Hepatitis test: fra "A" til "G" - Symptomer\nHvad er testen for hepatitis B?\nViral hepatitis er først og fremmest blandt leversygdomme. Blandt flere sorter af hepatitis B form anses for at være den mest "løbende". På trods af at der er en vaccine mod hbv, fortsætter antallet af inficerede med at vokse støt. Dette lettes af både variabiliteten af infektionsmåderne og det asymptomatiske forløb af sygdommen, der er karakteristisk for hepatitis, hvilket gør dets tidlige detektion vanskelig.\nDet er umuligt at identificere hepatitis B ved symptomer alene. En ekstraordinær analyse af blodparametre kan bekræfte eller nægte diagnosen. Moderne forskning giver mulighed for at få fuldstændige oplysninger om virussen, viral belastning og resultatet af HBs aktivitet i kroppen.\nHvad skal testes for hepatitis B?\nDen eneste blodprøve i diagnosen hepatitis B er uundværlig. Virusundersøgelsen omfatter flere komplekse diagnostiske tests, som er nødvendige for at overvåge HBV's forløb, bestemme dets periode og stadium samt at vurdere passage af antiviral terapi. Undersøgelser er foreskrevet for at detektere HBsAg i blodet, såvel som før, under og efter behandlingen.\nDen tidligste indikator for aktiviteten af viruset i blodet er HBsAg - et specifikt protein, der er en del af strukturen af viralhylsteret. Dens andet navn er et overflade antigen.\nRegistrere overfladeantigen i blodet kan allerede være 4-5 uger efter infektion. En standardprøve for tilstedeværelsen af HBsAg i blodet er ønskeligt at passere årligt, og obligatorisk testning bør udføres:\nGravide kvinder og børn født til en smittet mor\nPatienter før operationen,\nBærere af hepatitis b og patienter med et kronisk kursus,\nPatienter med øget AsAt og AlAt indeks,\nDer er kvalitativ og kvantitativ analyse af blod. Kvalitativ analyse giver information om forekomsten af antigen i blodet, kvantitativt - på koncentrationen af viralt protein i kroppen. Ved hjælp af disse analyser kan du få en ide om sygdomsstadiet og alvorligheden og derefter lave en behandlingsplan.\nHBeAg er et hepatitis antigen, der findes i kernen. Analysen er nødvendig for at vurdere virusets aktivitet. Vises efter 1-2 uger efter hbsag analyse. Hvis HBeAg vedvarer i mere end 20 uger, kan det konkluderes, at hepatitis bliver kronisk. Hvis hepatitis B har mutant DNA, kan HBeAg ikke bestemmes. Denne mulighed er også mulig med fulminant hepatitis.\nAntistoffer til NVE\nDeres tilstedeværelse i indikatorerne indikerer lindring af en akut infektion, overgangen af hepatitis til bærerstaten. Antistoffer fremkommer efter forsvinden af HBeAg i blodet (de doneres kun med negativt HBeAg). Deres udseende indikerer et positivt resultat af behandlingen.\nDisse er totale antistoffer mod kerneantigenet af hepatitis B-viruset, som normalt forekommer under begyndelsen af kliniske symptomer og kan vare hele livet.\nTillader at skelne akut fra kronisk hepatitis. Hvis overfladeantigenet vedvarer, så er dette tegn på transport.\nHvis der opdages DNA af hepatitis B i en mængde på over 40 IE / L, indikerer dette forekomsten af hepatitis B-virus i kroppen. Resultatet på mindre end 40 IE / L på trods af forekomsten af enzymer i blodet, der indikerer genopretning, kan indikere en bærer af viruset.\nAnalysen giver en vurdering af vaccins eller hepatitis virkning. Hvis indikatoren er højere end referenceværdien, som er 10 mU / ml, kan det konkluderes, at hepatitis B-vaccination er vellykket, det bliver kronisk, med lav smitsomhed eller er helbredt. Lavt satser antyder det modsatte - sygdommen kan være i inkubationsperioden eller i den akutte fase.\nResultaternes pålidelighed kan forårsage spørgsmål til lægen, så du behøver ikke kun at vide, hvilke tests du skal bestå, men også hvordan du skal forberede dig til undersøgelsen. Dette er nødvendigt for at opnå de mest sandfærdige resultater.\nBlod skal tages på tom mave. Blodbiokemi og serologiske test er ingen undtagelse. Det er tilrådeligt ikke at tage mad i 8-12 timer før testning. Te, kaffe og andre drikkevarer kan også medføre afvigelser fra normen, så du bør afstå fra at bruge dem.\nEt par dage før testningen skal du arrangere faste dage, hvor du skal udelukke krydrede, fede, stegte fødevarer fra forbrug. Disse produkter påvirker produktionen af specielle enzymer, som påvirker resultatet af diagnosen.\n72 timer før levering, skal du helt fjerne alkoholholdige drikkevarer.\nEt par uger før levering skal du stoppe med at tage medicin. Hvis det er umuligt at annullere stofferne, skal du informere din læge.\nNogle eksperter mener, at aktiv fysisk anstrengelse, der spiser gul eller orange grøntsager og frugter, fysioterapi, ultralyd og røntgenstråler samt menstruation hos kvinder kan påvirke undersøgelsesdata.\nDisse regler hjælper med at få et sandfærdigt undersøgelsesresultat, hvis resultater vil blive givet passende behandling.\nHvad er der nøjagtigt detekteret under diagnosen?\nOpgaven af en laboratorieundersøgelse er at identificere specifikke hepatitisantistoffer i blodet og antigenerne, der angiver tilstedeværelsen og aktiviteten af HBV. De er markørerne for hepatitis c. Næsten alle diagnostiske tests er baseret på påvisning af virale hepatitis markører. Hepatitis markører er præsenteret i tabellen, med hjælp du kan dechiffrere diagnosen selv.\nNår patienten har doneret blod til hbs, skal han vente på resultaterne. I forskellige medicinske institutioner ligger begrebet fra en dag til en uge. Resultaterne af afkodning af analysen involverede kun specialister. De opnåede data kan dechiffreres som:\nHvis hbsag opdages, menes det at denne person er inficeret.\nHvis anti-hbs er positiv, betyder det at patologien er til stede i kroppen. Anti-HBs-antistoffer optræder i genoprettelsesfasen efter akut hepatitis B.\nHvis anti hbe er positiv, betyder det, at virussens aktivitet i kroppen er reduceret.\nNogle gange sker det, at når der afkodes en analyse på hbsag, kan der opnås et falsk positivt resultat. Dette sker, når viruset er fraværende i kroppen, og test viser et positivt resultat. Sådanne fejl er sjældne. Et positivt resultat er ikke ligetil. Når der antages at antistoffer mod et overfladeantigen er detekteret, kræves der derfor altid en gentagelseskontrol for at bekræfte resultatet.\nÅrsagen til den fejlagtige konklusion kan være reagenser af dårlig kvalitet, krænkelser i arbejdet, den menneskelige faktor. Fysiologiske faktorer kan også fremkalde et falsk positivt resultat. Graviditet, forstyrrelser i immunsystemet, alvorlige infektionssygdomme påvirker undertiden den forkerte afkodning af test.\nHepatitis B test kan udføres på enhver offentlig og privat klinik. I en offentlig medicinsk institution kræves en læge henvisning til en undersøgelse, og selve testene er gratis. I private klinikker kræves der ikke henvisning, og undersøgelsen skal betale penge, men resultaterne har tendens til at komme hurtigere.\nAnalyser kan bestilles anonymt. I dette tilfælde tildeles patientens biologiske materiale et sekvensnummer, som kun er kendt for en læge. Resultaterne af undersøgelsen af en person kan ikke give lægeundersøgelser og indlæggelse af hospitaler.\nICD 10Til behandling af leveren har vores læsere med succes brugt Leviron Duo Ser vi på dette værktøjs popularitet, har vi besluttet at tilbyde det til din opmærksomhed.\nJeg vaccinerer ikke barnet, skrev en ansvarsfraskrivelse. Og hvis jeg gjorde det, tænkte jeg:tænk, hvis der er en negativ reaktion fra kroppen på vaccinationer, så kan du ikke engang forstå, hvilken form for komplikation der er udviklet i tre af vaccinerne.


Uddannelse til børn, som ikke går i skole, i Etiopien\nProjektet arbejder selektivt med 1000 børn, som enten ikke går i skole, eller som er tæt på at droppe ud\nEtiopien er et af verdens fattigste lande. Ca. 50% lever under fattigdomsgrænsen (mindre end 1,25 dollars per dag). Kun en ud af tre voksne kan læse og skrive. 15% of drengene og 20% af pigerne kommer aldrig i skole, og af dem som kommer i skole dropper 15% ud. Dette efterlader 1/3 af landets børn uden nogen form for grunduddannelse.\nProjektet arbejder selektivt med 1000 børn, som enten ikke går i skole, eller som er tæt på at droppe ud. Projektets formål er at sikre, at alle 1000 børn kommer i skole, og at de ikke dropper ud igen.\nDe primære aktiviteter er træning af lærerne i de skoler, som børnene vil blive indskrevet i. Denne træning af lærerkapacitet vil også komme de øvrige børn på skolerne til nytte. Børnenes familier vil blive inddraget i stort omfang, og de vil modtage træning i, hvordan de kan støtte deres børns skolegang, i familieplanlægning, ernæring og generel børnepleje.


