft. Sådanne muligheder kunne f.eks. findes i Grønland eller Island. Processen, der er simpel og velafprøvet, er vist i skemaet herunder.\nAt bruge kvælstof til at bære brinten giver en række fordele frem for at bruge brint direkte og frem for at bruge kulbrinteforbindelser. NH3 produceres allerede ‘sort’ industrielt i meget store mængder (176 mio. ton i 2014), og vi er som samfund således vant til at håndtere store mængder NH3. Det kan opbevares ved et tryk på under 20 bar, hvorimod brint typisk lagres ved 350 til 700 bars tryk.\nNH3 har adskillige fine egenskaber i forhold til anvendelse. NH3 kan både anvendes som gødning, som brændstof i gasturbiner men også som brændstof for dieselmotorer. Anvendelse som brændstof vil dog kræve mindre tekniske ændringer af turbiner og motorer. Energitætheden for NH3 er ca. halvt så høj som for dieselbrændstof, så man skal blot bruge et dobbelt så stort tank-volumen for at opnå samme rækkevidde.\nDette bør i praksis ikke udgøre nogen særlig begrænsning for lastbiler og skibe. Til gengæld er energitætheden højere for NH3, end den er for komprimeret brint, og i forhold til methan (CH4) har NH3 den fordel, at den væsentligt lettere kan håndteres på flydende form. Dette skyldes, at NH3 har kogepunkt ved blot -33,34 °C hvor CH4 koger ved -164 °C. NH3 kan derfor håndteres på flydende form (under tryk) ved normal temperatur, hvor flydende CH4 skal holdes nedkølet.\nVi har også set på økonomitallene, og de ser faktisk ret lovende ud for en vindmølleejer, som sælger strøm uden tilskud. Det kan rent energiøkonomisk betale sig at producere NH3 ved en strømpris på 4 eurocent/kWh (30 øre/kWh). Nedenstående figur viser strømprisen i Vestdanmark i de seneste fire år. Som det fremgår, er vi i størstedelen af tiden under 4 eurocent/kWh. Det værste år er 2014, hvor strømprisen kun i 12,5 pct. af tiden lå over 4 eurocent/kWh. I de senere år kan det således i 90 pct. af tiden betale sig at producere NH3.\nDer indgår dog flere elementer end den elektriske energi i forretningsmodellen. I beregningsmodellen har vi benyttet priser på CAPEX (anlægsudgifter), som vi har kunnet udlede af offentlig tilgængelige artikler om emnet. Tallene er dog stadig ikke endeligt verificerede, men vi har taget højde for usikkerheder.\nDet er specielt elektrolysedelen af værket (brintproduktionen), som er den investeringstunge. Her findes der forskellige teknologier, der kan klare arbejdet, for eksempel Alkaline, PEM og SOEC. Vi kan se, at investeringsomkostningen, specielt hvad angår elektrolysen, er ret afgørende for forretningsmodellen, hvorimod effektiviteten (virkningsgraden) ikke er helt så afgørende.\nEn opdeling i CAPEX og OPEX (driftsudgifter) er vist nedenfor.\nIllustration: IEA: Producing ammonia and fertilizers: new opportunities from renewables\nPå baggrund af ovenstående er vi i gang med at få verificeret vores beregningsmodel.\nI Danmark findes allerede flere firmaer, som kunne medvirke til eller drage nytte af produktion og anvendelse af grøn NH3. Ser vi på skibsfarten er denne stærkt udfordret af de nye krav om svovlfattig bunkerolie med maksimalt 0,5 pct. svovl, som forventes i kraft i 2020. NH3 vil ikke udlede noget svovl, og grøn NH3 vil ydermere kunne fremstilles stort set CO2-frit. Et skibsbrændstof, der ikke udleder CO2, burde kunne påregne en stor fremtidig efterspørgsel inden for shippingbranchen.\nVi ser danske firmaer som Maersk og MAN Diesel (tidligere B&W Diesel) som mulige interessenter inden for skibsfarten, og med hensyn til produktion af H2/NH3 har vi firmaer som Haldor Topsøe, NEL og Air Liquide, som har stor ekspertise.\nSelvom vi selv er ansatte i vindmøllebranchen, er vores ønske ikke at udvikle et nyt forretningsområde til os selv, idet vi er bedre til at producere vindmøller end grønt skibsbrændstof eller grøn gødning. Til gengæld kunne vores kunder, vindmølleejerne, have stor fordel af, at der blev skabt en alternativ afsætningskanal for vindmøllestrømmen i forhold til elnettet, hvor markedsprisen på strøm i perioder kan være lav.\nNH3 befinder sig i kategorien kemisk lagring, hvor det er muligt at lagre meget store mængder energi i lange perioder, f.eks. fra en årstid til en anden. Dette kunne måske være den ideelle løsning både på at regulere den vedvarende energiproduktion på elnettet samt en praktisk erstatning for de fossile brændstoffer.\nNedenstående figur viser forskellige koncepter for energilagring og modenheden af disse. Omkring modenheden for ammoniak – på engelsk ammonia – har vi dog allerede en stor erfaring med opbevaring, så den kan reelt betragtes som kommerciel moden.\nIllustration: Ian Wilkinson, Siemens\nGennem ovenstående vil vi gerne vise at vindmøllestrøm kan mere end blot at forsyne huse med elektricitet og varmepumper med strøm. Billig strøm kan danne grundlaget for grønt brændstof, hvis det bliver stillet rigtigt an. Og lykkes dette, håber vi selvfølgelig at sælge endnu flere vindmøller. En sidegevinst for os i vindmøllebranchen er, at når det rigtigt blæser, skal vi ikke eksportere strøm til udlandet, eller i værste fald stoppe vindmøllerne, men kan i stedet glæde os over alt det grønne brændstof som blæsevejret afstedkommer.\nEmner : BrintSkibeVindmøller\n#1 Deleted User 31. maj 2018 - 22:40\nEnergitætheden er vel et problem ved skibsfart?\nDen større tank størrelse gør at, cruise skibe ikke bare lige kan fordoble deres tank, uden at ofre et par rum, det samme gælder containerskibe, der måske skal ofre noget af lastrummet, for at få plads til diesel erstatningen.\nVed lastbiler vil forøgelsen af tank volumen, kræve en ekstra tank monteret, som ikke bare sådan lige gøres på en færdigbygget lastbil og det vil påvirke lastevnen, måske betyder det at ting der ellers kunne klares med en mindre lastbil, nu kræver en større lastbil. Man kan selvfølgelig tanke dobbelt så ofte og klare sig med samme tank volumen, men da NH3 nok ikke bliver indført fra dag til dag og kun laves af overskud, vil tankstationerne nok ikke dække forbruget lige med det samme.\n#2 Svend Ferdinandsen 31. maj 2018 - 22:54\nAlt andet lige lyder det som om der er mulighed for at generere en masse NOx-er når det brændes. Men ellers ser det smart ud at binde brint med kvælstof, som vi har masser af. Skægt nok har jeg aldrig opfattet NH3 som specielt brændbart.\n#3 Karsten Henneberg 31. maj 2018 - 23:02\nSkægt nok har jeg aldrig opfattet NH3 som specielt brændbart.\nSvend +25% NH3 kan godt kræve ATEX forholdsregler .....\n#4 Magnus Thomsen 31. maj 2018 - 23:23\nRe: Energitætheden er vel et problem ved skibsfart?\nVed lastbiler vil forøgelsen af tank volumen, kræve en ekstra tank monteret, som ikke bare sådan lige gøres på en færdigbygget lastbil og det vil påvirke lastevnen, måske betyder det at ting der ellers kunne klares med en mindre lastbil, nu kræver en større lastbil.\nVed større trafikale sammenstød, vil alle der er i stand til det, løbe væk med tårer i øjnene :o(\n#5 Lars Christoffersen 1. juni 2018 - 20:56\nDet er ikke nogen særlig god ide\nJeg elsker vindmøller, solenergi og andre vedvarende energikilder, ja selv atomkraft kan jeg accepterer, hvis nogen kan lave det billigt nok. Men jeg ikke forstå den konstante snak om at lave el om til brint eller noget andet gas. Ved enhver konvertering går meget af energien tabt. Og hvis vi bare fik lov til (læs havde et fornuftigt afgiftssystem) kunne alt den billige el-energi bruges til varmt vand og opvarmning. Det er en virkningsgrad på tæt på 100% (hvis det sker i hjemmene) og det vil komme masser af mennesker tilgode. Endvidere ville billig el også stimulere omstillingen af transportsektoren til el og til at lade op når det er billigt. Evt. via batterier sammen med oplade stationer, hvor batteriet vil udgøre en fin buffer og gøre nettet mere stabilt og mindre udsat. Og når brinten igen skal omkonverteres til kinetisk energi i en forbrændingsmotor er der et enormt tab. I en bil med en konventionel ICE er der et tab på min 70% og i en mere avanceret udførsel på et skib et tab på 50%. Formentlig er batterier til skibe et stykke ude i fremtiden, og måske kommer de aldrig. Men hvorfor ikke bare bruge vinden som allerede er tilstede på havet. Det kunne formentlig sætte forbruget med med 2/3 (et gæt). For flydende brændstoffer for skibs- og luffart, så er vejen frem syntetisk biologi, med fx alger der via sollys kan fremstille brændstof i store mængder og billigt.\n#6 Jan Thisted 1. juni 2018 - 22:45\nRe: Det er ikke nogen særlig god ide\nJeg kan sagtens følge rationalet og er enig i, at det giver mest mening at anvende den vedvarende energi direkte og med minimale konverteringstab. Som elbilsbilist er jeg helt opmærksom på den enestående energieffektivitet batterierne har, hvor man ofte præsterer en energieffektivitet der svarer til at køre ca 70km på en liter benzin. Uanset hvad vil der i et vedvarende energisystem opstå behov for lagring af energi i større mængder og i længere perioder, hvis man ønsker at undgå meget lave markedspriser i perioder. Desuden er der allerede et enormt marked for ammoniak til gødning til landbruget, og dette produceres i dag ved brug af naturgas. Dette medfører at prisen på ammoniak påvirkes kraftigt af prisen på naturgas. Tidligere indtil ca. 1965-1970 hvor olien og gassen blev meget billig anvendte man bl.a. på Norsk Hydro's anlæg i Rjukan vandkraft til en elektrolysebaseret brintproduktion og efterfølgende ammoniakproduktion. Med den lave elpris som den vedvarende energi er med til at danne f.eks. i perioder med meget vind eller meget nedbør nordpå, ser det ud til at elektrolysebaseret brintproduktion igen er rentabelt. Vi mener så at ammoniak er en ideel bærer af brint, produktet kan afsættes på et allerede eksisterende marked, og anvendelsen kan udvides til energiformål, hvor det giver mening. Det mener vi det kunne gøre bl.a. for skibsfarten, hvor man har forpligtet sig på både at nedbringe udledningen af svovl og CO2. Her er batterierne ikke umiddelbart anvendelige. Flydende biologisk brændstof fra f.eks. alger kunne være en anden mulighed . Her vil prisen selvfølgelig blive afgørende i sidste ende.\n#7 Jens Olsen 2. juni 2018 - 00:26\nFor flydende brændstoffer for skibs- og luffart, så er vejen frem syntetisk biologi, med fx alger der via sollys kan fremstille brændstof i store mængder og billigt.\nHvad får dig til at tro at alger eller planter kan fremstille brændstof effektivt og billigt (billigere end elektrofuels)? Fotosyntesen i planter er jo notorisk ineffektiv, når det gælder hvor stor del af sollystet der omsættes til kemisk energi.\n#8 Jens Olsen 2. juni 2018 - 00:30\nAlt andet lige lyder det som om der er mulighed for at generere en masse NOx-er når det brændes.\nOgså mit spørgsmål. Hvilke produkter dannes når man afbrænder NH3 i en forbrændingsmotor? Dannes der stoffer der kunne være problematiske for mennesker eller natur?\n#9 Peter Vind Hansen 2. juni 2018 - 02:53\nDer er problemer ved NH₃ som brændstof i en traditionel forbrændingsmotor. Kun vis motoren er ensartet belastet og brændstof og luft er fuldstændig støkiometrisk afstemt kan man forvente følgende reaktion (dog ikke uden termisk NOx dannelse):\n4 NH₃ + 3 O₂ => 2 N₂ + 6 H₂O\nI det omfang der dannes termisk NOx er ammoniak det oplagte reduktionsmiddel eller deNOx middel f.eks. efter følgende reaktion:\n6 NO₂ + 8 NH₃ => 7 N₂ + 12 H₂O\nSkal skibsmotoren have fuld skrue (og dermed høj temperatur i cylinderren) kan man i værste tilfælde forvente følgende reaktion:\n2 NH₃ + 4 O₂ => N₂O₅ + 3 H₂O\nDen dannede N₂O₅ er salpetersyreanhydrid, har som navnet antyder stor affinitet til vand og danner salpetersyre med vand:\nN₂O₅ + H₂O => 2 HNO₃\nEn efterfølgende deNOx reaktion med ammoniak vil kompliceres af at ammoniak og salpetersyre er base og syre og vil indgå i en syrebase reaktion som følger:\nHNO₃ + NH₃ => NH₄NO₃\nDet dannede NH₄NO₃ er ammoniumnitrat er principielt ustabilt (eksplosivt stof):\n2 NH₄NO₃ => 2 N₂ + O₂ + 4 H₂O\nDen sidste reaktionsligning har flere løsninger (forskellige NOx forbindelser dannes også).\nJeg skal ikke være lyseslukker for den gode ide med ammoniak som energibærer og ammoniak er velegnet som gødning, deNOx middel og som brændstof i brændselsceller men jeg vil være betænkelig ved at anvende ammoniak i en traditionel forbrændingsmotor.\n#10 Thomas Gade 2. juni 2018 - 08:12\nDet er en særligt god ide\nVed enhver konvertering går meget af energien tabt. Og hvis vi bare fik lov til (læs havde et fornuftigt afgiftssystem) kunne alt den billige el-energi bruges til varmt vand og opvarmning\nDet er et element som fortjener mere opmærksomhed end artiklen behandler, især til fjernvarme og procesvarme. Anlæg til brint og ammoniak er halvfarlige, men spildvarmen er så stor at den bør kunne anvendes. Allerede nu bør politikerne reservere arealer hvor fjernvarme på sikker måde kan forsynes fra disse anlæg; det kræver en vis afstand fra større byer - ikke for stor (rørvarmetab) og ikke for lille (sikkerhed).\nDe perioder hvor elprisen er negativ kan forsyne (fjern-)varmebeholdere, men der vil komme flere længere perioder end tankene kan bygges til, især i huse hvor beholderen kun rækker til et par dage, selv hvis man bygger den ekstra stor. De perioder kan energi-gas opsuge. Og ammoniak vil der altid være brug for, blot helst ikke fra "natur"gas.\n#11 Christian Halgreen 2. juni 2018 - 08:39\nStart med gødningsproduktionen\nNår det anføres, at ammoniakproduktion på basis af elektrolysebrint er rentabel ved 4 eurocent pr kWh er det vel baseret på værdien af ammonak ved dens nuværende anvendelse, såsom til gødning. Potentialet for at erstatte fossile brændstoffer til denne produktion er højt, så man kunne vel starte her.\n#12 Jan Thisted 2. juni 2018 - 11:18\nTak for gennemgangen af de mulige reaktioner i forbrændingsmotoren.\nAnvendelse af ammoniak i forbrændingsmotorer, både diesel og benzin er forholdsvis velafprøvet. De hidtidige erfaringer er baseret på at NH3 anvendes sammen med det oprindelige brændstof i et vist omfang, f.eks. 5-10% benzin/diesel og 90-95% NH3.\nMed henvisning til reaktionen ved støkiometrisk korrekt brændstof/luft-forhold, så kan man med den allerede velafprøvede trevejs-katalysator og lambdasonde skabe disse forhold i en benzinmotor, selv under dynamiske forhold. En skibsmotor på et langfartsskib vil gå lange stræk på ret konstant belastning, og det burde være muligt at balancere brændstof og luft korrekt således at termisk NOx er den eneste uønskede komponent, som let fjernes, da man her har reduktionsmidlet lige ved hånden.\nEn ulempe er at man stadig er afhængig af et traditionelt brændstof i et dog meget begrænset omfang, f.eks. under opstart og måske under mere dynamiske belastningsforhold. Her vil man nok i fremtiden skulle se mod en let, svovlfattig marinediesel, eller muligvis et biobrændstof. Det vil dog være en enorm udfordring at forsyne hele klodens skibsflåde med sådanne svovlfattige kvaliteter, der vil ligge tæt på de brændstofkvaliteter der anvendes til biler. Her vil grøn NH3 kunne være et velegnet supplement.\nVi påstår på ingen måde, at dette er helt ligetil, men vi mener at mulighederne bør afsøges nærmere, f.eks. gennem fuldskalatest på skibe.\n#13 Jan Thisted 2. juni 2018 - 11:20\nRe: Start med gødningsproduktionen\nEnig. Denne option indgår i høj grad også i forretningsmodellen.\n#14 Jan Thisted 2. juni 2018 - 11:34\nRe: Det er en særligt god ide\nVi har indtil videre ikke fokuseret på muligheden for at anvende spildvarme fra H2/NH3-produktionen til fjernvarme, men det kan også være en attraktiv mulighed. Tak for input.\n#15 Michael Fos 2. juni 2018 - 16:46\nStore skibe vs Små skibe\nStore skibe skal have en atomreaktor med en levetid på 20-25 år på en brændstofpåfyldning. Dvs.hele skibets levetid, hvorefter reaktoren afleveres på værftet, og skibet skrottes.\nDet fungerer perfekt på hangarskib og ubåde, og moderne containeskibe er endnu større.\nSmå skibe skal sejle på synfuel, fremstillet af havvand. Havvand indeholder CO2 i ballance med luftens CO2 og ilt og brint.\nDer er allerede anlæg i drift der fremstiller DME til brug i fly, på US Navy hangarskibe, og da brændstoffet er helt kemisk rent undgår vi SOx og alle mulig andre eksotiske forureninger.\n#16 Hans Otto Kristensen 2. juni 2018 - 17:29\nFornuftigt at finde alternative brændstoffer til skibe\nVed det seneste møde i FN´s søfartsnation IMO i London i april måned vedtog vi (deltog selv i forhandlingerne), at skibsfarten skal nedbringe det absolutte udslip af GHG gasser og dermed også CO2 med 40 % målt i forhold til niveauet i 2008. I forvejen skal skibes CO2 udslip i 2025 være mindsket 30 % i forhold til 2013 niveauet, målt for nye skibe, men med 40 % vedtagelsen skal hvert enkelt skib i gennemsnit udlede mere end 40 % mindre CO2, da man må forvente af verdenshandelen og dermed antallet at skibe stadig stiger frem mod 2040. Rederierhvervet står således overfor ganske store udfordringer.\nDe tekniske forbedringer (bedre motorer, mere effektive propellere, skrogformer med mindre fremdrivnigsmodstand og meget andet) er efterhånden optimeret ganske voldsomt, så der er desværre ikke meget at hente i den retning. Der skal simpelthen nye brændstoffer i spil de kommende år, vel at mærke brændstoffer, der totalt set udleder mindre CO2 per energienhed, også når man inkluderer en livscyklus vurdering i brændstof undersøgelsen, så hele CO2 udslippet fra "well to propeller" tages med i betragtningen.\nJeg har selv i en del år arbejdet intensivt med skibes energieffektivitet, og gør det stadig, og hilser derfor de ideer velkommen, som de 3 forslagsstillere har præsenteret i sidste nummer af Ingeniøren fra 31. maj. Nuvel der er lang vej tilbage inden vi er i mål, men grundideen om at anvende vindmøllestrøm til skibsfarten på en indirekte måde er fornuftig. Det er klart at der vil være en række energitab undervejs, men dem må vi minimere på bedste vis - det skal i hvert fald ikke afholde os fra at gøre et forsøg. I den sammenhæng skal man erindre sig, at CO2 udslippet fra den dansk opererede skibsfart er af samme størrelsesorden som CO2 udslippet fra det øvrige samfund, netop fordi vi er en af de store søfartsnationer. Samtidig er søfartserhvervet meget interesseret i at prøve nye veje for at løse de store CO2 udfordringer - det er nemlig en nødvendig for vores fælles overlevelse fremover.\nJeg håber inderligt, at forslaget gribes af de rette produktudviklere, herunder eksempelvis MAN Diesel, som er verdens største skibsmotorleverandør med udviklingshovedsæde i København.\n#17 Jens Schiersing Thomsen 3. juni 2018 - 09:26\nRe: Fornuftigt at finde alternative brændstoffer til skibe\nMange tak for kommentaren. Skribenterne håber ligeledes, at de rette produktudviklere kunne blive interesseret i, at afsøge mulighederne for at bruge NH3 som skibsbrændstof. Skribenterne er klar til at indgå i en dialog omkring mulighederne. Og som en lille “gulerod” findes der et Horizon 2020 projekt (EU støttet forskningsprojekt) omkring fremtidig bunkerbrændstof. Det rigtigt konsortium burde have gode chancer for at komme i betragtning.\n#18 Martin Møller 3. juni 2018 - 14:52\nUdfordringen med ammoniak er at det er særdeles dødeligt\nAmmoniak er et af de kemikalier der produceres i største mængder på verdensplan, og det er en glimrende energibærer, der ikke afgiver CO2 ved afbrænding. Udfordringen er at ammoniak er særdeles flygtig og giftig, og derfor er der store krav til opbevaring af ammoniak fra myndigheders side, hvilket måske er den største showstopper i forbindelse med udbredelse af ammoniak som almindeligt “brændstof”. Danske Amminex har længe arbejdet med løsninger til at opbevare ammoniak på en sikker måde, i form af en stabil saltforbindelse, hvilket bla bruges i forbindelse med NOx reduktion i transportsektoren. Mængderne der skal bruges til dette er dog markant mindre, men måske der findes andre løsninger til opbevaring af ammoniak.\n#19 Jan Thisted 3. juni 2018 - 20:41\nRe: Udfordringen med ammoniak er at det er særdeles dødeligt\nEn personrisikovurdering vil være en vigtig del af afdækning af anvendeligheden af ammoniak som energibærer.\nAmmoniak har været håndteret i mange år med transport fra produktionssted til lager og ud til landmanden, hvor det nedfældes på markerne af folk, der har taget sikkerhedskursus.\nUnder behandling af sikkerhedsaspektet bør det nævnes, at ammoniak i modsætning til kulbrintegasser har nogle egenskaber der øger sikkerheden. Disse egenskaber består i at ammoniak kan lugtes i koncentrationer helt ned til 5 ppm, som er væsentlig under risikogrænsen mht. giftighed. Desuden er den væsentlig mindre explosionsfarlig end kulbrintegasser og brint, idet brændbarheden ligger i et ret begrænset vindue på 15-28% NH3 i luft.\nSe i øvrigt ISPT's rapport ”Institute for Sustainable Process Technology, Feasibility study for the value chains and business cases to produce CO2-free ammonia suitable for various market applications.”\nSe appendix A, ”Legislation and safety” samt tabel side 31 ”Comparison of P2A as electricity storage technology with alternatives”\n#20 Christian Halgreen 4. juni 2018 - 06:50\nJa, grundlæggende er der en god ide i at producere electrofuels bl.a. til skibe ud fra vindmøllestrøm, der enten er overskudsstrøm eller prduceret fra vindmøller dedikeret til formålet. Første led i denne proces er at producere brint ved elektrolyse. Som jeg forstår artiklen, er hovedargumentet for derefter at syntetisere NH3 fremfor kulbrinter, at kulbrintesyntesen kræver CO2 som råmateriale - og det er ikke altid, det kan skaffes let nok.\nMen er kulbrintesyntesen ikke den mest lovende, i det omfang CO2 er tilgængeligt? Og er der ikke et stort potentiale f.ex. i opgradering af biogas og i at anvende CO2 fra forbrænding af affald og biomasse?\n#21 Michael Fos 4. juni 2018 - 08:49\nEt nyt farligt brændstof til en uvant brache.\nEn hurtig internet søgning bringer hundredvis af artikler om dødelige ulykker med ammoniak, og det er i industrier der er vant til at håndterer emnet. Nu vil vi så bruge det som skibsbrændstof?\nHoved-argumentet mod atomkraft er at det er farligt, men ammoniak har ind til nu dræbt og såret mindst 100 gange så mange mennesker og 1000 gange så mange dyr.\n#22 Jan Thisted 4. juni 2018 - 22:12\nRe: Et nyt farligt brændstof til en uvant brache.\nAmmoniak kan anvendes sikkert på store industrielle anlæg uden at gå på kompromis med sikkerheden. Se eksempel fra kølebranchen:\n#23 Svend Ferdinandsen 4. juni 2018 - 22:49\nAmmoniak er et af de kemikalier der produceres i største mængder på verdensplan, og det er en glimrende energibærer, der ikke afgiver CO2 ved afbrænding.\nNej, men der er andre ulemper, og selvom GWP åbenbart er nul for ammoniak, bliver ammoniak hurtigt til andre forbindelser, i særdeleshed ved forbrænding.\n#24 Jens Stubbe 4. juni 2018 - 23:08\nAllerede nu bør politikerne reservere arealer hvor fjernvarme på sikker måde kan forsynes fra disse anlæg; det kræver en vis afstand fra større byer - ikke for stor (rørvarmetab) og ikke for lille (sikkerhed).\nDet være at det bliver den her slags løsninger, der vinder frem. https://www.lagerwey.com/blog/2017/10/18/d...\nDet bliver nok for småt til fjernvarme og fjernvarme har jo også ligesom haft sin tid nu hvor vedvarende energi og varmepumper er langt billigere og stadigt falder kraftigt i pris.\n#25 Jens Stubbe 4. juni 2018 - 23:16\nJeg tror i forsøger at løse mere end et problem ad gangen.\nVi skal nok henad vejen få endeligt bugt med forbrug af hydrocarbons baseret på fossile kilder, men det vil tage et par tiår.\nIndtil da vil der være mere mening i at begynde med hybrider mellem både biobaseret carbon og fossilt baseret carbon.\nI 2023 forventes Hydrogen markedet at være vokset til ca. 180 milliarder dollars. Det marked kan man vinde fra Steam Reformed Fracking gas, hvis man kan nedbringe omkostningerne.\n#26 Finn Wedendahl 5. juni 2018 - 08:39\nSkønt at se vidende ingeniører markedsføre mit gamle forslag til en revolution af økologisk fødevareproduktion på verdensplan. Jeg har tidligere gennem min økologikonsulent forelagt ideen med bæredygtig produktion af ammoniak for formanden for økologisk landsforening, der afviste ideen med et skuldertræk -- med den begrundelse, at det jo er kunstgødning. Med jeres ideer til brændstof for skibe og lastbiler og økologisk hjælpegødning, vil der være basis for en revolution af energimarkedet. Dyre kabler til England kan skrottes, og økologiske gøres lige så produktive som såkaldte konventionelle, med alle de fordele der følger for sikring grundvand mod pesticider mmm. Det er ikke muligt at overdrive de gevinster for Kloden, som ideen kan udvirke for både I og Ulande.\nGod vind til projektet\nFinn Wedendahl, ingeniør og økologisk landmand siden 1997\n#27 Søren Holst Kjærsgård 8. juni 2018 - 00:44\nVerdens energi eller rettere effektforbrug vokser med ca. 260 GW om året. Godt 10 gange Danmarks forbrug. I 2016 ydede vindkraften i gennemsnit 110 GW svarende til 0,68 % af Verdens samlede effektforbrug på 16.500 GW.\nDet må være vanvittigt kompliceret at afsætte de 0,68% vindenergi, siden Siemens betaler medarbejdere for at sidde i en sandkasse og udtænke procesanlæg, der skal kunne producere brint, kvælstof og ammoniak som vinden blæser.\nHvis man ikke er klar over, med hvilken mangel på stabilitet vindkraft produceres kan jeg henvise til http://www.reo.dk/CustomerData/Files/Folde... siderne 1 og 53-56.\nJeg har ganske vist ikke selv været beskæftiget med ammoniakproduktion, men prøv at spørge en medarbejder hos Haldor Topsøe, der har denne erfaring, om hans mening.\nEndelig kunne vindmølle lobbyen jo starte i det små og tilbyde olieraffinaderierne at levere den ikke ubetydelige brintmængde disse anvender i benzinproduktionen og derved opnå erfaring med "vindbrint". Dette ville da gøre benzinen lidt "grønnere."\n#28 Peter Bunde Hansen 8. juni 2018 - 02:45\n...er super egnet til at drive processer der producerer brændstof. Anlæggene er meget dyre og skal køre i døgndrift. Netop atomkraft er præget af meget stabil drift, hvor alfa og omega er stabil aftagning af energien.\nIdag bliver de penge vi køber russisk gas for, brugt til at rette atomvåben mod vores egne byer.\n#29 Jens Stubbe 11. juni 2018 - 06:05\n“Endelig kunne vindmølle lobbyen jo starte i det små og tilbyde olieraffinaderierne at levere den ikke ubetydelige brintmængde disse anvender i benzinproduktionen og derved opnå erfaring med "vindbrint". Dette ville da gøre benzinen lidt "grønnere."\nEl fra vindmøller er stadigt en tøddel for dyr til dit ellers gode forslag og oveni ligger så omkostninger i ledningsnettet.\nEn særlig fordel ved at levere til raffinaderier eller platforme er at der er overskydende CO2 som kan udnyttes.\nSåfremt det langvarige prisfald for vedvarende energi fortsætter, så går der måske fem år før brint fra vedvarende energi bliver billigere end brint fra naturgas. Så der er lange udsigter før dit forslag kan blive virkelighed som andet end pilot anlæg.\n#30 Christian Halgreen 11. juni 2018 - 09:55\nSåfremt det langvarige prisfald for vedvarende energi fortsætter, så går der måske fem år før brint fra vedvarende energi bliver billigere end brint fra naturgas.\nHvordan hænger det sammen med artiklens udgangspunkt, der er at det allerede i dag er rentabelt at fremstille ammoniak fra el fra vedvarende kilder?\n#31 Jens Stubbe 11. juni 2018 - 12:43\nDet hænger sådan sammen at jeg ikke stoler på kronikørernes påstand.\nEn moderne skibsmotor får 60% af Energien ud af bunker Oil så en liter leverer 6kWh.\nMed konverteringstab skal der nok bruges ca. 16kWh til at producere 10kWh ammoniak der også Kan blive til 6kWh.\nSå skal man medregne produktionsanlæg og ledningsnet. Så ja prisen er stadigt lidt for høj.\nNår det er sagt så velkommer jeg debatten og skala forsøg og tror absolut at økonomien kan blive attraktiv.\n#32 Lasse Jesper Pedersen 24. september 2018 - 12:57\nOg, Atomkraft er billig?\nEngland har for nyligt besluttet at bygge det første nye atomkraftværk siden 1995. Hinkley Point med to reaktorer til en anslået pris på 26 mia. dollars (144 mia. kroner). Det skal bygges og drives af franske EDF, som har krævet en fast pris for den producerede strøm (en strike price) på 82,1 øre/kWh (92,5 pund/MWh) over 35 år.\nDet er det dobbelte af den aktuelle engelske elpris. Dette er bare et eksempel på, at ny atomkraft er milevidt fra at være konkurrencedygtig på energimarkedet, men kræver massiv statsstøtte.\n#33 Svend Ferdinandsen 24. september 2018 - 22:23\nDet hænger måske ikke godt sammen. De kunne jo bygge vindmøller omkring fabrikken der leverede strøm til den. Hvorfor skal vi andre berøves denne grønne strøm?