Søger Kæreste Ung Fyr Søges / Sexy Chat\nBy Betsey Simonson | Published: 29-09-2017\nSøger du nye venskaber indenfor din egen aldersgruppe, så er 40plus stedet! Find nye venner over 40 år, og få en masse spændende oplevelser. 1. - Rige mænd søger smukke kvinder til dating på det nye netværk incentive-destinations.eu Kæreste søges. Synes godt om · 2 taler om dette. For alle os, der bare gerne vil have en SØD kæreste. Like og del den lille kat, så alle kan se du er....\nDating århus live piger\nHar han udset dig som potentiel sengepartner, skal han nok bruge det meste af aftenen på at stirre på dig til den helt store guldmedalje. Jeg har kun én ting at sige. Og en af dem, der hilser det nye site hjerteligt velkommen er årige Line fra København. Bossellerbums Slagelse 61 år Se profil Send besked. Midt i dette verdensomspændende kaos søger Du undgår ikke modehipsteren. Afsporet, Michael Katz Krefeldt, genre: For dem handler status nemlig om, hvordan andre ser dem.\n2. - Det er ikke tilfældigt, at flere ældre søger en partner på nettet. Ifølge Margrethe Kähler skyldes tendensen, at det ikke længere er tabubelagt at søge kærligheden på nettet. ”For ti år siden blev netdating anset som noget man prøvede, fordi man ikke kunne skaffe sig en kæreste på en naturlig måde. Det blev. - Han skabte i sommer babyklar-universet, fordi han mente, der manglede et sted, hvor man kunne søge kærligheden blandt alle dem, der, som han selv, Jeg fik en henvendelse fra en helt ung fyr i 20erne, der var helt afklaret og parat til at blive far, og så fik jeg en henvendelse fra en bøsse, som gerne ville. Stort udvalg af Kæreste Søges til billige priser. Siden har de ikke set hinanden, men da Michael søger tilflugt i Ljubljana fra et alvorligt tilfælde af skriveblokering, får han at vide, at Boris er forsvundet i København, sidst set . Ravn bliver revet ud af sin sorg, da en nær ven beder ham om hjælp til at finde en ung pige, der....\nSårbarhed er essensen af romantik. Lad være med at tage med de smukke, unge, rige fyre til morgenfest i Nordsjælland. Gør du det, skal du ikke regne med at høre fra ham igen. Du skal for alt i verden undgå at spilde en drink på ham, for det smadrer hans look og resten af hans aften. Det er og kvinder er sejere end nogensinde før. Romanen blev skrevet efter Orcys scenespil med samme titel haft en lang Løbe i London og populær succes tidligere iefter en første løb i Nottingham i Outfittet er gennemtænkt ned til mindste detalje og i det klassiske hipster-outfit er han procent sikret at få en pige med hjem. Et sjældent og bevaringsværdigt portrum, der nu kun er ganske få eksemplarer søger kæreste ung fyr søges af på hele Sjælland. Når de endeligt bliver booket til en fest i hjertet af Christiania bliver de buh'et af scenen. Men Line vil fortsat gerne stifte sin egen familie, hvor der er en mor og far, børn og masser af kærlighed. Bendts Kirke og Ringsted Se hele annoncen Hvidovre. Tusindvis har fundet en helt ny omgangskreds ved at melde sig ind på en datingside. Han er lidt den sjældne type, søger kæreste ung fyr søges, sexchatt escort girls denmark dukker op i ny og næ på diverse hotelbarer. Hvad gør man, hvis man ikke har fundet ham eller hende, man vil have børn med - og helst vil have sine børn med en partner, man skal leve sammen med? Derfor kan du også vide dig ret sikker på, at han er at finde i byen både torsdag, fredag og lørdag. Det er meningen, at babyklar.\nMød kvinder swingers no 1\nDu finder helt sikkert boyfriend materiale herinde. Jeg ringer, fordi vi mangler nogen, der kan sige noget privat om prins Henrik« For abonnenter. Under t-shirten skal du heller ikke regne med sixpack a la Channing Tatum — tværtimod, har han måske en lille ølmave, som jo ifølge de nyeste tendenser er det nye sort. Deres kriterier er ofte fadøl til en 10'er og storbarmede, unge damer.\nSe hele annoncen Allingåbro. Vis din tud — også selvom den er stor Og det er de samme tendenser, vi ser i Danmark, siger Margrethe Kähler fra Ældre Sagen. Til dig der søger noget unikt, Nordisk, retro og råt, giv en sms Hvis man for eksempel har en stor næse og gerne vil skjule den på billedet, er der måske nogle, der henvender sig, fordi de synes, man har et sødt ansigt, men de har ikke lagt mærke til den der kæmpe tud.\nVido sex sex lyngby\nGratis pornosider youtube sex\nChat video online tøjmærker kvinder\ndejlige kvinder uforpligtende forhold\nuge sex moden kvinder\nflirt online nøgne danske kvinder\nfree sex chat fetish dk


Mit juleminde - Mathias - Movellas\nDet var ikke til at tage fejl af. I mængden af skoleelever, der skulle ind til time stod min veninde og snakkede med en dreng, jeg ikke kunne se. Hendes lilla tasker skilte sig ud fra alle andres sorte Jansport tasker. Jeg maste mig gennem mængden, der alle var på vej ind af døren, men nåede hende først lige foran klassens dør.\n"Hej," sagde jeg en smule genert. Jeg havde ikke snakket med hende i lang tid, men jeg følte virkelig, at jeg havde brug for det.\n"Lang tid siden. Hvor har du været?" Spurgte hun. Hun lød ikke oprigtigt interesseret, men jeg gav et uddybende svar, mens vi gik ind af døren. Da jeg havde fortalt hende det, afventede jeg et svar, men hun sagde ikke noget. Jeg opgav samtalen og tog mine ting.\nJeg havde det bedre end for en uge siden. Min mor gik på kompromit med lægerne, med at jeg skulle være på hospitalet et døgn mere, og så måtte jeg gå. Skolen kunne jeg ikke overskue, men jeg havde det ikke så forfærdeligt, som jeg kunne have. Oplevelsen i Inspiration var næsten fortrængt - ja, jeg græd mig selv i søvn hver nat, men det var ikke noget nyt. Min mor havde været der for mig. Hun havde talt med mig når jeg havde brug for det, og ladt mig være i fred når hun kunne se, at jeg ikke havde lyst til at snakke med nogen. Dog havde min lillebror op til flere gange spurgt hvad der var sket. Til sidst gav jeg ham et langt svar, og det lukkede munden på ham ... i 2 dage. Efter det, drillede han mig med det. Det var irriterende, men det rørte mig egentlig ikke så meget.\nLæreren kom ind af døren. Hun fik øjenkontakt med mig og smilede, men hun havde tydeligvis ikke tænkt sig at sige noget. Ærligtalt, syntes folk at jeg var en anelse irriterende. Det er ikke til at beskrive, men min fars dødsfald har bestemt ikke gjort noget godt for mig.\nDet var som om, at uret hånede mig. Hvert minut føltes som en time. Det var som om, at dagen havde taget hundrede år, da klokken endelig ringede til fri. Lettelsen strømmede ind over mig, som en brise af opfriskende vind. Jeg var én af de første til at forlade lokalet. Med bestemte skridt, gik jeg ned til cykelparkeringen. Der var mange mennesker, så det tog noget tid at finde cyklen. Jeg gik lidt kluntet gennem den store mængde af cykler og mennesker, da jeg pludselig væltede en af cyklerne, hvilke førte til et større domino spil. Hvis bare at der var en skovl i nærheden, kunne jeg grave mig ned. Det værste var at en køn dreng, som stod ved sin nu væltede cykel stod og kiggede anklagende på mig. Han havde mørkebrunt hår, og blå blændende øjne. Han havde musik i ørerne, men slukkede straks, da han kunne se at jeg var på vej over til ham.\n"Det må du virkelig undskylde, det var ikke med vilje, virkelig," ordene kom helt forkert ud.\nHan smilede til mig. Et blændende smil. Jeg var helt forføret. Han bøjede sig ned for at samle sin cykel op. "Jeg er også ret klodset."\nHvorfor havde jeg ikke set denne dreng før? Siden det kun var min årgang der havde fri nu, gik han nok i parallel-klassen.\n"Er du ny?" Jeg var normalt en meget genert person, men jeg havde virkelig brug for bare én ven.\nHvad hedder du?"\n"Christian, hvad hedder du?"\nHan nikkede igen. Jeg nikkede tilbage. Et akavet smil formede sig på mine læber og det samme på hans, mens vi nikkede til hinanden. Jeg skyndte mig at tage min cykel og gå, før det blev for pinligt. Det var vist for sent. Hele vejen hjem, lod jeg mine følelser tage føringen af mine tanker. Den kolde brise, der føltes mod min hud, ændrede sig til hans smil, hans hår, hans øjne, ham. Jeg har aldrig været mere forelsket. Jeg har faktisk aldrig været forelsket før.


Du kan søge om pension søndag aften! | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nDu kan søge om pension søndag aften!\n28. september 2011 - kl. 10:42 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nDen største del af Danmarks voksne befolkning betjener sig selv via netbank på alle tider af døgnet. Men er du klar over, at du også kan søge om pension, melde flytning, bestille et nyt sundhedskort eller melde dit barn ind i børnehaven døgnet rundt?\nDu kan kontakte din kommune, hvor end du er, og når det passer dig. Du ved det måske bare ikke? Det vil Frederikshavn Kommune gerne gøre noget ved. Fra lørdag den 1. oktober og en måned frem gør vi ekstra meget ud af at fortælle borgerne, at de kan ordne mange ting hjemmefra alle døgnets 24 timer. Frederikshavn Kommune søsætter sammen med seks andre nordjyske kommuner kampagnen ”Døgnet Rundt”, som sætter fokus på de mange muligheder, borgerne har for at betjene sig selv via kommunens hjemmeside.\n– Borgerne sparer tid og slipper for besvær ved at benytte kommunens digitale selvbetjeningsløsninger, og kommunen sparer ressourcer. Det er en win-win situation, siger Jette Overgaard, borgerservicechef i Frederikshavn Kommune.\nBorgerne sparer tid – kommunen sparer penge\nDer er store gevinster at hente ved at skrue op for de digitale løsninger og skrue ned for de manuelle.\n– Vi ved, at hvert år flytter 7.500 personer enten til eller rundt i Frederikshavn Kommune. Nogle af dem bor i samme husstand, men der er kun 1.500, der benytter vores digitale mulighed for at melde flytning. Langt de fleste udfylder en flytteblanket og afleverer den udfyldte blanket i Borgerservice, selv om det tager længere tid og er mere besværligt. Jeg tror på, at mange flere vil benytte den digitale flytteanmeldelse, når de ved, den eksisterer, og den er nem, smart og hurtig at bruge, vurderer Jette Overgaard.\nEn oplysningskampagne ændrer ikke i sig selv borgernes vaner. Borgerne har erfaringer med velfungerende digitale services som netbank, og det skaber høje forventninger til de kommunale digitale løsninger om høj hastighed, driftssikkerhed og brugervenlighed. Forventninger som f.eks. den ny digitale Flytteanmeldelse lever op til. Det kræver blot, at du har NemID for at logge dig på. Måske er du en af de ca. 30.000 borgere i Frederikshavn Kommune, der allerede har en NemID? Ellers kan du bestille en på www.nemid.nu. Du kan også få hjælp til at bestille en NemID i kommunens Borgerservicecentre. Du skal blot medbringe billedlegitimation – f.eks. kørekort eller pas, så får du din NemID med det samme. Seniorer kan få en introduktion til internettet på kommunens biblioteker på Seniorsurf-dagen den 7. oktober.\nEmail en kopi af 'Du kan søge om pension søndag aften!' til en bekendt


Vine Ponto, Rkatsiteli | Georgien vin\nEn udsøgt orangevin på Rkatsiteli druer fra et af Georgiens bedste vinhuse.\nDruerne er plukket i starten af oktober og håndpressede i traditionelle vinpressere. Efter 6 måneders fermentering i qvevris er vinen blevet lagt på egetræsfade for yderligere modning i 3 måneder.\nMed toner af figen og stenfrugt og en ren, intens eftersmag hører den vin til en af markedets absolut sværvægtere.\nVinen har fået 6 stjerner i Smag på vin af Jesper Bo Bentsen\n★★★★★★ er til det helt exceptionelle vinkøb.\nSe under anmeldelser\nVine Ponto, Rkatsiteli\nProducent: The Spirit of Georgia Ltd\nVinmager: Giorgi Bakuradze\nDrue: 100% Rkatsiteli, håndplukkede\nVintype: Tør, hvid Qvevri (orangevin)\nVin: Ufiltreret naturvin\nLagring: Qvevri 2000 liter\nSkin kontakt: 6 måneder\nAlkohol indhold: 13%\nVingården Vine Ponto\nThe Spirit of Georgia, der har Vine Ponto, som deres absolutte topvin, blev opstartet i 2012 med hovedsæde i Telavi, Kakheti region. Vingården producerer udelukkende 100% naturvine i qvevris, som har høstet et hav af priser. Nationale, såvel som internationale. Vinhuset bruger udelukkende gamle teknikker og gør ikke brug af tilsætningsstoffer.\nVed køb for 848 kr. eller mere tilbyder Georgien Vin gratis fragt og levering\nAnmeldt af Jesper Bo Bendtsen d. 28.april 2021\nVine Ponto, Rkatsiteli 2016\nOrangevin med flot orangegylden farve. Plus på intensiteten i en virkelig lækker aroma, der afslører at den har fået noget fad, for vaniljenoterne svinger behageligt og blødt med veludviklede noter af tørret frugt, fersken og let abrikos. Tør, blød og rund i smagen med en medium syre og en fast tannin fra de seks måneders fermentering i qveris. God længde, der holder på de veludviklede noter med let oxideret frugt, honning og nødder.\nSkøn orangevin med pæn kompleksitet. Der er ikke noget at sige til, at Vine Ponto har høstet mange priser både nationalt og internationalt for deres vine, der er lavet på de traditionelle metoder og uden brug af tilsætningsstoffer.


Stramt læbebånd eller tungebånd - hvad giver flest problemer?\nAf Dr. Bobby Ghaheri | oversat af Redaktionen\nARTIKEL: Denne artikel er skrevet af den amerikanske øre-næse-halslæge, Dr. Bobby Ghaheri, som dags dato har behandlet mere end 7000 patienter for stramt tungebånd, og som er en af de førende på sit felt.\nLÆS OGSÅ: Artiklen kan læses i sin originale form på hans hjemmeside her.\nI takt med, at der kommer mere fokus på, hvordan stramt læbe- og tungebånd kan påvirke amning, opstår der også flere spørgsmål om, hvordan man bedst kan vurdere, hvorfor nogle oplever ammeproblemer.\nMange fokuserer på læbebåndet som det store problem. Jeg modtager mange billeder af babylæber fra forældre, som vil vide, om et simpelt klip af læbebåndet vil løse deres problemer.\nHvorfor er der så stort fokus på læbebåndet?\nJeg har flere teorier om, hvorfor der er så stort fokus på netop læbebåndet.\nEn af dem er, at det er nemt at undersøge.\nIndgrebet, og helingen efter et klip af læbebåndet, er relativt nemt. Strækøvelserne, som er en del af efterbehandlingen, er nogenlunde nemme at få lov til at lave på barnet, og risikoen for at det vokser forkert sammen er ekstremt lav.\nMange forældre og fagfolk er dog forvirrede omkring, hvordan et normalt læbebånd ser ud i forhold til et stramt læbebånd. (Det kan man læse mere om her).\nVille det ikke være skønt, hvis sådan et simpelt indgreb kunne løse så mange problemer?\nDet er yderst sjældent, at der udelukkende er stramt læbebånd – altså i under 1% af de tilfælde, jeg behandler.\nDr. Bobak Ghaheri, amerikansk ØNH-læge og ekspert i tungebånd\nJeg tror bestemt, at overlæben spiller en rolle i forhold til at kunne amme normalt. Hvis barnet har stramt læbebånd, er det vanskeligt at få krænget overlæben op, hvilket kan give muskelspændinger som kan gøre det svært for barnet at åbne munden højt op.\nDet resulterer i, at barnet kun får overfladisk fat på brystet, at barnet har en lille mund (fordi det ikke kan åbne den), smerter og sår på brystvorterne.\nMine erfaringer viser, at der blandt de babyer, som kommer i min klinik for at få hjælp til amning, i 99% af tilfældene er et stramt tungebånd. De har muligvis også et stramt læbebånd (det er der i cirka 50-60% af tilfældene), men det er yderst sjældent, at der udelukkende er stramt læbebånd – altså i under 1% af de tilfælde, jeg behandler.\nI de meget få tilfælde har baby normal tungefunktion, og læberestriktionen er den eneste forhindring for at opnå et normalt tag på brystet. For langt de fleste ligger problemet altså i restriktion af tungen.\nHvorfor mener jeg, at tungen oftest er skyld i problemerne?\nTungen er den aktive muskel, som bruges under amning. Den er ansvarlig for at skabe det undertryk, som er nødvendigt for at kunne amme normalt.\nLæben er til gengæld, under normale omstændigheder, en relativt statisk/passiv medspiller. Den kan vanskeliggøre amning, og en normal læbe garanterer ikke en normal amning. En normal tunge giver til gengæld et mere forudsigeligt ammeforløb.\nStort set alle studier viser, hvordan et klip af tungebåndet påvirker amningen positivt, og det gælder også for de patienter, som kun fik klippet tungebåndet.\nDe fleste studier ignorerede et stramt læbebånd. På trods af dette faktum, viser den tilgængelige evidens, at klip udelukkende af tungebånd var gavnligt for en problemfyldt amning.\n“Efter min mening skal tungen være det første, en behandler skal undersøge, endda inden vedkommende overhovedet spekulerer på, om der kunne være problemer med læbebåndet.”\nNår tungen er bundet til mundgulvet, kan det påvirke læbens funktion. Hvis tungen ikke kan udføre den peristaltiske bevægelse, som er nødvendig for at kunne danne vakuum, må baby i stedet prøve at få mælken ud ved at suge kraftigt på brystet.\nVed denne metode risikerer overlæben (og underlæben) at blive suget med ind, hvilket igen betyder, at munden ikke bliver åbnet. Det kan derfor for mange ligne, at læbebåndet er stramt, selvom det i virkeligheden er tungebåndets skyld.\nTænk på de nødvendige bevægelser i læberne, når man skal drikke af et sugerør: læberne skal være spidsede og stærke nok til at holde suget.\nMennesker med lammelse i ansigtet (for eksempel ved sygdommen Bells parese eller ved slagtilfælde), kan ikke spidse læberne i den ramte side, hvilket gør suget svagt, og kan få væske til at dryppe ud af mundvigen.\nDe fleste symptomer kommer på grund af tungebåndet\nHvis babyens tunge ikke fungerer optimalt, vil den ofte kompensere ved at spidse læberne for at kunne holde sig fast på brystet – det kan gøre, at læberne ruller indad, også selvom der slet ikke er et stramt læbebånd.\nDe fleste af de symptomer, som man ofte ser hos børn med stramt tungebånd, skyldes tungens manglende evne til at bevæge sig opad:\ndårlig til at tømme brystet\nspilder mælk ud af mundvigen\nfalder ud på spidsen af brystet under amning\nhopper af og på brystet\nfalder i søvn ved brystet af udmattelse kun for at vågne op sulten igen senere\nsmerter og sår på brystvorterne\nDet største, overlappende symptom hos babyer, som udelukkende har stramt læbebånd, ses hos mødre, som har smerte under amning og ødelagte brystvorter, men ingen af de andre tunge-symptomer.\nHvis tungen har god bevægelse, vil jeg gøre det, at jeg kun behandler læbebåndet og herefter venter og ser, om der skal gøres yderligere.\nOfte er det nok kun at klippe tungebåndet\nHvis en fagperson fokuserer på et stramt læbebånd uden også at undersøge tungen, eller hvis vedkommende konstaterer, at tungen er “normal”, selvom de førnævnte symptomer på stramt tungebånd er til stede, kan det være en indikation af, at vedkommende ikke har nok viden eller erfaring med tungebånd.\nEfter min mening skal tungen være det første, en behandler skal undersøge, endda inden vedkommende overhovedet spekulerer på, om der kunne være problemer med læbebåndet.\nOfte behandler jeg udelukkende tungebåndet, hvis jeg ikke er sikker på, om læben skaber problemer for amningen. I de tilfælde ser jeg som regel ikke patienterne igen, fordi det var tilstrækkeligt at klippe det stramme tungebånd for at afhjælpe ammeproblemerne.\n– Stort set alle mødre kan producere nok mælk – læs hvorfor her: LINK\n– Lær mere om udviklingen af babys spisefærdigheder her: LINK\n– Læs mere om stramt tunge- og læbebånd på Dr. Ghaheris hjemmeside eller på hans facebookside.\nProblemet med at tisse i sen ...\n31, maj, 2022\nEr der overhovedet evidens f ...\n30, marts, 2020\nLeah har ikke kastet op, sid ...\n15, marts, 2020\n12. oktober 2020 at 18:33\nJeg er ny i det her, og har lige fundet ud af at man datter på knap 11 mdr egentlig har stramt læbebånd. Vi ammede egentlig frem til hun blev 9 måneder.\nMen, hvis man har stramt lænebånd, er det så noget som skal klippes eller kan man leve med dette ?\n17. oktober 2020 at 23:24\nMan kan sagtens leve fint med et stramt læbebånd. Læbebåndet kan give problemer med blandt andet udtale, læbeluk (og dermed måske have indflydelse på kraniets udformning og vejrtrækningen) og huller i tænderne, så det er værd at være opmærksom på. Mange babyer ser også ud til at have stramt læbebånd, som trækker sig lidt tilbage med alderen. En ting, jeg vil sige, det er værd at være opmærksom på, er – som Ghaheri også skriver i denne artikel – at der stort set altid er et stramt tungebånd, når læbebåndet er stramt.\nProblemet med at tisse i sengen om natten kan starte i munden\n4 fysiske tegn på, at tungebåndet kan være stramt 😝 Vidste du, at der er en lang række fysiske faktorer, som sladrer om, at dit tungebånd kan være stramt? 🤨 (Nej, man kan stadig ikke vurdere et stramt tungebånd på udseendet…) Eksperter på feltet har udarbejdet en række fysiske træk, man kan kigge efter, som afslører, at der "kan være noget” med den måde, kraniet vokser på. Her er fire af dem: 1⃣ Synligt tandkød, når du smiler - vidner om, at kraniet vokser nedad i stedet for fremad (som det optimalt set skal). 2⃣ Åben mund - under hvile, ved koncentration eller søvn. Det eneste tidspunkt, din mund bør være åben, er når du snakker eller fører mad/væske ind i den. 3⃣ Knæk på næsen - vidner også om, at kæberne ikke vokser fremad, som de skal, og derfor trækker ned i det bløde væv yderst i næsen. 4⃣ Mørke rande under øjnene - kan være tegn på forkert vejrtrækning. De kommer blandt andet fordi, vores blod bliver iltet dårligere, og det ses særligt tydeligt ved den tynde hud under øjnene. Men hov - der står da ikke noget om, at de her ting skyldes et stramt tungebånd? Jo, hvis du læser mellem linjerne 🤓 Et stramt tungebånd kan nemlig både være skyld i, at kraniet vokser nedad i stedet for fremad 💀 Og det kan gøre, at vi trækker vejret gennem munden i stedet for gennem næsen (som er optimalt) 🫦 Der er også andre ting, der påvirker kranievæksten og vejrtrækningen, men hvis du ser et af disse fysiske træk, kan det i nogle tilfælde sladre om, at der er et stramt tungebånd. Husk at gemme opslaget, så du kan finde det igen, når du skal fortælle det videre ☺↘ . . . . #stramttungebånd #tandkødssmil #flotsmil #smil #trætteøjne #sorterande #træt #åbenmund #mundånding #vejrtrækning #trættebørn #næse #næsekorrektion #næsevejrtrækning\t... See MoreSee Less