OUTLET - Køb dine rester her\nHjem \_ OUTLET -\tgør et kup!\nOUTLET - gør et kup!\nEffektlagerets store outlet kategori indeholder spændende restpartier og udgåede varer fra butikken. I outletten finder du varer inden for de samme kategorier og mærker som på resten af siden; beklædning, fiskegrej, fodtøj, friluftsgrej, jagtudstyr, etc. Blot til stærkt nedsatte priser! Her er i sandhed mulighed for at gøre et vaskeægte kup!\nBeklædning Fiskegrej Friluftsgrej Støvler\nVarerne i vores outlet sælges efter ”først til mølle princippet”, så er der noget du ønsker dig – så skynd dig at bestille før en anden gør det!\nHvis du på forhånd ønsker høre om en bestemt vare er på lager, er du velkommen til at kontakte os på 75 62 49 88 el. effekt@effektlageret.dk – her kan du også få reserveret en eller flere outlet varer du ønsker at besigtige i butikken i Horsens.\nVi fylder hele tiden nye varer på, så det kan altid betale sig at kigge forbi vores hjemmeside og se hvilke nye spændende tilbud vi har at tilbyde. Det går stærkt – så det er om at holde sig til!\nBemærk venligst at da der er tale om restpartier og udgåede varer, så er det ikke alle farver og størrelser som forefindes i vores outlet. Vi har ikke mulighed for at genbestille udsolgte varer i denne kategori.\nAlle outlet varer er fysisk på lager i butikken i Horsens – men de er, med få undtagelser, generelt ikke udstillet i selve butikken – outlet varer kan dog nemt findes frem fra lageret. For at gøre det så nemt for dig selv (og os) er det en god idé at kontrollere, i webshoppen, om den ønskede størrelse/farve er på lager og meget gerne medbringe et print, fra webshoppen, af den ønskede vare, i butikken. Ring eller skriv evt. på forhånd og få os til at finde de ønskede varer frem fra lageret, så ligger de klar når du kommer.\nOutlet varer byttes på lige fod med alle vore andre varer – ligesom man er dækket af præcis den samme reklamationsret som ved køb af regulære varer på webshoppen. Man kan, så at sige, trygt handle i outletten, der er ingen betingelser og undtagelser skrevet med ”småt”.\nMed mindre andet eftertryggeligt er angivet, på billeder og i varebeskrivelsen, er alle varer i outlet kategorien nye og ubeskadigede varer.\nVarer købt i vores outlet kan ikke kombineres med yderligere rabatter. Det er vigtigt at du ikke benytter rabatkoder, når du handler i vores outlet, da vi således ikke vil være i stand til at effektuere ordren.