Badeand m. temperaturmåler fra Munchkin - Køb gul badeand der måler badevandet\nBadetermometer fra Munchkin - Safety Bath Duck\nSe alle Badetermometer\nBadeand med indbygget temperaturmåler der viser om badevandet har den rigtige temperatur. Du placerer blot anden i badevandet og checker displayet bunden på den; Hvis der står HOT er vandet for varmt (hvis det er over 40 grader) og så fylder du blot koldt vand i badevandet eller lader det køle af inden barnet kommet i. Udover at være praktisk er Safety Bath Duck badeand også et sødt badelegetøj der er vandtæt (uden huller), mug-afvisende og sjov for barnet at lege med. Flyder og ynker ikke.\nDu anmelder:Badetermometer fra Munchkin - Safety Bath Duck


"Jeg kan nogle gange godt være skidetræt af mine børns mor og hendes måde at gøre tingene på - jeg føler ikke, at jeg kan gøre noget rigtigt i hendes øjne. Og hun kritiserer mig altid! Så har pigerne fået det forkerte tøj ppå, så passer blusen ikke til bukserne, så har jeg givet dem forkert mad med i madkassen, så har jeg glemt at købe figenstænger, og æblerne ved jeg vel, at de ikke kan lide..."\nFar til to piger\nDette citat er fra min bog "Helens bog til far - vær far med tillid, nærvær og respekt".\nRigtig mange fædre føler sig kritiseret, og kritik er dræbende for et forhold. Det er meget ubehageligt at modtage kritik. Det sårer og gør oprigtigt ondt. Især når det gælder vores børn, er det ikke rart at få en følelse af, at man ikke gør det godt nok.\nDet går naturligvis begge veje - far skal passe på med at kritisere sit barns mor, og mor skal passe på med at kritisere sit barns far. Hvis der er noget, I er utilfredse med, skal I overveje meget, hvordan I siger det, så det bliver konstruktivt.\nKritik kan man gøre noget ved\nKritik kan man gøre noget ved. Hvis du som far oplever, at din kæreste igen og igen kritiserer dig, kan du enten tage det til efterretning og forsøge at ændre det, som hun kritiserer dig for, eller du kan vælge at sige fra.\nDer er intet i vejen for, at du f.eks. holder fast i, at du klæder dit barn på, som du synes er passende - det vigtigste er trods alt ikke, hvordan tøjet farvemæssigt er sat sammen, men at dit barns tøj passer til årstiden og vejret - og at dit barn er glad for sig selv og sit tøj. Det må du naturligvis gerne sætte ord på og tale med din kæreste om.\nDet vil være en god idé, at du taler med hende om, hvad det gør ...\n... ved dig, når hun igen og igen kritiserer dig og alt det, du gør. Ligesom du naturligvis kan forsøge at finde ud af, hvorfor hun gør det. Måske er det udtryk for, at hun selv gerne vil være hjemme og hjælpe jeres børn, og at hun er ked af, at situationen er sådan, at hun ikke kan gøre det, som hun helst vil. Måske er hendes kritik og manglende overskud udtryk for, at der skal laves nogle andre prioriteringer, for at det hele kommer til at fungere bedre for jer alle.\nJeres barn fornemmer stemninger\nDer er ingen tvivl om, at jeres indbyrdes forhold har stor betydning for, hvordan jeres barn vokser op. Barnet læser jer, spejler sig i jer og prøver hele tiden at justere sig i forhold til det, det oplever. Hvis barnet vokser op i en familie, hvor der er harmoni og samarbejde mellem forældrene, bliver det også selv mere harmonisk.\nUndersøgelser viser blandt andet:\nAt en far, der har et godt forhold til barnets mor, vil være mere involveret i barnet og vil tilbringe mere tid sammen med det. På den måde har far en direkte påvirknig af barnet gennem kvaliteten af forholdet til barnets mor.\nAt en mor, der føler sig bekræftet af sine børns far - og som nyder fordelene ved at være i et lykkeligt forhold - ofte vil være tilbøjelig til at være en bedre mor.\nAt når forholdet mellem forældrene er godt, så vil forældrene være mere lydhøre, kærlige og selvsikre i deres håndtering af det lille barn. De vil også være mere selvkontrollerende i forbindelse med grænsesøgende småbørn - og de vil være bedre fortrolige for teenageren, der søger råd og følelsesmæssig støtte.\nDu/I kan læse meget mere i min nyeste bog "Helens bog til far" - rigtig god læselyst :)


Bøger : Lone Frank\nFra sine artikler, kommentarer og klummer i Weekendavisen er Lone Frank er kendt som en vidende og velskrivende journalist. I sine bøger dykker hun dybere i nogle af de emner og spørgsmål, som går tættest på vores eksistens. Hvad er menneskets natur? I hvor høj grad kan vi ændre på vores biologi? Hvordan påvirker ny viden vores selvforståelse og kultur?\nLone Frank udfordrer på flere måder den traditionelle populærvidenskab. Især ved sin uhøjtidelige og meget direkte tilgang til den videnskabelige verden, men også ved at insistere på en personlig tone og en humor, som er befriende men sjælden i hendes genre.\nBåde Det nye liv (Gyldendal 2004), Klonede Tigre (Gyldendal 2005), Den femte revolution (Gyldendal 2007) og senest Mit smukke genom (Gyldendal 2010) har givet anledning til stor opmærksomhed og debat. Bøgerne er blevet fyldigt omtalt, og Lone Frank har været interviewet og portrætteret i såvel aviser og blade som på radio og tv.\nLæs mere om bøgerne på siderne her.


Model 1 – Ejerskifte i frihandel\nDu er her: LandbrugsInfo > Jura > Ejer- og generationsskifte > Model 1 – Ejerskifte i frihandel\nSalg i fri handel er den mest almindelige måde at sælge sin virksomhed og er ofte udgangspunktet, hvis der ikke er forudgående relationer mellem parterne. Modeller er også den i praksis hyppigst anvendte model, hvis virksomheden sælges til en medarbejder.\nSælgeren overdrager virksomheden til en køber, som overtager virksomheden på en bestemt dag, hvorefter driften sker på den nye ejers regning og risiko. Hvor virksomheden er personlig drevet fremstår handlen som overdragelse af ejerskabet til alle de aktiver, som til sammen udgør virksomheden. Køber overtager ikke automatisk gælden, men skal selv aftale finansiering. Overdragelse af gæld til køber kræver således kreditors accept.\nDrives virksomheden i selskabsform, kan overdragelsen af virksomheden ske ved salg af kapitalandelene i selskabet. Se model 6 for mere information.\nModellerne 2 til 9 bør særligt overvejes, hvis parterne er i familie med hinanden, eller hvis den virksomhed man ønsker at sælge har en størrelse, som gør det vanskeligt at finansiere køb af den samlede virksomhed på én gang. Hvis et planlagt ejerskifte efter modellerne 2-9 ikke resulterer i en optimeret situation for parterne, eller lader de sig ikke gennemføre konkret, må der ofte sælges i fri handel.\nIntet fremadrettet personligt eller økonomisk forhold til køber\nØkonomisk afklaring af rammerne for fremtiden\nKan udløse store skattekrav\nDrives virksomheden fra egne lokaler/ejendom ses det jævnligt, at køber lejer sig ind hos sælger, og således erhverver virksomheden uden fast ejendom. Dette letter finansieringsbehovet betydeligt. I lejekontrakten kan der eventuelt indsættes en forkøbsret til ejendommen for køberen. Se model 5.


Persondatapolitik – Roomtales Møbeldesign\nVi prioriterer altid din datasikkerhed og fortrolighed højt. Nedenunder vil du kunne læse nærmere omkring, hvilke data vi indsamler, når du besøger vores hjemmeside, tilmelder dig nyhedsbrevet, foretager køb på webshoppen, udfylder kontaktformularer eller på anden måde tilkendegiver, at du informerer os om dine personoplysninger.\nVi indhenter kun persondata i de tilfælde, hvor der skulle være relevant for os, og vi vil kun indhente persondata, hvis det er relevant for din aktivitet hos Roomtales.\nRoomtales indsamler og behandler dine persondata, når du foretager dig følgende:\nDen dataansvarlige for indsamling, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på www.romtales.dk er Roomtales, Tage-Hansens Gade 11, 3. mf., 8000 Aarhus C, CVR-nr. 40942815\nDine oplysninger (undtagen din e-mailadresse, hvis du har givet samtykke til behandling heraf med henblik på modtagelse af tilbud) vil blive slettet 5 år efter, at du har modtaget din vare eller ydelse fra udgangen af det regnskabsår, oplysningerne vedrører, jf. bogføringslovens §10.\nVi sælger ikke dine persondata til tredjemand, og vi overfører ikke dine persondata til tredjelande. Oplysningerne sælges ikke til tredjepart, medmindre det sker i forbindelse med omstrukturering eller salg af virksomheden - både helt eller delvist. Eventuel videregivelse af virksomheden vil selvfølgelig ske i overensstemmelse med den til enhver tid gældende persondatalovgivning.\nVi har vores hjemmeside hos Simply.com og betalingssystem gennem QuickPay, som fungerer som vores databehandler. Alle persondata som du oplyser på vores hjemmeside vil blive opbevaret i Simply.com's datacentre.\nDu har derudover ret til at protestere over behandlingen af dine personlige data, og du har ret til at indgive klage. Klage indgives til Datatilsynet, jf. persondatalovens §58, stk. 1\nØnsker du ikke længere, at vi skal behandle dine personoplysninger, eller at vi skal begrænse behandlingen af dine personoplysninger, kan du også sende os en anmodning herom til vores e-mailadresse info@roomtales.dk.