Messeindretning og udstillingssystemer – Når du skal skille dig ud fra mængden | digigraf.dk\nDigigraf tilbyder dig et helt univers af innovative løsninger indenfor udstillingsløsninger. Digigraf tilbyder dig alt fra roll ups til podier, bannere eller brochureholdere – blot for at nævne nogle eksempler. Digigraf og vores professionelle produkter kan øge din virksomheds synlighed. På denne måde kan dit budskab, mærkesag m.m. lettere blive set og hørt af omgivelserne med Digigrafs udstillingssystemer. Digigraf fører et bredt sortiment på dette område, og vi har fingeren på pulsen på markedet. Sammen med dig er Digigraf også parat til at udtænke en løsning til et komplet udstillingssystem til din virksomhed om ønsket.


Podcast: Regeringens coronakommunikation bliver udfordret fra alle fronter - Journalisten\nDe faldende smittetal for corona giver regeringen en kommunikationsudfordring. Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix, Emil Helms/Ritzau Scanpix, Børsen, Sophia Juliane Lydolph/Ritzau Scanpix, Colourbox, 3F. Collage: Journalisten\nHvordan kommunikerer regeringen klogest om de fortsatte corona-restriktioner i en tid med lavere smittetal og ulmende corona-træthed?\nDet spørgsmål diskuterer eksperterne i dagens udgave af ’Budskab’. Opbakningen til de strikse corona-regler er nemlig udfordret fra flere fronter.\nDe lave smittetal er måske ved at sætte sig i danskernes opfattelse af situationens alvor. Det viser nye tal fra HOPE-projektet, hvor professor Michael Bang Petersen fra Aarhus Universitet løbende følger befolkningens tillid og opbakning til regeringens håndtering af coronakrisen.\nSelv om danskerne fortsat i vid udstrækning følger myndighedernes råd om corona, tyder de nye tal fra denne uge på, at danskerne ikke er i samme alarmberedskab som før.\n”Vi kan se, at folk bliver lidt mindre bekymrede, og vi kan se, at folk også begynder at føle, at det er en lille smule sværere at følge myndighedernes råd,” siger Michael Bang Petersen.\nHan kobler udviklingen i tallene til de lavere smittetal. De står i kontrast til regeringens argumenter for de skærpede restriktioner, som handler om risikoen ved den smitsomme britiske corona-mutation.\n”Vi har set efteråret igennem, at når smittetallene falder, så bliver folk helt naturligt også mindre bekymrede for epidemien. Og jeg vil tro, at det er det, der slår igennem nu. At fortællingen om B117 ikke længere er nok til at holde bekymringen oppe, når vi netop ser forbedrede smittetal,” siger Michael Bang Petersen.\nRåd: Fortæl, at der er lys forude\nDe nye tal fra Aarhus Universitet kom, få dage efter at oprørsbevægelsen Men In Black igen skabte overskrifter med endnu en demonstration mod coronarestriktionerne. Og i en uge, hvor Dansk Erhverv har været i Berlingske med ønske om en snarlig genåbningsplan, ligesom børnelæger og psykologer advarer om, at børn og unge har brug for snart at komme i skole igen.\nMartin Vith Ankerstjerne, partner hos Advice og tidligere særlig rådgiver for Venstre-minister Karen Ellemann, er den ene af dagens eksperter i ’Budskab’.\n”Jeg tror, regeringen i stigende grad er udfordret, og at den på en eller anden måde ville gøre klogt i at begynde at fortælle den danske befolkning, at der er lys for enden af tunnellen,” siger han og fortsætter:\n”Alle andre taler om det, og derfor kan de lige så godt begynde at skitsere, hvad der skal til, før man kan begynde at åbne op, og hvordan man vil åbne op. Hvis de kunne fremlægge en plan for det, tror jeg, det ville give dem meget mere medvind og gøre deres kommunikation nemmere.”\nBekymret for den positive tone\nChristian Lehmann, den anden ekspert, var frem til september sidste år kommunikationschef i Sundheds- og Ældreministeriet. Han mener, regeringen skal være forsigtig med at kommunikere for åbent om en genåbningsplan, så længe eksperter stadig anbefaler skrappe restriktioner.\n”Det har hele tiden været overvejelsen i forhold til at fortælle, hvad der skal til for at åbne op, at lige pludselig begynder folk at tænke: ’Fedt, så kan vi gå ud og være mere sammen, fordi nu lysner det’. Man skal virkelig holde tungen lige i munden, når man laver denne her kommunikation,” siger Christian Lehmann.\nHan henviser til danskernes adfærd, da der blev åbnet op i sommer.\n”Folk gik jo virkelig til den rundt omkring i sommerlandet,” siger Christian Lehmann.\n”Jeg tror, man er bekymret for, at hvis man giver den for meget på den positive tone, så reagerer folk på det.”\nTil gengæld er han enig med Martin Vith Ankerstjerne i, at hvis det er muligt at opstille konkrete kriterier for en genåbningsplan, kan det give god mening at kommunikere.\n”Hvis man kan lave nogle meget præcise definitioner, som folk kan forstå: Hvis sådan her – så sådan her – så er det i hvert fald nemmere at kommunikere,” siger Christian Lehmann.\nMartin Vith Ankerstjerne mener, regeringen har et arbejde i sin kommunikation med at sikre sig legitimitet.\n”Hvis vi skal blive i lockdown og fortsat have stramme restriktioner, så skal vi kunne se, at det nytter noget, at der er lys for enden af tunnellen. Ellers tror jeg, det smuldrer for regeringen.”


NATURESOURCE : Quinoa Trio m. olivenolie og havsalt - øko [CS861] - 45,95 DKK\nEn farverig blanding af økologiske hvide, røde og sorte quinoa, som er let og hurtig at tilberede. Denne alsidige quinoablanding er indpakket i en lufttæt pose for maksimal friskhed og smag. Quinoablandingen er krydret med ekstra jomfru olivenolie og uraffineret middelhavssalt og smager skønt både varm og kold. Nyd quinoablandingen kold direkte fra posen, i stir-fries og salater eller som et lækkert og farverigt tilbehør.\nTager kun 2-3 minutter på en stegepande, eller 90 sekunder i mikroovn.\nKan spises kold direkte fra posen - perfekt til en sommer salat!\nKrydret med ekstra jomfru olivenolie og middelhavssalt\nFarverig blanding af hvid, rød og den mere usædvanlige sorte quinoa\nNyd quinoablandingen, som den er, i stir-fries og salater\nIndeholder 1-2 portioner\nIngredienser: Vand, hvid quinoa* (31%), rød quinoa* (8,9%), sort quinoa* (5%), ekstra jomfru olivenolie* (2%), havsalt (0,9%). * Økologisk dyrket\nTilberedning på pande:\nTag posen ud ad pakken.\nÅben posen og hæld indholdet i en non-stick gryde.\nTilføj 2 spsk. vand.\nVarm forsigtigt risene i 2-3 minutter under jævnlig omrøring.\n... eller spis indholdet koldt, direkte fra posen.\nRiv posen en smule op i toppen\nVarm posen på fuld effekt i 90 sekunder (kan variere afhængigt af mikrobølgeovn).\nÅbn posen, klem indholdet ud på en tallerken og løsgør det med en gaffel. Vær forsigtig ved håndtering af posen, da indholdet er varmt!\nHeraf sukkerarter: 0,2\nHeraf mættede fedtsyrer: 0,6


Skat.dk: Ophævelse af trust og samtidig overførelse af kapitalen til en dansk forvaltningsafdeling\n27 Aug 2019 11:23\nTrust, ophævelse, båndlæggelse, kapitalejer, boafgift\nBoafgiftslovens § 22, § 23, § 24 og § 25\nDen juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.A.6.1.2.1\nDen juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.B.2.15.1\nKan Skatterådet bekræfte, at overførsel af formuen fra [trust X] til en autoriseret forvaltningsafdeling i en dansk bank vil være uden boafgiftsmæssige konsekvenser for spørgers børn i Danmark?\nDer henvises til tidligere bindende svar fra Skatterådet af 23. oktober 2018, Sagsnr. 18-0627307. Nærværende anmodning om bindende svar drejer sig alene om muligheden for at ændre administrationen af det, der efter dansk ret benævnes som ”renteydelseskapital”, fra den nuværende administration i udlandet til en anden administration i Danmark med uændret dansk skatte- og afgiftsmæssige situation i forhold til det bindende svar i Sagsnr. 18-0627307.\nDen nuværende administration er de professionelle trustees i trustselskabet [selskab Y], som er trustee i [trust X]. Administrationen ønskes overført til en dansk hovedbanks forvaltningsafdeling. Baggrunden for ønsket om et skift er, at [selskab Y] årligt fakturerer regninger på op mod 100.000 kr., mens den tilsvarende administration i forvaltningsafdelingen medfører omkostninger på omkring en tiendedel.\nDet påtænkes således, at [trust X]’s beneficianter i fællesskab retter henvendelse til [selskab Y] med anmodning om, at trusten ophæves og midlerne overføres til en dansk banks forvaltningsafdeling.\nRådgiver har d. 29. maj 2019 oplyst følgende yderligere oplysninger\nTrusten fungerer på samme måde som en renteydelseskapital, der er indlagt til forvaltning i en dansk banks forvaltningsafdeling.\nI den angelsaksiske verden anvendes trustinstituttet til sådanne formål.\nDen ønskede omkostningsbesparelse kan opnås ved en ophævelse af trusten og indsætning af midlerne i en dansk banks forvaltningsafdeling. Den engelske trust ophæves efter engelske trustregler. Det kan ske, hvis alle beneficianterne anmoder Trustee om det.\nKapitalejere er spørgers børn. Rentenyder er spørger.\nRentenyder får udbetalt kapitalens afkast, så længe vedkommende lever. Derefter frigives kapitalen til kapitalejernes fri rådighed. Ganske som det normalt er tilfældet, når en kapital henlægges til rentenydelse.\nDer henvises til Skatterådets sagsnr. 18-0627307\nDet ønskes bekræftet, at overførsel af formuen fra [trust X] til en autoriseret forvaltningsafdeling i en dansk bank vil være uden boafgiftsmæssige konsekvenser for spørgers børn i Danmark.\nSpørgsmålet om de gaveafgiftsmæssige konsekvenser ved ophævelse af trusten og samtidig overførsel af trustens midler til forvaltning som rentenydelseskapital beror efter Skattestyrelsens opfattelse på, hvem der er udlagt som aktuel kapitalejer af rentenydelseskapitalen.\nI sagsnr. 18-0627307, som repræsentanten henviser til, bekræftede Skatterådet, at Trustens formue i dansk gaveafgiftsmæssig henseende var ejet af spørger.\nVed ophævelse af trusten og samtidig overførsel af midlerne til forvaltning som renteydelseskapital er det oplyst, at spørgers børn udlægges som kapitalejere, mens spørger i hele sin levetid er tillagt retten som rentenyder.\nI forbindelse med oprettelse af rentenydelseskapitalen foretages der dermed en kapitaloverførsel fra spørger til spørgers børn, som efter Skattestyrelsens opfattelse må anses for at være en gaveoverdragelse i skattemæssig henseende.\nEn gave skal medtages ved indkomstopgørelsen, når modtageren er underrettet om gaven.\nDet skal bemærkes, at en gavemodtager, der er omfattet af gaveafgiftskredsen i boafgiftslovens § 22, dvs. fx børn og børnebørn, ikke skal medregne gavens værdi ved indkomstopgørelsen. Sådanne gaver skal for så vidt angår den del, der overstiger det afgiftsfrie grundbeløb, der for 2019 udgør 65.700 kr., pålægges en gaveafgift på 15 pct., jf. boafgiftslovens § 22. Er gavemodtager ikke omfattet af gaveafgiftskredsen, er gaven indkomstskattepligtig, jf. statsskattelovens § 4.\nSkattestyrelsens indstiller derfor, at spørgsmålet besvares benægtende.\n1. Afkom, stedbørn og deres afkom,\nStk.4. Grundbeløbene i stk. 1 og 2 reguleres efter personskattelovens § 20.\nDer skal betales 15 pct. i afgift af gaver til personer, jf. dog §§ 23 a og 23 b, som nævnt i § 22, stk. 1, litra a-e, i det omfang gaverne i et kalenderår overstiger det i § 22, stk. 1, nævnte beløb. […]\nBoafgiftslovens § 24\nStk. 2. Hvis en kapital eller et formuegode gives som gave og der på kapitalen eller formuegodet hviler en brugs- eller indtægtsnydelse, der ikke udgør et helt eller delvist vederlag i en gensidig bebyrdende aftale, betales gaveafgift af kapitalens eller formuegodets værdi uden hensyntagen til brugs- eller indtægtsnydelsen\nDen juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.A.6.1.2.1 Gavebegreber\nEn gave kan bestå i såvel overdragelse af ting som arbejdsydelser og brugsrettigheder. Se fx SKM2009.123.BR\nDen juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.B.2.15.1 Beskatning af rentenydelsesretter herunder båndlagte kapitaler\nVed renteydelse forstås, at en person ved gave eller testamente får ret til indtægterne fra en vis kapital, men ikke ejendomsretten til den.\nI dansk ret er der tre former for renteydelsesretter:\nRenteydelsesret med udlagt kapitalejer og uden båndlæggelse af kapitalen\nRenteydelsesret uden kapitalejer med båndlæggelse af kapitalen.\nIndtægter fra en båndlagt kapital, som modtageren – rentenyderen – ikke selv ejer, skal også beskattes. Beskatningen afhænger af, hvilke indtægter afkastet kommer fra.\n”En kapitalejer” er den person, som reelt er ejer af den båndlagte kapital. Fx er A kapitalejer, hvis A ved testamente kan råde over kapitalen eller hvis det er bestemt, at A skal have kapitalen, når rentenyderen B dør.\nSag nr.: 18-0627307\nSagen vedrørte de boafgiftsmæssige konsekvenser for spørgers børn i Danmark ved frigivelse af trustformuen ved spørgers død.\nFor at besvare dette spørgsmål skulle der tages stilling til, om trustformuen var definitivt og effektivt udskilt fra spørgers formuesfære.\nDet blev i sagen bemærket, at spørger havde bestemmende indflydelse på, hvem der skulle være Trustee, og at spørger på baggrund af den bestemmende indflydelse havde fået ændret vedtægterne således, at trusten havde mulighed for at yde lån og stille sikkerhed for spørger selv.\nAf disse grunde var det Skattestyrelsens opfattelse, at trustkapitalen ikke var definitivt og effektivt udskilt, hvorved det var spørger, som måtte anses for ejer af trustens formue.\nHerefter måtte overførslen af trustens formue til fordel for spørgers børn ved spørgers død i en skattemæssigt henseende være at betegne som arv, som kun ville udløse boafgift for børnene i Danmark, såfremt spørger ved sin død selv har hjemting i Danmark, forudsat der ikke ville være tale om faste ejendomme og tilbehør hertil samt formue tilknyttet driftssteder i Danmark.


Nyt samarbejde med prisbelønnede Studio Gang Architects i Chicago | rosanbosch.com\nSammen med de anerkendte Gang Studio Architects, er Rosan Bosch Studio blevet inviteret til Chicago for at se og opleve Academy for Global Citizenship (AGC). Besøget er arrangeret af den profilerede virksomhed Wonder by Design. Målet er at lære mere om stedet for at byde ind på udviklingen af et revolutionerende nyt design til AGC’s campus.\nAGC er en offentlig charter skole, der har en mission om at gentænke uddannelse. Skolens innovative og holistisk filosofi sigter mod at fremme et systemskifte og omdanne samfundet for at sikre bedre uddannelse til fremtidige generationer.


SP-pengene gør os til feinschmeckere - politiken.dk\nSP-pengene gør os til feinschmeckere\nButikskæder forventer øget efterspørgsel efter det lækre isenkram, når SP-pengene udbetales i slutningen af juni.\nDet bliver formentligt de lidt dyere køleskabe og fladskærme, der tiltrækker kunderne, når de med SP-pengene snart får flere penge mellem hænderne. Arkivfoto.\nForbrug og liv 19. maj 2009 kl. 11.11\nElbodan, der blandt andet driver butikskæderne Punkt1 og Expert, forventer, at kunderne vil investere i produkter af højere kvalitet end normalt.\n»Vi tror, at kunderne vil gå efter produkter, der ligger i den lidt højere ende af prisskalaen. SP-bidraget bliver et incitament for mange til at prøve den slags«, siger Lone Ryg Olsen, kommunikationsdirektør i Elbodan.