En computerfejl betyder, at brugere af Twitter i mange måneder kan have fået blottet deres kodeord for hackere.\nTorsdag d. 03. maj 2018, kl. 23.26\nOpdateret fredag d. 04. maj 2018, kl. 03.14\nDet sociale medie Twitter opfordrer sine 336 millioner brugere til at skifte kodeord.\nEt teknisk problem har ifølge Twitter betydet, at brugeres kodeord har fremstået umaskerede i Twitters interne computersystem og dermed har været synlige for Twitters ansatte\nProblemet er ifølge Twitter nu blevet løst, og der er umiddelbart ikke noget, der tyder på, at de mange kodeord skal være blevet stjålet eller misbrugt, oplyser selskabet. Men brugerne rådes alligevel til at skifte kode - også fordi mange stadig, trods advarsler, bruger samme kodeord mange forskellige steder.\nOplysningen om sikkerhedsbruddet er blevet lagt ud på Twitters blog. Her fremgår det ikke, hvor mange kodeord der skal have været udsat.\nSynlige i »adskillige måneder«\nMen til nyhedsbureauet Reuters siger en person, der kender til baggrunden for sikkerhedsbruddet, at det omhandler en »substantiel« del af brugerne, og at deres kodeord skal være synlige internt i »adskillige måneder«. Ifølge kilden opdagede Twitter fejlen for et par uger siden.\nTwitter har også undskyldt for fejlen på firmaets blog. Her forklares det også, at fejlen skyldes, at kodeord er blevet logget i virksomhedens computersystem, inden en maskering var komplet. Normalvis maskeres kodeord ved at erstatte de valgte tegn med nye tal og bogstaver, forklares det på Twitters blog.\nSagen kommer frem, ganske kort tid før EU 25. maj strammer sine databeskyttelsesregler betydeligt. En af stramningerne medfører, at virksomheder, organisationer og myndigheder inden for 72 timer skal melde ud, hvis der sker brud på databeskyttelsen, ligesom de nu kan idømmes bøder på helt op til fire procent af hele årets globale omsætning.\nTwitter har 69 millioner månedlige brugere uden for USA.\nAktier: Den negative stemning vendte men futures peger ned


Skat.dk: Skatterådet bekræftede, at der ikke skulle betales overskudsvarmeafgift, idet der ikke blev betalt vederlag\n11 Nov 2016 11:30\nSkatterådet bekræftede, at selskab X ikke skal betale overskudsvarmeafgift for energi fra spildevand, idet spørger ikke betaler et vederlag til selskab X for udnyttelse af energien, som leveres til spørgers vekslerstation.\nGasafgiftsloven § 10, stk. 9:\nDen juridiske vejledning 2016-2, afsnit E.A.4.6.10.6. (Overskudsvarme der afsættes)\nKan det bekræftes, at selskab X ikke skal betale overskudsvarmeafgift for energi fra spildevand, idet spørger ikke betaler et vederlag for udnyttelse af energien, som leveres til spørgers vekslerstation.\nHvis der svares "Nej" til spørgsmål 1, kan det i så fald bekræftes, at overskudsvarmeafgiften skal fastsættes på baggrund af et fiktivt vederlag, som beregnes ud fra investeringsomkostninger til vekslerstation og med udgangspunkt i en afskrivningstid på 30 år, jf. varmeforsyningslovens regler?\nHvis der svares "Nej" til spørgsmål 1, kan det i så fald bekræftes, uanset besvarelsen til spørgsmål 2, at overskudsvarme fra biogas maksimalt skal afgiftsberigtiges med en sats på 1,08 kr. pr. GJ uanset eventuelle investeringsomkostninger til vekslerstation?\nSpørger er et decentralt kraftvarmeværk, der producerer varme til forbrugere. Varmen produceres hovedsageligt på naturgas.\nFra selskab X's virksomhed udledes renset spildevand med en temperatur på 22-25 °C til et åløb. Det planlagte projekt medfører, at temperaturen i spildevandet, der udledes til et åløb, kan reduceres til 5-15 °C. Spildevandet stammer fra processerne på virksomheden, og selskab X får således godtgjort energiafgift af det pågældende procesforbrug. Varmen produceres i dag på naturgasfyrede kedler hos selskab X.\nSpørger ønsker at udnytte overskudsvarmen i spildevandet til fjernvarmeformål. Temperaturen i spildevandet boostes op til anvendelig fjernvarmetemperatur (70 °C) ved hjælp af en eldreven varmepumpe, som er ejet af og fysisk placeret hos spørger. Det forventes, at den påtænkte disposition kan forsyne 60-75 % af varmeværkets nuværende varmegrundlag.\nI efteråret 2016 installeres et nyt biogasfyret kraftvarmeanlæg hos selskab X. Det betyder, at ca. 70-80 % af overskudsvarmen i spildevandet vil stamme fra biogas. Den resterende del vil stamme fra naturgas.\nDet samlede varmegenvindingsanlæg består af følgende hovedelementer:\nVekslerstation med tilhørende CIP-anlæg, pumpeanlæg og styringsmodul.\nTransmissionsledning mellem vekslerstation på lejet grund hos selskab X og spørger.\nVarmepumpeanlæg hos spørger.\nSelskab X ønsker at afsætte overskudsvarmen vederlagsfrit til spørger.\nUdnyttelsen sker ved, at spørger opsætter en vekslerstation hos selskab X. Dette sker ved, at værket lejer et areal på ca. 150 m2 på selskab Xs grund. På dette areal etablerer spørger egne bygninger på ca. 80 m2, hvor der installeres to stk. varmevekslere med tilhørende CIP-anlæg, pumpeanlæg, styringsmodul og andre nødvendige installationer i forbindelse med udnyttelsen af varmen i spildevandet. I bygningen veksles det rensede spildevand med det vand, der i separat transmissionsledning pumpes mellem spørger og vekslerbygningen i egen adskilt cirkulation. Endvidere etableres der en ekstra brønd med overløb fra bestående brønd.\nAlle omkostninger i forbindelse med ovenstående afholdes af spørger. Spørgers betaling for leje af areal på selskab Xs grund, hvor spørger opfører egen bygning, fastsættes på almindelige markedsvilkår.\nSelskab X giver ingen garanti med hensyn til mængden af renset spildevand eller vandets temperatur.\nDet er planlagt, at levering af overskudsvarme fra spildevandet påbegyndes omkring 1. februar 2017.\nInstallation af biogasfyret kraftvarmeanlæg hos selskab X i efteråret 2016\nDet kan endvidere oplyses, at selskab X i efteråret 2016 installerer et nyt biogasfyret kraftvarmeanlæg ved virksomheden. Anlægget skal bl.a. forsyne virksomheden med procesvarme og vil således erstatte en stor del af den naturgasbaserede varme fra gaskedlerne.\nSom konsekvens af ovenstående vil en stor del af overskudsvarmen i spildevandet stamme fra biogas. Det estimeres, at andelen vil udgøre ca. 70-80 %. Den resterende del af overskudsvarmen i spildevandet vil stamme fra naturgas. Andelen af overskudsvarme fra henholdsvis naturgas og biogas kan opgøres forholdsmæssigt af selskab X.\nDet er yderligere hensigten med dette projekt, at spørger skal købe varme direkte fra selskab Xs biogasfyrede kraftvarmeanlæg. Varmen genvindes ikke fra spildevandet, men leveres direkte fra selskab Xs kraftvarmeanlæg til spørger via selvstændig varmeledning. Varmen har således ikke været igennem selskab Xs produktion, hvorfor der ikke er tale om overskudsvarme i afgiftsmæssig forstand, men derimod "frisk" varme. Denne varme er derfor ikke omfattet af nærværende anmodning om bindende svar.\nPrisen på "frisk" varme bestemmes ud fra almindelige markedsvilkår, herunder biogaspris og afskrivninger på selskab Xs kraftvarmeanlæg mv. Varmeprisen er således uafhængig af overskudsvarmeprojektet.\nDet er projekteret, at levering af "frisk" varme fra selskab Xs kraftvarmeanlæg påbegyndes omkring 1. november 2016.\nSpørger og selskab X har på SKATs opfordring bl.a. oplyst følgende til belysning af de forretningsmæssige incitamenter i forhold til den indgåede aftale mellem spørger og selskab X.\n"De forretningsmæssige årsager/incitamenter\nFor selskab X er baggrunden for projektet, at det har en naturlig sammenhæng med selskabets overordnede miljøstrategi.\nFor spørger er baggrunden for de forretningsmæssige overvejelser, at grundbeløbet til elfremstilling bortfalder pr. 1. januar 2019. Det vil betyde en stigning i varmeprisen på 6-8.000 kr. for et standardhus (18,1 MWh-varme/130 m2), hvis værket ikke gør noget for at omstille fra naturgas kraftvarme. Derfor har det været økonomisk interessant for spørger at indgå dette samarbejde med selskab X for at fastholde varmeprisen på nuværende niveau og omstille fra fossil brændsel til CO2 fri brændsel.\nÅrsagen til, at der er indsendt en revideret anmodning til erstatning af den tidligere indsendte anmodning af 12. oktober 2015 skyldes, at selskab X i forløbet besluttede at udskifte det naturgasfyrede kraftvarmeanlæg med et biogasfyret kraftvarmeanlæg.\nDenne beslutning betød, at der i tilknytning til projektet om spildevand blev indledt drøftelser om levering af varme til værket direkte fra biogasanlægget. Dette vil betyde en yderligere væsentlig reduktion af værkets naturgasforbrug, jf. overvejelserne ovenfor.\nSelskab X har for sit vedkommende særskilt bl.a. oplyst følgende til sagen:\nSelskab X har en overordnet miljøstrategi om at reducere miljøpåvirkningen fra virksomhedens produkter. I miljøstrategien arbejder virksomheden med klare mål på fire forskellige fokusområder.\nIndenfor 'vand og energi' er målsætningen som følgende:\n"Vores mål er at vise respekt for jordens ressourcer ved at reducere vores forbrug af vand og energi og ved at skifte fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder".\nMere konkret er det målsætningen, at i 2020 skal 50 % af den energi, der forbruges, komme fra vedvarende energikilder, hvilket kun kan opnås ved at skifte fra at bruge fossile brændstoffer, som f.eks. naturgas, til vedvarende energikilder, som f.eks. biogas.\nSkift fra naturgas til biogas\nVirksomheden arbejder kontinuerligt for at nå målsætningen om 50 % anvendelse af vedvarende energikilder, og her spiller skiftet fra anvendelse af naturgas til biogas en central rolle.\nVirksomhedens investeringer i biogasbaserede energianlæg er baseret på indgående kendskab til og analyse af de enkelte driftssteders energiforbrug samt analyse af biogasudviklingen i Danmark, herunder den fysiske placering af biogasproducerende anlæg.\nDette sammenholdt med virksomhedens målsætning har resulteret i, at den har investeret i og er i gang med at investere i omkonvertering fra naturgas til biogas på x af sine driftssteder, og her er det omhandlede anlæg blot ét af de x driftssteder.\nNår omkonverteringen er endeligt på plads på de x driftssteder, så vil virksomheden have nået sin målsætning om 50 % anvendelse af vedvarende energikilder, hvorfor beslutningen om omkonvertering hænger uløseligt sammen med virksomhedens miljøstrategi.\nNedsættelse af temperatur i spildevandsudledning\nPå det omhandlede anlæg har selskab X eget spildevandsanlæg og derved egen spildevandsudledning til ..... Pt. har selskab X ingen udfordringer med at overholde de stillede krav, bl.a. i forhold til temperaturen i det udledte spildevand.\nMen henset til, at det kan blive et fokusområde i fremtiden af hensyn til miljøbeskyttelse af ....., er en afkøling af det udledte spildevand via dette projekt med spørger yderst interessant for selskab X, sådan at sidstnævnte i fremtiden ikke får udfordringer med for høj temperatur i virksomhedens spildevandsudledning.