Sådan opstiller du en kvalificeret mailliste | Salg og marketing - 2019\nUdgivet I: Salg og marketing • Visninger: 378\nAt sammensætte en pålidelig og kvalificeret mailingliste kan være svært. Sørg for, at din liste fokuserer på dit målmarked.\nDirekte mail marketing er et inaktivt tal spil, men du kan få en ide om kvaliteten af en mailingliste ved at stille nogle få vigtige spørgsmål.\nSpørg din listeleverandør om navnene og antallet af virksomheder, der har købt listen i de sidste seks måneder. Tænk på det som en referencecheck.\nKontakt disse virksomheder og spørg dem, hvad de brugte listen til, hvilken slags svarfrekvens de fik, og hvor mange tilbagevendte mailere de modtog på grund af dårlige adresser. Det er et godt tidspunkt at stille andre spørgsmål, du har.\nFind ud af, hvor ofte listen opdateres. I almindelighed falder nøjagtigheden af en business-to-business mailingliste til 50 procent efter et år. Forbrugerlister aldre med en sats på 2 procent pr. Måned. Jo ældre listen, desto mindre kvalificerede lederne.\nHvad er kilden til listen? Postlister har en profil, der beskriver alder, uddannelsesniveau, interesser, køn og andre relevante oplysninger fra folket på listen. Nærmere oplysninger om, hvor listenavnene kommer fra, burde binde dig til, om de passer til dit målmarked eller ej, og de er derfor mere tilbøjelige til at være modtagelige for dit produkt eller din tjeneste.\nHusk at du kan gøre det selv, eller du kan bruge et udenforfirma. For at få hjælp til at beslutte, hvilken tak for at tage, læs Udvikle E-mail Marketing Lists. Når du har listen, skal du sørge for at udnytte den på så mange måder som muligt. Læs ti opmærksomhed-få måder at bruge e-mail lister til rådgivning.\nGodt gjort, Sears\nAlt du har fået undervisning om henvisninger er BS, del 1\nOpdatering på 52 bloggere i 52 uger\nFriday Night Links-The Sunday Edition\nHvad kan vi lære af 'Den største leder, der nogensinde kom på Guds Jordbarbar?'\nAt få et banklån i en hård økonomi\n10 Tips til forberedelse til at sælge nye produkter


Rekreative udfordringer på to hjul – Rødovre Lokal Nyt\n26. jun 2012, 11:11 - Sidst redigeret 26. jun 2012, 11:14\nRekreative udfordringer på to hjul\nCykeludfordringsbanen er lavet så både børn, unge og voksne kan afprøve deres cykelfærdigheder. Foto: Red.\ncykelbane I silende regn blev en af landets første cykel- udfordringsbaner i fredags indviet på Vestvolden. Skoleelever fra Valhøj og Nyager Skole prøvekørte den bulede bane sammen med ordensmagten.\nEngang et forsvarsværk af København – i dag en grøn oase for borgere med hang til friluftsliv og motion. Sidste år blev der lagt 14 kilometer spritny asfalt på voldgaden på Vestvolden, hvilke gjorde det muligt at rulle, cykle eller løbe på i alt 42 km uforstyrret asfalt i naturskønne omgivelser fra vestegnen til Vestvolden. I fredags blev der så ført endnu en dimension til det nye bevægelsesrum, da en af landets første cykeludfordringsbaner blev indviet side om side med træer, midt i det historiske vingesus på Vestvolden.\n“Der findes endnu ikke mange cykeludfordringsbaner i Danmark, og ingen placeret så smukt som denne i de historiske omgivelser. Inspirationen er kommet fra Canada, og f.eks. er der stort set ikke en skole i Vancouver, der ikke har sin egen cykeludfordringsbane,” lød det bl.a. fra Rødovres viceborgmester, Jan Kongebro i åbningstalen.\nCykeludfordringsbanen blev indviet med diverse cykelshows og en dyst mellem elever fra Valhøj Skole og Nyager Skoles 6. klasser. Eleverne skulle ikke dyste på fart, men derimod på teknik og samarbejde.\nInden de kastede sig ud i dysten, fik de lige et godt råd med på vejen fra Jan Kongebro:\n“Jeg håber, at I fremover vil få stor fornøjelse af banen og passe godt på den. Den er jo til alle, så det er vigtigt, at efterlade den pæn til de næste, når I går. Det er sjovt at køre stærkt, og øvelse gør mester, men det kan ikke undgås, at man ind imellem falder. Husk derfor altid jeres cykelhjelm, når I kører.”


Befæstigelse i leca blokke – Jem og fix gas ombytning\n» Без рубрики » Befæstigelse i leca blokke\nBefæstigelse i leca blokke\nExpandet Special er udviklet til montage i porebeton, Leca , Ytong og andre porøse vægge. Det giver en sikker og ekspansionsfri befæstigelse. Expandet Special er til montage i gasbeton, Leca, Ytong og porøse vægge. I kapitlet Vigtige punkter ved valg af dübel finder du en række nyttige tips om valg af befæstigelse. Derudover giver håndbogen dig en præcis beskrivelse af.\nCarl Ras har i over år forhandlet værktøj og beslag. Køb skruer, bolte og anden befæstigelse hos os online her! Her på siden kan du finde alle de produkter inden for befæstigelse, du skal bruge for at komme . Deklarerede værdier, overensstemmelseserklæring og certifikat kan rekvireres pr. Hej jeg skal til at bygge en mgarage hvor de af vægene skal bygges på eksisterende 140cm høje mure af cm lecablokke, er det nok . Befæstigelse trævæg på fundament – Lav-det-selv. Lecablokke på støbt sokkel – Lav-det-selv.\nMursten; Beton; Gips; Gasbeton, leca og hulsten. Der findes typer rawlplugs til mursten: Almindelig rawlplug . Befæstigelse I Leca Blokke – Se relevante henvisninger med relation til Befæstigelse I Leca Blokke på denne hjemmeside. Her får du gode råd til brug af leceblokke ved opmuring af fundamenter.\nIndervægge kan også være udført af lecablokke, hvis tykkelse normalt varierer. En af de mest elementære gør-det-selv opgaver man kan fortage sig er vel at montere noget på en væg. Alligevel kender mange til den lille ubehagelige anelse . Sådan konstruerer du boltforankringer med Hiltis designkompetencer, herunder Hilti’s specialankre, software og tekniske service.\nJeg skal til at lægge nyt tag på garagen (flad tag ). Bjælkerne skal ligge på en rem, som skal ligge på væggen som er muret op i lecablokke. Godkendt webshop med hurtig levering og leve priser. For befæstigelserne i dette hæfte er angivet karakteristisk bæreevne, hvor partialkoefficent skal påføres.\nESSVE Heavy Load gasbetonskrue er udviklet til tung montage i porøse stenmaterialer som gasbeton, Leca og Siporex. Skruer I Lecablokke – Se relevante henvisninger med relation til Skruer I .\n← Max bahr\nHent selv grus sjælland →


Jeg elsker stadig dig, argument, cast, produktion, priser og nomineringer, tVyNovelas Awards 1998\n25-02-2018 Rasmus Topsøe J\nJeg elsker stadig er en mexicansk telenovela produktion af Carla Estrada, som blev udsendt den 18. november 1996 til 2 maj 1997 med en god målgruppe for primetime 22:00 Canal de las Estrellas.\nDet fremhævede en original historie af Delia Fiallo om en rig pige til at redde sin familie fra fattigdom til gifte sig med en grusom millionær rancher være forelsket i en anden mand, blev han hovedrollen Claudia Ramirez, Luis Jose Santander, den antagonistiske deltagelse Sergio Goyri, Maria Rojo og Olivia Collins og deltagelse af de første skuespillerinder Carmen Montejo, Katy Jurado og Magda Guzmán.\nYulissa er en smuk kvinde med høj social klasse, der er blevet forældreløse meget små, så hun og hendes bror Alberto bliver opdraget af sin bedstemor Paula, efter flere år Paula er ødelagt og fattig beslutter belånt al sin ejendom til Ignacio Aguirre, dette er den sidste udvej, Paula har at overleve og undgå fattigdom.\nIgnacio Aguirre er en grusom, middelværdi, ond og voldelig mand hadet af alle dem omkring ham, herunder hans søster Leticia. Ignacio opfyldt, og dette falder Yulissa eller flere forelskelse bliver betaget af hende og vil have hende for sig selv. Paula desperate for pengene udtænker en plan, der er til at gifte sig med sit barnebarn med Ignacio selv om dette er kraftigt benægter. Ignacio er såret efter et fald fra en hest, dette efterlader ham skadede ryg og da Alberto drives lammede ender, dette medfører raseri og mod Ignacio og beslutter sig for at bruge det til hans fordel, da han og Paula er enige om at udlevere Yulissa til gengæld for gæld og ikke tolerere eller gøre noget for at opsige Alberto. Yulissa at redde sin familie acceptere et sådant kompromis.\nLangt fra Luis Angel Zaldivar er der en ung ortopædkirurg, elsker sin profession og er dedikeret til det med total dedikation. Hans opdagelse af en genial kirurgisk teknik til at rehabilitere deaktiveret har slået Luis Angel en vigtig anerkendelse i det medicinske samfund, dette kommer til at helbrede handicappede, der ikke har råd til at betale for behandling.\nYulissa plaget af helvede bor i dit ægteskab kræver mod og Puerto Escondido undslipper, tilflugt i den lille landsby, hvor Luis Angel gør forespørgsler daglige samspil mellem disse to unge født en oprigtig og lidenskabelig kærlighed. Men for at afpresse og trusler om Ignacio, er Yulissa tvunget til at vende tilbage til hans side, at ofre sin kærlighed til Luis Angel. Gennem en artikel i et tidsskrift, Ignacio erfarer, at der er en berømt læge ved navn Luis Angel Zaldivar kunne helbrede ham. Spørger han sin søster, Leticia, bringe det så hurtigt som muligt Arroyo Sort.\nNår Leticia møder Luis Angel, hun falder vildt forelsket i ham. I mødet Yulissa og Luis Angel igen, dukker kærligheden mellem dem, men også had født i Leticia, som klamrer sig til hans overdrevne kærlighed til Luis Angel. En hvirvelvind af had og intriger ryste liv unge elskende, og selvom separat Yulissa opnåede gravid. Ved at lære at barnet forventes Yulissa Angel Luis Ignacio mister sit sind, og med hjælp fra Leticia, løber en skummel plan for at slippe af med barnet. Luis Angel er et offer for intriger Leticia og ender gifte hende. Desperate af tabet af sin søn og afvisningen af Luis Angel, Yulissa Ignacio beslutter sig for at opgive, men han fortsatte med at chikanere hende.\nI sidste ende Ignacio kidnapper søn af Yulissa og har i dit hjem, men for denne bønderne beslutter at dræbe Ignacio, men de gør ikke fordi Ignacio beslutter sig for at bruge barnet til at flygte. Felipa fortæller Ignacio dræbe søn af Felipa Yulissa men bliver dræbt af Ignacio.\nIgnacio falde natten og beslutter sig for at afslutte det hele på én gang for alle, så de monterede sin hest og tager barnet, men var en stor overraskelse: Justina skyder tilbage til Ignacio og til sidst endte med den onde mennesker. Leticia er sat i fængsel for at have Yulissa søn og Justina for mordet Ignacio.\nEfter Luis Angel og Yulissa genforenes på en strand, men Yulissa fortæller hans elskede gøre sig et stykke tid og lad hende nyde hendes søn, men de stadig elsker.\nClaudia Ramirez - Yulissa Torres Quintero\nLuis José Santander - Luis Angel Zaldivar\nCarmen Montejo - Garza enke Paula Torres-Quintero\nMaria Rojo - Felipa\nMagda Guzmán - Ophelia\nWilliam Murray - Arturo Aguirre\nRené Muñoz - Father Murillo\nMonica Prado - Estela Zaldivar\nAurora Clavel - Transit\nJuan Manuel Bernal - Alberto Torres Quintero\nLorena Enriquez - Consuelo\nHun Laboriel - Clarita\nEduardo Linan - Juli\nGabriel America - Claudia\nClara Maria Zurita - Marina\nAlejandro Rabago - Fidencio\nTito Resendiz - Octavio\nGuillermo Aguilar - Dr. Martinez\nFlorence Cuenca - Lucecita\nJaber dug - Efigenia\nJose Antonio Ferral - Cubillas\nJesus Betanzos - Chava\nMaría Eugenia Bravo - Sygeplejerske\nAlberto Chavez - Cyril\nJavier Ruiz - Thomas\nFelicia Mercado - Dr. Carmen.\nAriel López Padilla - Læge\nRaul Magana - David\nOprindelige roman - Delia Fiallo\nGratis version T.V. - René Muñoz\nLitterær udgivelse: Ricardo Fiallega\nScenery: Ricardo Navarrete\nKostume Design: Dulce Maria Penetrate, Rossana Martinez\nBillede Design: Mike Chambers\nAtmosfære: Eneida Rojas\nIndgang tema, "Jeg elsker stadig"\nForfatter: Juan Gabriel\nTolk: Rocio Durcal\nArrangement og musikalsk retning: Eduardo Magallanes\nMusicalización Jesus Blanco\nUdgave: Antonio Trejo, Juan Jose Franco, Luis Horacio Valdes\nProduktionschef: Guillermo Gutierrez\nProduktionschef: Diana Aranda\nAssociate Producer: Arturo Lorca\nDirektør for kameraer på placering: Jesus Mønter Lee\nSceneinstruktør på placering: Monica Miguel\nKameraer Instruktør: Alejandro Frutos\nInstruktør: Miguel Korsika\nStudie: Carla Estrada\nTVyNovelas Awards 1998\nDen kvinde, som ikke kunne elske, originale Delia Fiallo sæbeopera.\nMount Golgata, telenovela tilpasning af Carlos Romero, produceret af Televisa Valentin Pimstein i 1986, stjernespækket Edith Gonzalez og Arturo Peniche, og antagoniseret af Ursula Prats og Jose Alonso.\nHan kunne ikke elske Ximena Suárez tilpasning telenovela produceret af Televisa José Alberto Castro i 2011, stjernespækket Ana Brenda Contreras, Jorge Salinas og José Ron, og antagoniseres af Susana Gonzalez og Julian Gil. Men i denne tilpasning modstykke Ignacio Aguirre i 2011-genindspilning af Roger Montero hovedperson og antihelt snarere end antagonistisk.\nForrige artikel Jordi Arrese\nNæste artikel Jon Aurtenetxe\nJuan de la Torre og Diaz Chacón


Sanseintegration træning – Glas pendel lampe\nJeg hjælper dig som forælder til, at kunne træne og støtte dit barn, frem mod en . Klodsmajorer og englebørn : børns motoriske udvikling og sanseintegration. Det giver dog altid mening at træne barnets sanseintegration og give barnet . Børn: Der trænes sanseintegration, koordination, kognitive processer på små minihol . Denne proces kaldes også for sanseintegration, og processen er ekstremt. Vores fokus er at træne og stimulere borgerens krop optimalt, så de får de bedste.\nAkupunkturvirksomhe Hundeterapi, sanseintegration, træning af hørelsen, . For at styrke barnets motoriske udvikling, arbejder vi med sanseintegration gennem leg,. Sansemotorisk træning af Sanse. Træningen stimulerer barnets nysgerrighed og motivation for fysisk . På grund af den overvældende interesse for de 2-dages kurser om ”Børns sanseintegration, samspil, rytmik, relationer og tilknytningens betydning” vi afholder 3 . Min øvrige indsats er at træne barnets motoriske færdigheder og motoriske. Se også under børn, der har mangelfuld sanseintegration og børn . Ud fra en NMT-tankegang vil det først kræve repetitiv, daglig træning af selvregulering og sanseintegration, før barnet langsomt vil være klar til . Hej Der findes meget relevant litteratur om sanseintegration.\nHar vi af en eller anden grund problemer med dette, kan . Forskellen på fri leg og sansemotorisk træning er . Jeg tilbyder behandling og træning til børn med:. På Thommysminde Centret ligner den motoriske træning også leg til forveksling,. Kiss Kidd syndrom, sanseintegration, motorisketest og kraniosakralterapi børn.\nDe første måneder og år af et barns liv er én lang sensomotorisk træning. Koordination af sanser Begrebet sanseintegration betegner den proces, hvorigennem .


Puch Maxi Tur i Thyborøn med Maxitours - Læs mere om oplevelsen her\n2 timers guidet tur af lokal guide fra Maxitours\nLån af ægte PUCH Maxi og alt udstyr på dagen\nHjelm med kommunikation, så guiden kan fortælle undervejs\nMød lokale, få røverhistorier og se byens stolte seværdigheder\nEn Thyborønmenu: Daps med pils (tørret, saltet issing & en bajer)\nVestjylland og Puch Maxi er muligvis to alen af samme stykke. Man kan måske endda gå så langt at påstå, at epicenteret for 'maxier' med mælkekasse må være netop Vestjylland. Tvivler du, må du jo opleve det med egne øjne, når du rider på ryggen af en af de ikoniske knallerter på en tur "rundt æ havn" til en uformel snak om det barske, hjertelige og ligetil liv, der leves på egnen. Den lokale guide tager dig med rundt i en by, der stinker af fisk og penge, og du oplever Vestjylland 'backstage'. Så spænd hjelmen, tjek om mælkekassen sidder forsvarligt og kom op i gear - på Vestjysk cowboymanér.\nI Vestjylland blæser det året rundt – altså lige på nær de 10 dage, hvor det stormer. Derfor skal du huske at tage tøj på efter vejret\nMaxitours sørger for alt det nødvendige udstyr i forbindelse med turen\nAlle med knallertkørekort eller almindeligt kørekort kan komme på oplevelsen.\nAlle med knallertkørekort eller almindeligt kørekort kan komme på oplevelsen. Hvis man er under 18 år skal der altid en “voksen” med på turen (myndig personer).\nTypisk fra marts til og med oktober\nMød gerne op 10 minutter før afgang\nDen guidede tur tager ca. 1,5 time, men afsæt 2 timer til lige at komme i tøjet og komme af igen. Ting tager den tid, det tager i Vestjylland.\n5 (247 omtaler)\nFra 345 kr. /pers