\nDerudover vil projektet med spørger være en samfundsmæssig- og miljømæssig gevinst, da det vil være medvirkende til at sikre billig og miljørigtig fjernvarme til borgerne i x forsyningsområde."\nSpørger og selskab X har endelig på SKATs opfordring oplyst følgende til sagen:\n"Årsagen til at fjernvarmeværket afholder udgifter til ekstra brønd\nI anmodningen om bindende svar er det omtalt, at der etableres en ekstra brønd med overløb fra bestående brønd. Omkostningerne afholdes af spørger.\nÅrsagen til, at der skal etableres en ekstra brønd er, at selskab X af drifts- og miljøhensyn skal kunne udlede spildevand, uanset om varmeværket udtager varme fra spildevandet eller ej. Hvis varmeværket udnytter varmen i spildevandet, vil det blive pumpet fra brønd 1 til vekslerne og derefter til brønd 2, hvorfra selve udledningen sker. Hvis varmeværket ikke udtager varme fra spildevandet, vil der ske direkte udledning via overløb fra brønd 1 til brønd 2.\nDet er således varmeværkets "lån" af spildevand, som er årsagen til denne ekstra investering, og derfor også baggrunden for, at varmeværket afholder den.\nDet bemærkes, at CIP-anlægget ikke er et anlæg til rensning af spildevandet. CIP-anlægget er et automatisk anlæg til rensning af et basisk rengøringsmiddel i vekslerstationen. Det er derfor en omkostning, som direkte er tilknyttet vekslerstationen. Der sker med projektet ikke nogen rensning af spildevandet. Rensningen af spildevandet er en forudgående proces, inden varmeværkets "lån" af spildevand, som sker før udløb til ......\nSelskab X opnår med det pågældende set-up ingen besparelser."\nDet fremgår af Den juridiske vejledning, afsnit E.A.4.6.10.2, at der ved overskudsvarmeafgift forstås afgift ved nyttiggørelse af varme, varmt brugsvand og varm luft, der ved hjælp af særlige installationer er udnyttet fra en produktionsproces, hvortil der anvendes afgiftspligtig elektricitet eller afgiftspligtige brændsler.\nDer skal således betales overskudsvarmeafgift, når der sker udnyttelse af overskudsvarme fra en proces, hvor energiafgifterne er blevet godtgjort. I den pågældende situation får selskab X godtgjort energiafgifter af naturgas og biogas til procesforbrug på virksomheden, hvorfor udnyttelse af varme fra spildevandet efter spørgers opfattelse er omfattet af reglerne om overskudsvarmeafgift.\nAf gasafgiftslovens § 10, stk. 9, fremgår, at den samlede afgiftsgodtgørelse nedsættes med 50,4 kr. pr. GJ nyttiggjort varme fra proces (2016-satser). Dog nedsættes afgiftsgodtgørelsen med højst 33 % af vederlaget for varmen, når der er tale om en varmeleverance. Eftersom varmen fra selskab Xs spildevand kan udnyttes uden betaling, vil vederlaget være nul. Det betyder således, at overskudsvarmeafgiften tilsvarende bliver nul.\nI bemærkningerne til L 210 af 6. april 1995 blev det imidlertid præciseret, at der ved det samlede vederlag forstås såvel vederlag, som afregnes i forhold til den leverede mængde varme, som faste bidrag. "Vederlag" skal således forstås i bred forstand. Det skal derfor vurderes, om varmeværkets investeringer ved selskab Xs virksomhed i forbindelse med udnyttelse af varmen eventuelt skal anses som et vederlag for varmen.\nFølgende fremgår i den forbindelse af den tidligere Told- og Skattestyrelses notat implementeret i Den juridiske vejlednings afsnit E.A.4.6.10.6:\n"Det er på denne baggrund styrelsens opfattelse, at alle udgifter forbundet med nyttiggørelsen, som virksomheden enten modtager direkte betaling for, eller som varmeværket afholder, indtil varmen anses for leveret til varmeværket på et sted uden for virksomhedens produktionsbygninger, vil skulle indregnes i vederlaget." (spørgers understregning).\nSom det fremgår af Den juridiske vejledning, er det afgørende, om varmen kan anses for leveret på et sted uden for selskab Xs produktionsbygninger, før der sker nyttiggørelse af varmen (overførsel i vekslerstation). Hvis varmen anses som leveret uden for selskab Xs produktionsbygninger, før der sker nyttiggørelse i vekslerstation, vil varmen således kunne udnyttes uden betaling af overskudsvarmeafgift.\nI den påtænkte disposition leveres og nyttiggøres varmen i en vekslerstation, som er opsat i selvstændig bygning opført på selskab Xs grund. Varmevekslingen, dvs. nyttiggørelsen af overskudsvarmen, sker således efter rensning af spildevandet lige før udledning til recipient. Varmen har derfor forladt selskab Xs produktionsbygninger, før der sker nyttiggørelse, hvilket er afgørende i forhold til betaling af overskudsvarmeafgift, jf. Den juridiske vejledning.\nDet er i den forbindelse uden betydning, at spørger afholder investeringsomkostninger til udnyttelse af overskudsvarmen i vekslerstationen, eftersom varmen må anses som leveret og nyttiggjort på et sted uden for selskab Xs produktionsbygninger.\nPå denne baggrund er det spørgers opfattelse, at der ikke skal betales overskudsvarmeafgift i projektet.\nDet er endvidere spørgers opfattelse, at eventuel grundleje fra spørger til selskab X ikke skal anses som et "vederlag" for varmen, eftersom lejen fastsættes på almindelige markedsvilkår. Det er derfor spørgers opfattelse, at der heller ikke skal afregnes overskudsvarmeafgift af en eventuel grundleje.\nTil støtte for spørgers argumentation om afgiftsfri udnyttelse af overskudsvarmen kan fremhæves SKM2010.737.SR. I denne sag fandt Skatterådet, at spørger kunne forære overskudsvarme vederlagsfrit til de omkringliggende nabovirksomheder uden afgiftsmæssige konsekvenser. Der blev i den forbindelse lagt vægt på, at spørger ikke ville modtage nogen modydelse i form af et vederlag. Vi mener således, at denne sag er sammenlignelig med nærværende forhold.\nEfter at have modtaget et udkast til afgørelse i sagen har spørger fremsendt en række bemærkninger til udkastet samt et oversigtskort, som viser den faktiske placering af selskab Xs produktionsanlæg, selskab Xs spildevandsanlæg og spørger. Det er spørgers opfattelse, at disse oplysninger bør føre til, at der bør svares "ja" til spørgsmål nr. 1, hvorved spørgsmål nr. 2 bortfalder.\nOversigtskortet viser selskab Xs produktionsbygninger placeret på en matrikel, markeret med D.\nSelskab Xs spildevandsanlæg placeret på en anden matrikel, markeret med G.\nVekslerstationen, der skal optage energi fra spildevandet, er placeret ved spildevansanlægget, og har ikke nogen fysisk eller placeringsmæssig tilknytning til selskab Xs produktionsanlæg.\nSpørgers placering er markeret med A, og på den matrikel etableres varmepumpen.\nSærligt vedrørende spørgsmål nr. 1 har spørger anført følgende i sit høringssvar:\n"Det er SKATs opfattelse, at der ikke sker vederlagsfri levering af overskudsvarme fra selskab X til spørger. SKAT finder, at vederlaget udgøres af spørgers leje og investeringer ved selskab Xs rensningsanlæg (punkt G på oversigtskortet) og transmissionsledningen frem til spørger (punkt A på oversigtskortet).\nDet er spørgers opfattelse, at der ikke skal ske beregning af overskudsvarmeafgift af ovennævnte investeringer. Det følger af både Den Juridiske vejledning, afsnit 4.6.10.6 samt af Skatterådets afgørelse i en sammenlignelig sag, jf. SKM2010.737.SR.\nVederlagsfri levering af overskudsvarme, jf. SKM2010.737.SR.\nI SKM2010.737.SR traf Skatterådet afgørelse om, at overskudsvarmen blev leveret vederlagsfrit til nabovirksomheden. Skatterådet fandt ikke, at der skulle beregnes overskudsvarmeafgift af nabovirksomhedens investeringer, herunder tilslutningsomkostninger.\nI forhold til Skatterådets afgørelse i SKM2010.737.SR bemærker SKAT, at afgørelsen beror på det forhold, at produktionsvirksomheden i forvejen skulle etablere en forsyningsledning til virksomhedens lager, der lå geografisk adskilt fra produktionsanlægget, og at nabovirksomhederne selv skulle betale for tilslutningsomkostningerne hertil. SKAT mener derfor, at der ikke er tale om sammenlignelige forhold til den aktuelle sag.\nDenne opfattelse er spørger uenig i. Spørger mener, at der i høj grad er tale om sammenlignelige forhold mellem den aktuelle sag og Skatterådets afgørelse. Selskab Xs spildevandsanlæg ligger geografisk adskilt fra produktionsanlægget, og spildevandsanlægget ligger endda på en anden matrikel og derved også på en anden adresse end selve produktionsanlægget. Endvidere er spildevandsledningen fra produktionsanlægget til spildevandsanlægget samt udledningsledningen fra spildevandsanlægget allerede etableret. Det vil sige; vandet/varmen er der allerede, og der er alene behov for tilslutningsinvesteringer for at udnytte varmen i spildevandet. Det er aftalt, at spørger selv skal betale for tilslutningen og efterfølgende investeringer. Dette bevirker efter spørgers opfattelse, at der er tale om helt sammenlignelige forhold. Skatterådets afgørelse i SKM2010.737.SR må derfor også i den aktuelle sag finde anvendelse med det resultat, at der sker vederlagsfri levering af overskudsvarme.\nUden for virksomhedens produktionsbygninger\nSpørger vil endvidere fremhæve følgende fortolkning, som fremgår af den tidligere Told- og Skattestyrelses notat implementeret i Den juridiske vejlednings afsnit E.A.4.6.10.6:\nSom det fremgår af medsendte oversigtskort, sker optagelsen af energien fra spildevandet på en anden matrikel end den, hvor produktionsanlægget er beliggende. Det sker altså et godt stykke uden for det, der i Den juridiske vejledning anføres som afgrænsning; "uden for virksomhedens produktionsbygninger". Dette understøtter også, at der er tale om vederlagsfri levering af overskudsvarme.\nEndvidere skal tilføjes det faktum, at der ikke skulle afregnes overskudsvarmeafgift, hvis spildevandsanlægget fx var kommunalt, dvs. en anden ejer end produktionsvirksomheden. Det antages, at SKAT ikke vil bestride det. Det samme vil være tilfældet, hvis udnyttelsen sker i "det offentlige rum", fx tættere på eller i selve udledningen til recipient. Der vil derfor være tale om konkurrenceforvridende forskelsbehandling, såfremt overskudsvarmereglerne afhænger af, om et spildevandsanlæg er kommunalt ejet eller ikke.\nDet er derfor fortsat spørgers opfattelse, at spørgsmål 1 skal besvares med "Ja."\n"Såfremt SKAT er af den opfattelse, at der skal afregnes overskudsvarmeafgift i projektet, jf. spørgsmål 1, er det spørgers opfattelse, at afgiften alene skal beregnes på baggrund af investeringsomkostningerne til vekslerstationen. Denne omkostning er budgetteret til x kr.\nDet fremgår af varmeforsyningslovens regler, at anlæg må afskrives over maksimum 30 år fra og med idriftsættelsesåret, jf. bekendtgørelse 175 af 18. marts 1991, som er udstedt i medfør af varmeforsyningslovens § 20. Det er således spørgers opfattelse, at betaling af overskudsvarmeafgiften kan fastsættes med udgangspunkt i en afskrivningsperiode på 30 år.\nDen fiktive beregning af overskudsvarmeafgiften kan således fastsættes på følgende måde:\nVederlag = x kr. / 30 år / 12 mdr. = y kr. pr. måned.\nOverskudsvarmeafgift = x kr. / 1,33 x 33 % = z kr. pr. måned.\nVed beregningen af overskudsvarmeafgiften skal der ikke indregnes grundleje betalt af spørger til selskab X samt spørgers investeringer i transmissionsledning mv. fra vekslerstationen varmeværket.\nSærligt vedrørende spørgsmål nr. 2 har spørger anført følgende i sit høringssvar:\nSåfremt spørgsmål 1 besvares med et "Nej", skal der fastsættes et fiktiv vederlag som grundlag for beregning af overskudsvarmeafgiften. I den forbindelse er det væsentlige spørgsmål, hvornår overskudsvarmen anses for at være udnyttet.\nFastsættelse af vederlag for overskudsvarmen\nSKAT anser overskudsvarmen for at være udnyttet umiddelbart før spørgers varmepumpeanlæg, som bliver installeret på fjernvarmeværkets matrikel. Det følger heraf, at det fiktive vederlag for overskudsvarmen består af samtlige investeringer til vekslerstation, transmissionsledningen mellem vekslerstationen og fjernvarmeværket samt huslejebetaling til selskab X for grund til vekslerstationen.\nDette er spørger ikke enig i. Det er spørgers klare opfattelse, at overskudsvarmen må anses for at være udnyttet i umiddelbar tilknytning til vekslerstationen, idet der er tale om "samme" varme ved vekslerstationen som ved varmepumpeanlægget.\nDer er tale om såkaldt lavværdig varme, dvs. lavtemperaturvarme, idet den udnyttede varme i umiddelbar forlængelse af vekslerstationen består af ca. 20-23 grader varmt vand. I transmissionsledningen fra vekslerstationen og op til varmepumpeanlægget på fjernvarmeværket vil der være et yderst minimalt, nærmest ikke eksisterende, varmetab. Energiindholdet i den udnyttede varme er derfor ens såvel lige efter vekslerstationen som lige før varmepumpeanlægget. Dette skyldes to parametre - dels at der, som nævnt, er tale om lavtemperaturvarme, og dels at isoleringen af rørene i transmissionsledningen er så god, at når først rørkappen er opvarmet, vil der ikke være noget varmetab i transmissionsledningen. Det er derfor spørgers opfattelse, at overskudsvarmen anses for at være udnyttet i umiddelbar forlængelse af vekslerstationen, hvilket betyder, at det udelukkende er investeringer til vekslerstationen, der skal medtages som vederlag, fordelt over en 30 års afskrivningsperiode.\nDet faktum, at spørger skal flytte den udnyttede varme fra vekslerstationen, via transmissionsledningen, op til varmepumpeanlægget kan ikke have den konsekvens, at vederlagsberegningen bliver udvidet med investering i transmissionsledningen, som reelt ikke har nogen sammenhæng med selve varmeudnyttelsen. Efter spørgers opfattelse er det en udvidet fortolkning af begreberne "leveret" og "nyttiggjort" i overskudsvarmereglerne.\nDet er de faktiske forhold, der skal danne grundlag for vurderingen af, hvilke investeringer og omkostninger der skal indgå i en vederlagsberegning. Da der er tale om "samme" varme ved vekslerstationen som ved varmepumpeanlægget, har transmissionsledningen intet med selve varmeudnyttelsen at gøre. Det er udelukkende investeringer og omkostninger afholdt frem til, at varmen er udnyttet, der skal indgå i en vederlagsberegning. Dette betyder også, at investeringer og omkostninger til flytning af varmen, dvs. transmissionsledningen i dette tilfælde, ikke skal medregnes.\nEndvidere er det fortsat spørgers opfattelse, at den aftalte grundleje betalt af spørger til selskab X ikke skal indgå i beregningen af vederlaget og derved heller ikke i beregningen af overskudsvarmeafgift; dels fordi grundlejen er fastlagt på markedsmæssige vilkår, og dels fordi grundlejen ikke har nogen direkte sammenhæng med udnyttelsen af overskudsvarme.\nDet er derfor spørgers opfattelse, at såfremt Skatterådet besvarer spørgsmål 1 med "Nej", så skal spørgsmål 2 besvares med Ja."\nSåfremt SKAT er af den opfattelse, at der skal afregnes overskudsvarmeafgift i projektet, jf. spørgsmål 1, er det spørgers opfattelse, at overskudsvarmen, som kan henføres til biogas, alene skal afgiftsberigtiges med en sats på 1,08 kr. pr. GJ uanset eventuelle investeringsomkostninger til vekslerstation og øvrige omkostninger afholdt af spørger.\nDen lave overskudsvarmeafgift på biogasbaseret overskudsvarme er en konsekvens af den lave energiafgift på biogas. Den lave afgiftssats for overskudsvarme er indført ved lov nr. 1532 af 27. december 2014. Følgende fremgår af lovbemærkningerne, jf. lovforslag L 64 af 13. november 2014:\n"Gasafgiftslovens satser for overskudsvarmeafgift af nyttiggjort overskudsvarme fra proces, hvor overskudsvarmen anvendes som rumvarme, er dog ikke blevet ændret. Det betyder, at der skal betales overskudsvarmeafgift af overskudsvarmen fra biogas m.v. med de afgiftssatser, som gælder for overskudsvarme fra naturgas i henhold til gasafgiftsloven. De forskellige satser vil ligge i intervallet 40-60 kr. pr. GJ overskudsvarme - altså beløb, som er mange gange højere end EU's minimumsafgifter for biogas m.v. Det er en afgiftsmæssig ubalance. Afgiftsbelastningen af energi til overskudsvarme er ellers afbalanceret efter rumvarmeafgiften i energiafgiftslovene.\nPå den baggrund foreslås med ændringerne til gasafgiftslovens § 6, stk. 1, 2 og 3, samt indsættelse af § 10 e i gasafgiftsloven, at afgiftsbelastningen af energi fra biogas m.v. til overskudsvarme kan afbalanceres efter rumvarmeafgiften på biogas m.v. Det betyder, at satser for overskudsvarmeafgift af overskudsvarme fra biogas m.v. foreslås reduceret ganske betydeligt. F.eks. kan satsen for overskudsvarmen fra proces i en almindelig vareproducerende virksomhed reduceres ned til 1,3 kr. pr. GJ.\nHvis afgiftspligtig overskudsvarme fra en proces hidrører fra både biogas m.v. og andre energiafgiftspligtige brændsler og/eller elektricitet, bør der foretages en forholdsmæssig opgørelse af den delmængde af overskudsvarmen, som hidrører fra biogas m.v. Det foreslås, at den forholdsmæssige opgørelse foretages ved at gange overskudsvarmen (GJ) med forholdet mellem energiindholdet i den anvendte biogas m.v. og den totale energimængde fra de anvendte energiafgiftspligtige brændsler og den anvendte elektricitet. Den forholdsmæssige opgørelse foretages for hver relevant periode."\nDet fremgår således af gasafgiftslovens § 10 e, stk. 1, at betaling af afgift vedrørende biogasbaseret overskudsvarme udgør 1,3 kr. pr. GJ nyttiggjort varme. Såfremt overskudsvarmen stammer fra varme produceret på virksomhedens eget kraftvarmeanlæg, kan beløbet dog divideres med 1,2, jf. § 10 e, stk. 1, sidste pkt.\nVed udnyttelse af overskudsvarmen i spildevandet vil ca. 70-80 % af varmen kunne henføres til biogas, jf. bemærkningerne ovenfor. Selskab X kan forholdsmæssigt opgøre den præcise andel af henholdsvis naturgasbaseret og biogasbaseret overskudsvarme, jf. betingelserne i § 10 e, stk. 3.\nPå denne baggrund må overskudsvarmeafgiften udgøre 1,3 kr. pr. GJ / 1,2 = 1,08 kr. pr. GJ for den andel af overskudsvarmen, som kan henføres til biogas.\nAfgiftssatsen på 1,08 kr. pr. GJ er efter spørgers opfattelse en absolut sats forstået på den måde, at der ikke også skal afregnes afgift af eventuelle investeringsomkostninger, som SKAT måtte finde afgiftspligtige, jf. spørgsmål 1.\nHvis fx 10.000 GJ overskudsvarme henføres til biogas, bliver afgiftsbetalingen for denne mængde varme således 10.000 GJ x 1,08 kr. pr. GJ = 10.800 kr.\nDet ønskes bekræftet, at selskab X ikke skal betale overskudsvarmeafgift for energi fra spildevand, idet spørger ikke betaler et vederlag for udnyttelse af energien, som leveres til værkets vekslerstation.\nGasafgiftslovens § 10, stk. 1:\nGasafgiftslovens § 10, stk. 4, 1. pkt:\nGasafgiftslovens § 10, stk. 9:\nVarmeforsyningslovens § 20, stk. 1\n"Inden for de i § 20 a nævnte indtægtsrammer kan kollektive varmeforsyningsanlæg, industrivirksomheder, kraft-varme-værker med en eleffekt over 25 MW samt geotermiske anlæg m.v. i priserne for levering til det indenlandske marked af opvarmet vand, damp eller gas bortset fra naturgas indregne nødvendige udgifter til energi, lønninger og andre driftsomkostninger, efterforskning, administration og salg, omkostninger som følge af pålagte offentlige forpligtelser, herunder omkostninger til energispareaktiviteter efter §§ 28 a, 28 b og 29, samt finansieringsudgifter ved fremmedkapital og underskud fra tidligere perioder opstået i forbindelse med etablering og væsentlig udbygning af forsyningssystemerne, jf. dog stk. 7-14, § 20 a, stk. 7, og § 20 b."\nVarmeforsyningslovens § 20 b\n"Geotermiske anlæg, solvarmeanlæg og biogas- eller biomassebaserede varme- eller kraft-varme-værker, som leverer opvarmet vand, damp eller gas bortset fra naturgas til et kollektivt varmeforsyningsanlæg, kan i prisen for de i § 20, stk. 1, nævnte ydelser indkalkulere et overskud. Ligeledes kan industrivirksomheder, der leverer overskudsvarme til et kollektivt varmeforsyningsanlæg, indkalkulere et overskud. "\nI de almindelige bemærkninger til lovforslaget (L 210) blev det bl.a. anført følgende om overskudsvarme:\nEfter energianvendelsen til de nærmere produktionsprocesser vil det ofte være muligt at udnytte en restenergimængde i form af "spildvarme" eller "overskudsvarme" til rumopvarmning. Hvis denne overskudsvarme udnyttes ved særlige installationer, vil der skulle betales afgift heraf. Ved fastsættelsen af reglerne for beskatning af overskudsvarme er der tilstræbt en balance mellem hensynet til - ikke mindst af energi- og miljømæssige årsager - at undgå, at overskudsvarme, der kan reducere det samlede energiforbrug, går til spilde, og hensynet til at undgå afgiftsbetinget "fremstilling" af "overskudsvarme". I praksis vil man ikke kunne afgøre, hvornår det ene eller det andet er tilfældet.\nMed hensyn til at man skal undgå at overskudsvarme, hvis udnyttelse kan reducere det samlede energiforbrug, går til spilde, bemærkes, at virksomhederne i dag har et incitament hertil, hvis værdien af den samlede energibesparelse er større end omkostningerne til drift, afskrivning og forrentning af sådanne anlæg. Ved forslaget om rumopvarmning stiger værdien af den samlede energibesparelse fordi alternativet til udnyttelse af overskudsvarmen - almindelig rumopvarmning - bliver dyrere. Der vil således ikke ske nogen reduktion af incitamentet til udnyttelse af overskudsvarme i virksomhederne ved, at man beskatter varmeudtag fra produktionsprocesser. Tværtimod gives der et vist yderligere incitament, idet varmeudtaget beskattes, som om varmen var fremstillet på et kedelanlæg, hvor der ikke er konverteringstab i form af skorstenstab m.v."\nI bemærkningerne til forslagets enkelte bestemmelser (L 210) blev bl.a. anført følgende om størrelsen af overskudsvarmeafgiften:\n"I stk. 6 foreslås det dog, at i det omfang procesvarmen efterfølgende sælges som fjernvarme eller udnyttes i radiatorer eller lignende, nedsættes tilbagebetalingerne med et beløb, som svarer til den afgift, der skulle være betalt, såfremt varmen var blevet fremstillet direkte med henblik på rumopvarmning, dvs. 42,5 kr. pr. GJ varme. Sælges varmen til f.eks. et fjernvarmenet, udgør nedsættelsen dog højst 42,5 pct. af vederlaget for varmeleverancen. Ved det samlede vederlag forstås såvel vederlag, som afregnes i forhold til den leverede varme, som faste bidrag. (...)