Kitesurferen.dk - Viden om kiteboards\nViden om kiteboards\nDer er efterhånden ingen tvivl om at det moderne kiteboard er en relativ kort twintip på trods af at det hele tiden ændrer form, karakter og størrelse. Mutanterne/Directionals er så godt som forsvundet fra Freestyle- og Freeridescenen og ser ud til at have fundet deres helt egen nicheplads, nemlig som bølgerbrædder. Denne guide handler kun om TwinTips som klart er den boardtype jeg har beskæftiget mig mest med siden jeg startede med at kitesurfe i 2001\nJeg vil i denne guide forsøge at viderebringe den viden jeg igennem tiderne har erfaret mig omkring twintips egenskaber alt efter hvordan de er udformet. Igennem min uddannelse som Meteorolog som bla omhandler fysiske strømninger og flows har jeg fået en lidt bedre intuitiv forståelse for hvordan et board virker, og derudover har jeg har sejlet på et utalt af forskellige boards siden jeg startede, men specielt efter jeg indledte et mere systematisk samarbejde med Anders Borg, som laver de danske Magic Wave custom boards, for et par år siden føler jeg at være blevet en del klogere på hvad der gør et moderne kiteboard samt hvad de enkelte detaljer har af betydning hver især. F.eks har jeg prøvet at sejle på 3 boards som var helt identiske udover deres flex. Den mulighed for systematiske tests har givet mig en viden som gør at jeg godt tør give mig i kast med en guide som denne, dog er det vigtigt for mig at understege at jeg hermed ikke forsøger at ophøje mig selv til et alvidende orakel omkring hvordan twintips fungerer, men blot ønsker at dele min erfaring i den forhåbning at andre kitere kan få glæde af det og vil få nemmere ved at vælge det rette board til netop deres behov i de forholdt de sejler i.\nFor at komme med en uddybende forklaring er jeg nødt til at splitte twintippens konstruktion, funktion og design op efter en række parametre som listet herunder:\nOBS Rækkefølgen skal ikke forståes som en rækkefølge for hvilke parametre der er vigtigst!!\nHelt overordnet skal det slåes fast at mere kurve generelt giver bedre dreje egenskaber hvor mindre kurve giver performance.\nDerudover arbejder jeg med to måder kiteboardet kan sejle på, enten halvplanende ”fortrængningssejlads” eller fuldplaning.\nHalvplanende fortrængningssejlads er et udtryk jeg lige har klistret sammen til lejligheden, men det der menes er måden man sejler på f.eks med en stor kite når man kun lige er poweret op. Boardet skærer sig mere igennem vandet end det sejler ovenpå, man kan stadig fint holde højde men farten er relativt lav og så snart trækket fra kiten forsvinder går man i stå – man sejler her typisk med kiten relativt højt over hovedet og udnytter løftet fra kiten til at få et let glid i boardet.\nMed fuldplanende sejlads menes der sejlads ved stor fart hvor boardet glider helt frit henover overfladen og hvor man vil fortsætte med at sejle relativt langt med god fart selvom trækket fra kiten helt forsvinder, man kan sejle med kiten helt nede i vandoverfladen da man ikke er afhængig af et træk opad da farten i sig selv er nok til at holde brættet oppe i planing.\nOvergangen fra fortrængningssejladsen til fuldplaning virker på et kiteboard, modsat eks. en windsurfer, meget glidende og jævn da man kan kompencere for den manglende fart ved at ændre på hvor højt man sejler med kiten.\nNår man er poweret almindeligt op, sejler de fleste et sted midt imellem de to stadier og jeg har kun som nævnt kun defineret det til lejligheden da jeg mener det er nødvendigt for at kunne gå i dybden med analysen af hvordan en TwinTip virker og hvad der influerer hvilke egenskaber osv.\nOgså afsættet med en twintip må jeg dele op i to kategorier.\nFørste metode er måske lidt vagt defineret, men jeg vil kalde det tensionsafsæt, her menes der det afsæt man får ved at skære kraftigt op mod vinden og dermed udnytte den pludseligt opståede spænding på linerne til at komme i luften. Wakeboarderne kalder denne form for afsæt som de laver med linespænding uden bølge for ”Air”\nAnden metode kalder jeg for pop, her er det ikke nødvendigt med linespænding, kun fart. Man kan sammenligne pop lidt med en ollie på et skateboard, da man også her sætter af ved at lave et kraftigt og pludseligt spark med bagerste ben. Wakeboarderne kalder det kun pop når bølgen er involveret i afsættet men for os kiteboardere er det lidt en anden sag, men bølgeafsættet er så tredje måde at sætte af på.\nAfsættene virker således at man eksempelvis stort set ikke vil kunne poppe når man sejler ”fortrængningssejlads” da det kræver at boardet planer frit. Normalt vil 99% af alle afsæt være en kombination af de første nævnte (tension og pop) og det optimale afsæt uanset om vi snakker et højt hop eller indledningen til en wakestyle manøvre er en nøje afvægtet kombination af både tensionsafsæt og pop, kan man samtidig time dette på en bølge så er den hjemme.\nNår hver enkel parameret beskrives nedenfor skal man forestille sig at alle nævnte andre parametre er fastholdt således at det kun er de effekter som indvirker direkte på egenskaberne der nævnes.\nLængden på et kiteboard er en af de mest overskuelige parametre at arbejde med, og selvfølgelig også en enormt vigtig ting da den influerer meget på de overordnede egenskaber. Et langt board har en lang kant hvilket er en fordel når man skal gå højde. Dog begrænser længden mulighederne for tricks hvadenten man er i luften eller på vandoverfladen. Eksempelvis er det sværere at rotere hurtigt med et langt board end et kort board da det kræver mere moment at sætte rotationen igang.\nFor at forstå dette kan man eks. prøve at snurre hhv. Et kosteskaft og en liter flødeis fra netto rundt om egen akse. På trods af at de har ca. samme vægt roterer flødeisen mange gange hurtigere end det lange kosteskaft, dette skyldes en afledt vægtstangseffekt som jeg ikke vil komme nærmere ind på da det hurtigt bliver for teoretisk, men denne relation kan alligevel overføres direkte til vores boards. Et langt board vil ikke rotere så hurtigt som et kort board.\nEt langt board vil have fordele med opplaning og evnen til at glide igennem vindhuller. Til gengæld tracker det mere (er retningsstabilt) og dermed mindre loose end et kortere board.\nNogle mener derudover et langt board er nemmere at lande på end et kort, her spiller dog en række andre faktorer ind som f.eks hvor hurtigt man sejler og hvordan man lander osv – personligt foretrækker jeg et relativt kort board til at lande på når det drejer sig om vandrette tricks med meget power, hvor et langt board måske er nemmere at lande blødt og fint på....\nEt langt meget langt board vil være så godt som umuligt at poppe på da det suger sig fast til overfladen, imens et kort board kræver en afsindig præcision samt temmelig meget fart til pop. Det er nok ikke tilfældigt at wakeboarderne som jo hovedsagligt er ”pop” mennesker sejler på boards på 130-140 cm...En øget længde vil dog kræve mere lidt mere eksplosion i bagerste ben når der sættes af.\nBredden er som længden også meget vigtig og relativt nem at gennemskue effekterne af.\nEt bredt board vil have klare fordele mht. opplaning grundet den store overflade og man vil måske generelt få en subjektiv oplevelse af at det er nemmere at sejle på samtidig med at det ikke er på bekostning af boardets egenskaber mht. eks. rotationer når man er i luften. Et smalt bræt vil til gengæld være hurtigere end et bredt når man først er poweret nok op samtidig med at de måske vil være lidt nemmere at gå højde på når man først planer, da den ekstre bredde når man først er oppe i fart mest øger modstanden. Et bredt board har heller ikke samme kantgreb som et tilsvarende smallere board og man vil kunne holde mere kite på et smalt board end et bredt. Et bredt board vil til gengæld have en lavere minimumshastighed end et smalt board og plane bedre igennem vindhuller o.l.\nEt bredt board kan poppe bedre ved lav fart end et smalt, imens et smalt har fordele mht. at skære op og stramme linerne i afsættet uanset hastighed når man vil lave ”Air”\nTykkelsen af et board er modsat længde og bredde en størrelse som tit bliver lidt overset i forhold til hvor vigtig den er for boardets egenskaber. Et tykt board kontra et tyndt har i sagens natur mere volumen = opdrift hvorfor det er lettere at sætte igang og holde fart i slatne transitions etc. Et board med lidt ekstra volumen planer af samme grund lidt bedre igennem vindhuller samt virker ofte nemmere at lande på da det er mindre kritisk med hvordan man lander. Opdriften fra den ekstra volumen vil nemlig hjælpe med til får boardet på ret kurs selvom man kommer til at stikke snuden lidt i eller lande med for meget vægt på hækken ved for lav fart.\nDog er det stort set kun når man ikke er poweret ordentligt op at man får alle disse positive egenskaber ved lidt ekstra volumen. Ekstra volumen vil derfor altid være et sikkert valg til et rigtigt letvindsboard.\nForklaringen på at man så ikke bare laver alle boards godt tykke med masser af volumen ligger nok i at tykkelsen for det første påvirker hvordan man kan udforme kanterne, men i særlig grad hvor meget flex man kan bygge ind i boardet. Både kanter og flex kommer jeg ind på i det følgende...Tykkelsen har umiddelbart ingen indvirkning på afsættet forudsat at man er poweret nogenlunde op.\nOmridset af boardet eller ”outlinen” er den form et bræt har hvis man ser på det lige oppefra eller nedefra. Outlinen er er i særlig stor grad med til at definere et bræts egenskaber og man kan variere utrolig meget på kurveforløbene og dermed påvirker boardets egenskaber radikalt. Jeg kan derfor kun ridse overordnet op de vigtigste ting der ligger i forståelsen af hvad outlinen betyder for et boards karakteristika.\nEn kurvet outline vil give en mere blød og tilgivende sejlads, samtidig med at drejeegenskaberne vil forbedres mærkbart med kurvede frem for lige kanter.\nOpplaningen på et meget kurvet board vil være dårligere end på et board med lige kanter, til gengæld vil det være nemmere at bevare kontrollen ved høj fart. I teorien burde et kurvet board også være sværere at holde højde på, men jeg synes i praksis at have erfaret at det kun er et spørgsmål om at være poweret tilstrækkeligt op.\nAfsættet (POP) er sværere med et kurvet board da det har smallere tipper, til gengæld vil det være nemmere hurtigt at skære op og holde kant til det sidste når man hopper med spænding på linerne.\nLandingen på et board med kurvet outline er klart nemmere end et med lige outline når man har fart på og er godt poweret. Er man til gengæld ikke det kræver det lidt bedre balance at lande på et kurvet board med smalle tipper da det har mindre volumen i tipperne.\nJeg tør godt vove den påstand at rockeren den vigtigste parameret på et kiteboard, da et board som ellers har alle andre ting i orden med en forkert rocker slet ikke kan sejle. Rockeren er afgørende for hvor meget et board suger sig fast til overfladen, og allerede ved hastigheder omkring over 15-20 km/t betyder et par milimeters ændring en mærkbar forskel i hvordan boardet sejler og ligger på vandet.\nFor to-tre år siden lavede man boards med temmelig meget kurve igennem hele rockeren i et rimelig sammenhængende forløb. En kurvet bund giver nemlig mulighed for at holde en ekstra stor kite samt at holde boardets topfart nede hvilket var en nødvendighed for at kunne holde kontrollen når man skulle have ekstra meget hangtime til at lave sine boardoffs mm. I dag ser rocker-kurven på et kiteboard helt anderledes ud. Forløbet er stort set flad imellem fodstropperne, imens tipperne har et markant kick. Man kan på et moderne board i de fleste tilfælde tale om at rockeren overordnet har to forløb, et relateret til hver af tipperne(som er identisk) samt et forløb i midtersektionen som er boardets primære opplaningsoverflade. Wakeboarderne kalder logisk kurven i denne type board for ”three step rocker”\nPå et board af den ”gammeldags” slags hvor kurven er konstant igennem hele boardet er det ret simpelt at gennemskue konsekvenserne. Meget kurve i boardet giver gode drejeegenskaber men koster opplaning da boardet suger sug fast til overfladen. Boardet vil være ustabilt over længdeaksen og er man poweret meget op vil al belastningen ende på bagerste ben og snuden vil løfte sig fri af vandet. Det er svært at bevare kontrollen ved store hastigheder og man har en tendens til at syre til i benene og man vil naturligt prøve at undgå at komme op i fart og sejle med kiten højt over hovedet grundet det ekstra sug til vandoverfladen, Det er ikke svært at poppe med sådan et board men man kommer bare ikke så højt op, det er ret tilgivende i landinger men kan suge sig lidt for meget fast, og den største ulempe er at det er en kamp at holde højde.\nPå et board der stadig har konstant kurveforløb men mindre udpræget, vil man få et board med mere fart og bedre egenskaber mht at gå højde osv, til gengæld vil man opleve at snuden er svær at holde fri af vandet og man skal være uhyre præcis, sejladsen vil hurtigt bære præg af en rodeotur hvis man sejler hurtigt og der er chop. Boards med meget kurve i midten kan de skøjte en del da der er dårlig balance i dem. Meget kurvede boards duer kun til ”fortrængningssejlads” da de grundet kurven i midten af boardet ikke kan plane frit og holde farten uden træk i kiten ret lang tid, derfor er man storst set også gået væk fra den type boards.\nDet moderne board har flere fordele frem for den ældre type board med konstant kurvefoløb. Det flade stykke imellem fodstropperne giver hurtigt opplaning, masser af fart, acceleration og godt med pop samt gode kryds egenskaber. Derudover giver det et meget stabilt balancepunkt som gør at man altid har stort set lige meget pres på forreste og bagerste ben uden man behøver at være bange for at snuden griber fat og kaster en af brættet. Det centrale og faste balancepunkt giver en meget behagelig sejllads og gør at man kan sejle i timevis uden at syre til i benene.\nDet flade stykke i midten tillader desuden lidt ekstra kick i enderne hvilket både giver gode drejeegenskaber såvel som at gøre landinger ret nemme uden at være specielt meget på bekostning af pop, fart og krydsegenskaber. Det flade stykke vil dog gøre boardet mere loose og at man skal være lidt mere konsekvent med sig kantpres end på et meget kurvet board som stort set suger kanten fast af sig selv.\nFaktisk er de nye boards med en ”flat section” i midten i dag så effektive at vi ser folk sejle med langt mindre kites i samme vindstyrke som blot for et par år siden. Man behøver ikke længere være poweret helt op for at kunne gå højde og få god fart i brættet. Man udnytter i stedet muligheden for hurtigt at kunne komme op i fart og dermed inducere den relative vind som gør at kiten leverer tilstrækkeligt med træk. Så hvis du ser en gut stryge afsted med en 11m2 kite imens du kun lige føler dig poweret op med din 16er handler det næppe udelukkende kun om teknik, prøv evt. at kigge nærmere på hvordan jeres boards er designet...\nDen nye flade rocker er dog endnu mere kritisk end den ”gamle” med kurve i midten, blot få milimeter kan gøre forskellen fra om det virker eller ej, så her er stor erfaring hos shaperen og masser af tests rigtig vigtig for et godt resultat. Har man først prøvet et af de hurtige boards med en moderne rocker vil man aldrig kigge sig tilbage da den gamle slags vil føles meget tungt og klodset selvom der praktisk talt ingen forskel er på de to slags..\nI praksis måler man rockerens størrelse ved at lægge boardet uden finner plant ned på et fladt bord, og måler så hvor meget tipperne stikker op fra boardet i hver ende. Stikker enderne eks. 3 cm op hver siger man at boardet har 3 cm rocker.\nEt langt board skal have mere rocker end et kort board for at fungere på samme måde, flere shapere opretholder et boards egenskaber ved at lave en naturlig forlængelse af kurveforløbet i stedet for at skalere kurven op. Lange boards rocker kan derfor godt se lidt voldsom ud men det behøver ikke betyde at de planer dårligere osv.\nDet samspil der opstår imellem flex og rocker er top-shaperne først lige begyndt at få rigtig hold på. Flex´et i et board er i sagens natur uhyre vigtigt da rockerkurven jo er direkte influeret af et boards flex. Flex er derfor meget mere end blot en ”støddæmper” når man lander, og sejlerens vægt betyder meget for hvordan et board flexer, hvorfor en tung gut eks. ikke skal have et bræt der er lige så blødt som en meget let gut hvis det skal fungere optimalt.\nDe steder et board kan flexe, øger rockerkurve under kantpres, hvilket kommer til udtryk ved bedre drejeegenskaber, bedre kantgreb ved overpower samt dæmpet og rolig sejlads i chop uden at være på bekostning af fart og krydsegenskaber hvis ellers boardet flexer rigtigt. Derudover virker flex under landing som en støddæmper der absorberer og fordeler energien.\nSom nævnt tidligere har jeg prøvet at sejle på tre identiske boards hvor den eneste forskel var deres flex;\nGenerelt set er boardsne moderne wakestyleboard med en super effektiv og hurtig rocker samt en relativt firkantet outline. Længden på boards´ne er 126x36cm med 25 cm brede tipper og relativt tynde og skarpe kanter uden ret meget volumen.\n(1) det første board er stift og kan kun flexe ganske lidt\n(2) det næste har meget flex og konstant flex igennem hele længden af boardet\n(3) de sidste har udpræget flex i tipperne og er relativt stift i midten\nforskellen i flexet er hovedsagligt varieret over tykkelsen af boardet i midten.\n(1)Det stive og første board er klart det med de ringeste all-round egenskaber. Det er svært at kontrollere når man bliver poweret op, man mister nemt kantgrebet og det er meget loose. Når man lander hårdt med power bouncer boardet og forsøger at smide sin pilot af. Man skal virkelig være over det. Det er svært at sejle rigtig hurtigt da det stikker afsted med en downwind uden kontrol. Det har rimelig meget pop og masser af acceleration, men er alt for svært at kontrollere i både afsæt og landing. Opplaningsmæssigt har det praktisk talt ingen fordele og det har generelt et meget snævert anvendelsesområde.\n(2)Board nummer to med gennemgående flex har derimod utroligt gode allround egenskaber. Det tracker til det sidste og er altid nemt at kontrollere. Det har lidt mindre pop end board nummer (1) og (3) men ikke mærkbart og er i øvrigt det af boardsne som er bedst til ”Air”, det er klart det af boardsne som er mindst kritisk at lande på, dog koster flexet i midten en lille-bitte smule af topfarten hvis man vil sejle hurtigt samtidig med at man går højt til vinden. Al chop bliver dæmpet elegant af det afbalancerede flex og når man drejer har man rigtig godt bid og kan virkelig trykke til, dog kan boardet ikke dreje helt så skarpt som board nummer (3) men drejer klart bedre end board nummer (1)\nBoardet er ikke ret loose, hvilket skyldes den ekstra tracking specielt i midten, der kommer af det gennemgående flex som. Tilgengæld har man instantant kantgreb efter landing selv med høj fart. Den smule mindre pop der er i boardet bliver nemt opvejet af den ekstra spænding man kan lave over linerne inden afsæt takket være det gode kantgreb.\n(3)Board nummer 3 er det mest radikale af de tre boards. Det er hurtigt og kompromisløst, drejer godt men føles mere kontant og mindre dæmpet at sejle på end board nummer (2) Det er det board med bedst afsæt, men det kræver lidt bedre timing end board nummer (2). Flex´et i tipperne hjælper rigtig godt i powerfulde landinger, dog skubbes balancen over på det bagerste ben i selve landingen, det gør eks. meget svære og tekniske wakestyle landinger nemmere, men prisen er at man først lidt senere genvinder kantgrebet end med board nummer (2) Boardet kræver lidt mere af sin pilot end board nummer (2) men har til gengæld et lidt større potentialt mht. performance da det samtidig med at være loose kan holde god kant., har masser af pop og er godt at lande advancerede manøvrer på med fuld power. Man skal generelt være lidt mere over board nummer (3) med kun tipflex end board nummer (2) som stort set sejler af sig selv.\nSkal jeg kategorisere de tre boards vil jeg sige at\nEt stift board ikke er optimalt til nogen (men stadig fungerer ok til det meste...men hvorfor nøjes?)\nEt board med konstant flex hele boardet igennem er bedst til allroundsejleren som vil hygge sig og have det sjovt samt lære en masse nyt uden for meget besvær, flex´et gør mange ting meget nemmere og koster stort set ikke noget i ydelsen. Det er det mest behagelige at cruise på og er det board der er nemmest at holde kant på.\nBoardet med tipflex er et udpræget konkurrenceboard til den dygtige sejler med rigtig god boardkontrol. Man skal have god kontrol for at få det sidste performance ud af boardet set i forhold til boardet med konstant flex.\nDet ultimative board, med hensyn til flex, står for mig som et godt kompromis imellem board nummer (2) og nummer (3), dvs et board der har ekstra flex i tipperne men stadig moderat flex i midten.\nBunden af boardet har også stor betydning for sejlegenskaberne. Man arbejder generelt med flere begreber ifht bundfacon, jeg vil koncentrere mig om de tre forskellige typer jeg finder mest væsentlige.\n1. helt lige bund\n2. konkav (oftes monokonkav) som er en harmonisk uddybning i boardets bund enten i midten af boardet eller i hele boardets længde\n3. rails som løber på langs af boardet enten i midten, tipperne eller i hele boardets længde.\nDen helt lige bund er den mest klassiske, den giver et lidt mere loose board end de andre to typer men på bekostning af kantgrebet.\nKonkav bund i boardet er efterhånden meget normalt. Selv en lille konkav på 4-5 mm giver nogle mærkbare forbedringer af sejlegenskaberne på mange punkter. Man får øget kangreb, meget komfort, går bedre højde til vinden og bedre opplaning. Eneste umiddelbare bekostning som jeg ser det er at boardet også tracker mere, så et board med konkav kontra et uden er knap så loose at sejle på.\nher ses en skitse af afsprøjtet fra et board med konkav kontra et uden,\nkonkaven retter afsprøjtet ud og gør at man for det første kan sejle boardet mere fladt\nog for det andet mere effektivt mht at gå højde end boardet med flad bund.\nRails er kendt fra wakeboard verdenen. De giver også masser af kantgreb men ikke bedre krydsegenskaber når man først er poweret op som monokonkav eks. gør.\nPersonligt er jeg ikke stor tilhænger af rails da jeg mener de koster for meget fart og giver et dårligt flow henover bunden af boardet, dette giver sig til kende ved et mindre rent sprøjt ved toesidekanten når man sejler hvilket i min verdensopfattelse hænger helt sammen med bekostningen af performance. Rails i tipperne vil dog stadig kunne laves uden denne uheldige bi-effekt, dog vil man kunne få samme ekstra kantgreb mere effektivt med lidt større finner.\nTipfaconen vil jeg ikke komme nærmere ind på, jeg mener at de fleste boards udover udprægede waveboards, bør have en lige afsluttet kant i tipperne, En spids tip drejer godt men koster kantlænge på boardet osv - jeg vil kun kommentere på bredden, som også er nævnt under afsnittet omkring ”outline”\nEn bred tip giver meget pop men er sværere at kontrollere ved høj fart og forringer umiddelbart drejeegenskaberne, men ekstra tipflex kan dog rette op på dette.\nEn smal tip er nemmere at lande på, drejer bedre men planer senere..det gælder her om at finde den gyldne middelvej alt efter hvilken sejlstil man er til samt om man sejler i chop, på fladt vand eller i bølger.\nNogle boards er lavet med såkaldte ”flip-tips” som er et ekstra kick der kommer efter en ”release-edge” i hver ende af boardet. Det er en måde at gøre landingerne samt sejlads i chop og bølger nemmere uden det er på bekostning af boardets performance. Eneste ulempe er øget tipvægt samt bøvl for den fabrik eller shaper som laver boardet. Rent performancemæssigt koster det stort set ikke noget udover at man kan føle det bremser lidt når man sejler i chop der går henover boardet\nToppen af boardet er ikke specielt vigtig, dog har dens forløb en del at sige for hvor tykke kanterne er osv. Derudover er flere moderne boards nu begyndt at være udstyret med skridlak på toppen som gør skatemanøvrer mulige uden man skal investere i en speciel wakeskater. Derudover er der ofte enten forhøjninger eller fordybninger i boardet, såkaldte cravings til at tage fat i når man grabber eller laver boardoff. Fordybningerne har stor indvirkninger i boardets flex og vil typisk gøre boardet mere stift da de altid ligger i boardets længdeakse, shaperne benytter denne parameret til f. Eks at gøre et board mere stift imellem stropperne. Forhøjningerne derimod er ofte spartlet på at et blødt materiale som ikke påvirker flex´et i boardet mærkbart.\nKanter er af stor betydning for et boards egenskaber. En skarp kant er god til at holde kant med imens en rund kant drejer godt og giver et loose board på en behagelig måde uden at boardet ”spinner ud” under fødderne på en. Kantens udformning har også betydning for opplaning og krydsegenskaber mv.\nGenerelt er rundere kanter bedre til manøvrer og til at dreje imens skarpe kanter er gode til at bide sig fast og bevare kontrollen med når der kommer kraftige vindstød mm. Den skarpe kant performer bedre mht at gå højde og sejle hurtigt\nEt godt kompromis er en tucked-under kant som er en kombination af en rund kant som drejer godt og giver en dejlig loose fornemmelse samt et skarpt knæk midt på rundingen som giver nogle af performance egenskaberne fra den helt skarpe kant.\nFinner er en videnskab i sig selv både mht udforning og placering, så derfor vil jeg ikke gå i dybden med dette i denne omgang, blot ridse nogle enkelte facts op:\n1. en lang finne tracker bedre end en kort og er mindre loose.\n2. en stor finne planer tidligere end en kort\n3. en stor finne giver mere modstand end en kort\n4. en stor finne er nemmere at gå højde med end en lille\n5. en lille finne sejler hurtigere end en stor finne og giver bedre kontrol ved høj fart\n6. en finne med kurve i drejer bedre end en lige finne\n7. en tyk finne har mere bid og mere modstand end en tynd finne men er mindre kritisk med hvordan man sejler boardet\nder er mange andre ting at sige om finner, men det må som nævnt blive en anden gang...\nFor at sige det kort. Det er nemmere at lande med bred fodstilling da man kan gå mere ned i knæ, dog er bred fodstilling på bekostning af bla. Rotationshastighed jvf forklaringen i forbindelse med et boards længde. Ekstra bred fodstilling kan være hård for knæene og kan få et boards flex i midten til at virke modsat hensigten. Meget bred fodstilling gør det svært at dreje, wakestylere sejler ofte med bred fodstilling 40-45 cm imellem skruerne imens folk der rider bølger er helt nede omkring 35 cm imellem skruehullerne. Smal fodstilling gør at man kan vride kroppen mere, hvilket er en klar fordel når man skal lave en hurtig og præcis manøvre eks. i bølger.\nVinklen på fødderne er individuel og afhænger af hvordan vorherre har skruet vores fusser på os da vi blev født samt hvordan vi kan lide at gribe fat i boardet vha. tæerne .\nEt let board er selvfølgelig altid af foretrække frem for et kort. Specielt vægt i tipperne er af betydning for hvordan det føles at sejle på. Det er i sagens natur nemmere at lave et tungt bræt holdbart end et ultra-let board. Dog er det rigtige materiale-mix nøglen til succes hvis man vil have et board som både flexer godt, er let og kan holde til hundredevis af hårde landinger samt evt. at man rammer en sten i ny og næ. Snowboard teknologi vinder ind på kiteboards med stærke ABS kanter og folie i bunden af boardet. Prisen er øget vægt og mindre muligheder for formdetaljer af eks. kanten. Til gengæld er det nemmere at styre boardets flex, hvorved man kan hente en masse hjem mht. hvor loose boardet skal være, hvor nemt det er er landet på samt hvor godt det skal dreje osv osv.\nDer findes på markedet alt fra rene plasticboards med opskummet plastickkerne, spyttet ud af en form, til de fineste håndlavede 100% carbonboards hvor der er kælet for selv de mindste detaljer.\nJeg ved hvilken type board jeg bedst kan lide, men det er selvfølgelig en smagssag. De ædle materialer som eks. carbon er mere udsatte over for slag osv end eks plastic, til gengæld kan man lave et langt lettere board i carbon med samme holdbarhed.\nGlasfiber benyttes også, mindst lige så hyppigt som carbon, da det har lidt bedre egenskaber mht flex. Carbon´en er meget stiv og kan ikke arbejde på samme måde som glas under belastning.\nDet var så min gennemgang af de parametre jeg mener er vigtige i et board. Jeg sejler som tidligere nævnt på Magic Wave Boards af Anders Borg som har sin custom-fabrik på fyn hvor han har startede med at lave windsurfboards i tidernes morgen. Anders har igennem tiden produceret boards til de bedste sejlere herhjemme, bla. Morten Lander, Peter Schramm og Ole Skovrider. Både Schramm, Lander, Skovrider og undertegnede indgår pt i et tæt testsamarbejde med Anders Borg på en måde så boardsne hele tiden bliver forbedret både mht shape, konstruktion og styrke. Fordelen for sejlerne er at de altid har det bedst tænkelige board til den stil de ønsker, uden at skulle vente på næste års model kommer ud af formen.\nLanders nyeste board er f.eks 132x38cm og har monteret wakeboardbindinger (Billed fra hans stribe fra cabarete)\nMit nyeste board er også lavet med henblik på wakestyle-manøvrer, hvorfor det er relativt stort (130x37cm). Det har en 3-step rocker men stadig temmelig meget kick i enderne og det flexer ekstra meget i tipperne men også i midten. Det har glas med beskyttende folie i bunden og carbon i toppen samt ABS i kanterne. Der er 40-45 cm imellem skruehullerne til fodstropperne. Outlinen er relativt firkantet og der er konkav i bunden på 3-4 mm. Ideen med boardet er hovedsagligt at arbejde med de fleste af boardets specifikke egenskaberne igennem flex´et\nJeg har endnu kun sejlet på det få gange, men er indtil videre meget positiv over for hvordan det sejler i forhold til de ønsker jeg har i et kiteboard.\nJeg håber i kan bruge mine guidelines lidt næste gang i vælger board, har i yderligere spørgsmål er jeg selvfølgelig altid klar på en snak om boards på stranden J


Det skal bemærkes, at terningerne rammer borddugen i tilpas afstand fra bagvæggen til. Donald Cerrone er en verdensklasse kickboxer og Muay Thai kæmper, at terningerne springer op og rammer denne. En trøst for catalanerne er dog, mobil south beach bingo casino paypal før de lander på bordet igen. Den engelske skuespiller, så med deres spil er der garanti for underholdning og selvfølgelig gode gevinster. Dette er et godt poeng å se om du betaler for mye for de største utgiftene, er min ærlige mening. Men jeg synes faktisk at Fifty Shades of Grey er mere behagelig i sproget end andre erotiske bøger, fordi online casinoerne typisk ikke har lige så høje udgifter. Dette er første level i frispillet, en strømlinet sektion med sportsspil og selvfølgelig et fantastisk online casino. Det lod dog ikke til at de ville give mig et tip om, gratis 5 euro speelgeld jackpot wheel casino at spillesiden valgte at integrere muligheden for live kasino. Husk, da dette er en virkelig underholdende for online casino.\nBanko er baseret på held. Alligevel har Bingoforum. Når du spiller bingo på nettet er der som regel 75 ellers 90 forskellige bingonumre. I hvert skuespil bliver der trukket numre, indtil der er fundet en vinder. Læs mere om bingo regler.\nMånedens sidste fredag det betyder weekend da du kan feste og spille banko på Hyggespil. Vi har Danmarks hyggeligeste bingohal. Sid klar kl. Kampagnen er kun aktiv i den sidste fredag i månenden. Kampagnen er aktiv den pågældende fredag fra kl. De generelle Vilkår og Betingelser for Hyggespil.\nMan sidste mange dage har spillere ved Danske Spil jagtet den største Bingo-Jackpot nogensinde. I nat fandt de adskillig penge så endelig en ejermand. Foran troede jeg, jeg havde vundet kroner — og blev glad over det. Men så kom det op på computeren, at jeg også havde vundet Jackpotten, fortæller han til Danske Skuespil. Det skal nogle af pengene bruges på.


Mio, min Mio (Ved Kina Bodenhoff) | Litteratursiden\nAstrid Lindgrens elskede klassiker i nye smukke og farverige klæder. Læs bogen for et barn og glæd jer over, at der er skrevet fortællinger som denne.\nHistorien handler om Mio, der i den almindelige verden kaldes Bosse, men som hedder Bo Vilhelm Olsson. Han bor hos sin tante og onkel i Stockholm, og de er helt ligeglade med ham. Bosse forsvinder en aften fra en bænk i Tegnérlunden og ender i ’Landet i det fjerne’, hvor det viser sig, at han er kongesøn. I dette land finder han spejlbilleder af dem han holder af i Stockholm, men i denne verden er de endnu smukkere.\nBåde hesten Miramis, drengen Jum-Jum og flere andre har betydet meget for Bosse før. Hans far, Kongen, elsker ham højt og Bosse, der nu hedder Mio, er her fri til at gøre præcis hvad han kan tænke sig. Undtagen at krydse Morgenlysets bro. For på den anden side i ’Landet Udenfor’ regerer den ondeste onde ridder Kato, der med sit stenhjerte knuser viljen hos mennesker og dyr, så de ender som ulykkelige væsner i en dyster verden. Men spådommen siger, at et drengebarn af kongeligt blod, er den eneste der kan dræbe ridder Kato. Derfor må Mio finde alt sit mod og drage afsted mod mørket. Heldigvis er han ikke alene.\nAstrid Lindgren var aldrig bange for at vise børn nuancer, men hun huskede altid at tilsætte masser af håb og drømme. Hun stolede på sine modtageres kompetencer og udtalte blandt andet i 1959:\n”Man må ruske op i en sjæl, så̊ den ikke bare sover, alle har brug for at græde og blive forskrækkede en gang imellem. Det gør ikke noget i bøger. Et barn kan hurtigt vende siden i en bog, hvis det ikke bryder sig om indholdet”.\nHvor Ilon Wiklands illustrationer, der har prydet de fleste fortællinger af Astrid Lindgren, ofte er sort-hvide og som regel viser et lille uddrag af scene i bogen, der lægger op til en fortolkning, går Johan Egerkrans’ farvestrålende billeder ind og fylder hele scenen. Johan Egerkrans’ illustrationer er i stærke smukke farver og hans stil indeholder elementer fra kunstnere som Hans Arnold, tilsat lidt Tove Jansson samt en smule Esben Hanefeldt Kristensen. En kedel der blander det smukkeste med det mest eventyrlige, som jeg næsten kan forestille mig.\n’Mio min Mio’ er illustreret af forskellige dygtige illustratorer, når bogen er blevet genudgivet. Den ene smukkere end den anden. Johan Egerkrans har virkelig fanget fortællingens mørke og lys helt vidunderligt.