."\nDer er efterfølgende sket justeringer af størrelsen af overskudsvarmeafgiften. Ved lov nr. 1416 af 21. december 2005 skete en nedsættelse af afgiften på overskudsvarme, der leveres fra virksomheden.\nI de almindelige bemærkninger til lovforslaget (L 80 B) blev bl.a. anført følgende:\n"Uden overskudsvarmeafgiften ville incitamentet for levering af overskudsvarme blive så stort, at der ville blive afholdt for store investeringer til nyttiggørelse af overskudsvarme. Virksomhedernes investeringslyst ville samtidig blive flyttet væk fra anden energieffektivisering, og i flere tilfælde ville der ligefrem være incitament til bevidst fremstilling af overskudsvarme."\n"Vederlaget for ekstern levering af overskudsvarme afhænger således oftest af prisen for almindelig fjernvarme. I de senere år er brændselspriserne og dermed også prisen på almindelig fjernvarme steget betragteligt. Dette har øget det økonomiske incitament for udnyttelse af overskudsvarme. Det har dog samtidig også øget værdien af afgiften på 55 pct. Lægger man hertil, at afgiften af overskudsvarme, som anvendes internt på virksomheden er blevet fritaget for afgift i sommerhalvåret, kan det konstateres, at det afgiftsbetingede incitament til fordel for ekstern levering af overskudsvarme gradvist er blevet reduceret.\nMed forslaget til nedjustering af afgiften for afsætning af overskudsvarme eksternt gives der igen nogenlunde samme afgiftsincitament til ekstern levering af overskudsvarme, som der var ved afgiftens indførsel."\n"11.3 Afgiftsnedsættelse på overskudsvarme\nDen foreslåede afgiftslempelse for ekstern levering af overskudsvarme skal notificeres for EU-Kommissionen efter EU's statsstøtteregler (Traktaten om den Europæiske Union, art. 87 og 88) og kan først træde i kraft, når Kommissionens godkendelse foreligger. Det foreslås, at skatteministeren kan sætte loven i kraft, når Kommissionens godkendelse foreligger. Der vil dermed være sammenfald mellem ikrafttrædelses- og virkningstidspunktet.\nAfgiftsnedsættelsen på overskudsvarme skal notificeres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (informationsproceduredirektivet) som ændret ved direktiv 98/48/EF."\nAfgiftsnedsættelsen for overskudsvarme trådte i kraft den 1. februar 2007.\nAfsnit E.A.4.6.10.6 (Overskudsvarme der afsættes) i Den Juridiske Vejledning:\n"Af forarbejderne til reglerne fremgår det, at der ved det samlede vederlag forstås både vederlag, som afregnes i forhold til den leverede mængde varme, og faste bidrag.\nDette skal efter styrelsens opfattelse forstås således, at vederlaget omfatter alle omkostninger for varmeværket forbundet med leveringen af overskudsvarme fra virksomheden.\nUdgangspunktet for beregningen af vederlaget er den situation, hvor virksomheden har opsat et anlæg til nyttiggørelse af overskudsvarmen og derefter afsætter varmen til et varmeselskab. Der sker herefter betaling for varmen i forhold til leverancen. Ved overvæltning af overskudsvarmeafgiften bliver afgiften en del af vederlaget. Afgiftens maksimale andel af vederlaget skal dermed beregnes af vederlaget inkl. afgift.\nI nogle tilfælde betales der et fast bidrag, fx til administration eller til vedligeholdelse af anlægget. Dette bidrag skal fordeles på den årlige varmemængde, sådan at vederlaget kommer til at omfatte alle udgifter for varmeværket, ved at få varmen leveret til det sted, hvor leverancen anses for at ske. Dette følger af bemærkningerne til L 210 af 6. april 1995, vedtaget som lov nr. 418 af 14. juni 1995.\nHvis investeringen i (og evt. driften af) anlægget til udnyttelsen af overskudsvarmen betales af varmeværket, og altså ikke af virksomheden, vil det typisk modsvares af, at der vil kunne aftales en lavere pris for varmen. De samlede omkostninger forbundet med, at der sker nyttiggørelse, er imidlertid de samme.\nDet er på denne baggrund styrelsens opfattelse, at alle udgifter forbundet med nyttiggørelsen, som virksomheden enten modtager direkte betaling for, eller som varmeværket afholder, indtil varmen anses for leveret til varmeværket på et sted uden for virksomhedens produktionsbygninger, vil skulle indregnes i vederlaget. Begrundelsen for dette er, at fastlæggelsen af vederlaget for varmen i modsat fald ville blive afhængig af den kontraktmæssige fordeling mellem virksomheden og varmeværket af udgiften til nyttiggørelsen af varmen og ikke, som forudsat i lovgivningen, af den reelle pris, som varmeværket betaler for varmen i leveret stand."\nSKM2010.737.SR. Spørgeren ville lede 25° C vand gennem en 150 m lang rørledning fra sit kølesystem til en lagerbygning. Spørger ville lade nabovirksomheden tilslutte sig rørledningen og dermed give adgang til det varme vand. Andre interesserede nabovirksomheder ville få samme tilbud. Spørger betingede sig, at nabovirksomhederne selv skulle betale for tilslutningen, og at de skulle lede vandet tilbage 5 grader koldere, end de modtog det. SKAT fandt i den foreliggende sag ikke, at spørger modtog noget vederlag for den overskudsvarme, som de ville lade nabovirksomheder udnytte. SKAT lagde vægt på, at spørger under de foreliggende omstændigheder ikke ville modtage nogen modydelse i form af et vederlag. På den baggrund fandt SKAT ikke, at det, at spørger forærede 25 grader varmt vand væk til nabovirksomheder, havde afgiftsmæssige konsekvenser i form af begrænsning af tilbagebetalingen af elafgift.\nSKM2014.37.SR. En virksomhed udnyttede overskudsvarme fra en proces. Overskudsvarmen blev målt separat, og Skatterådet bekræftede, at overskudsvarmen skulle afgiftsberigtiges efter gasafgiftslovens § 10, stk. 9. Skatterådet bekræftede ligeledes, at reglerne om overskudsvarme også finder anvendelse på udnyttet overskudsvarme, når overskudsvarmen efterfølgende "boostes" for at opnå højere temperatur.\nSKM2015.589.SR. Skatterådet bekræftede, at en nyttiggjort elbaseret varme fra en virksomheds produktionsanlæg var overskudsvarme. Virksomheden havde indgået en aftale med det lokale varmeværk om udnyttelsen af overskudsvarmen. Varmeværket skulle ifølge aftalen\netablere og drifte en ca. 500 m lang fjernvarmeledning fra virksomhedens adresse til varmeværkets varmecentral\ninvestere i et eldrevet varmepumpeanlæg og nødvendigt hjælpeudstyr til udnyttelse af overskudsvarmen til fjernvarmevand\nafholde samtlige omkostninger vedrørende etablering og drift af varmepumpeanlægget, herunder elforbruget\nleje en nyopført bygning, der skulle rumme varmepumpeanlægget . Bygningen var ejet af virksomheden og lå i tilknytning til produktionsbygningerne.\nGrundlaget for beregning af huslejen var de totale bygningsudgifter med tillæg af byggerenter og eventuelle andre omkostninger. Det var virksomhedens opfattelse, at overskudsvarme blev leveret gratis til varmeværket. Skatterådet fandt imidlertid, at spørger ikke leverede overskudsvarmen gratis til varmeværket, men at der derimod var tale om, at virksomhedens modtog vederlag fra varmeværket.\nDer skal tages stilling til, hvorvidt spørger betaler et vederlag for udnyttelsen af energi i spildevand, som leveres til værkets vekslerstation, og dermed om selskab X skal betale overskudsvarmeafgift af energien fra spildevandet.\nVirksomheder skal betale afgift af overskudsvarme, hvis virksomheden ved særlige installationer udnytter overskudsvarme fra procesformål til rumvarme eller opvarmning af vand eller komfortkøling. Virksomheden skal endvidere betale afgift af overskudsvarme, i det omfang procesvarmen efterfølgende sælges som fjernvarme.\nDet er på den baggrund SKATs opfattelse, at udnyttelsen af energien i spildevandet er omfattet af gasafgiftslovens regler om overskudsvarme.\nVirksomhedens betaling af overskudsvarmeafgift sker ved at modregne en beregnet afgift af overskudsvarme i den afgift, som virksomheden søger godtgjort fra procesformål. Sælges varmen til f.eks. et fjernvarmenet, udgør nedsættelsen dog højst 33 pct. af vederlaget for varmeleverancen. Ved det samlede vederlag forstås såvel vederlag, som afregnes i forhold til den leverede varme, som faste bidrag.\nDet er SKATs opfattelse, at bestemmelsen i gasafgiftslovens § 10, stk. 9, vedrørende vederlag for overskudsvarme omfatter mere end en direkte betaling for overskudsvarmen. Begrebet vederlag dækker alle udgifter forbundet med nyttiggørelsen, som virksomheden enten modtager direkte betaling for, eller som varmeværket afholder, indtil varmen anses for leveret til varmeværket.\nDet fremgår af de faktiske oplysninger, at spørger ønsker at udnytte overskudsvarmen i spildevandet til fjernvarmeformål. Overordnet set består det samlede varmegenvindingsanlæg af følgende hovedelementer:\nVekslerstation med tilhørende CIP-anlæg, pumpeanlæg og styringsmodul\nDet er til sagen - via et oversigtskort over den faktiske placering af de involverede anlæg - supplerende oplyst, at selskab Xs produktionsbygninger er placeret på en matrikel, som er adskilt fra såvel selskab Xs spildevandsanlæg og vekslerstationen, der skal optage energi fra spildevandet. Begge anlæg er dermed placeret på en anden matrikel end selskab Xs produktionsbygninger. Der er således ikke nogen fysisk eller placeringsmæssig tilknytning mellem selskab Xs spildevandsanlæg og vekslerstationen på den ene side og selskab Xs produktionsanlæg på den anden side.\nSelskab X ønsker at afsætte overskudsvarmen vederlagsfrit til spørger. Der sker således ikke en direkte betaling fra spørger til selskab X.\nI den foreliggende sag afholder spørger samtlige omkostninger vedrørende etablering og drift af varmegenindvindingsanlægget. Derudover betaler fjernvarmeværket leje af areal på selskab Xs grund, hvor værket opfører egen bygning.\nDet er spørgers opfattelse, at overskudsvarmen leveres gratis til varmeværket, og at ingen af de omkostninger, som varmeværket skal afholde til viderebearbejdning af den modtagne overskudsvarme, udgør et vederlag fra spørger. Der henvises i den forbindelse bl.a. til afsnit E.A.4.6.10.6 i Den Juridiske Vejledning og til SKM2010.737.SR, hvor Skatterådet traf afgørelse om, at overskudsvarmen blev leveret vederlagsfrit til en nabovirksomhed. Skatterådet fandt ikke i denne sag, at der skulle beregnes overskudsvarmeafgift af nabovirksomhedens investeringer, herunder tilslutningsomkostninger.\nDet er på denne baggrund spørgers opfattelse, at de faktuelle forhold i nærværende sag er meget sammenlignelige med forholdene i SKM2010.737.SR.\nPå baggrund af de foreliggende oplysninger i sagen er det SKATs opfattelse, at de udgifter, som spørger afholder ved\netablering og drift af varmegenindvindingsanlægget, herunder fjernvarmeværkets udgifter til etablering af egne bygninger på selskab Xs grund,\nvekslerstation med tilhørende CIP-anlæg, pumpeanlæg, styringsmodul og andre nødvendige installationer i forbindelse med udnyttelsen af varmen i spildevandet,\ntransmissionsledningen mellem vekslerstationen på lejet grund hos selskab X og frem til spørger,\nleje, som der betales til selskab X for leje af areal på sidstnævntes grund og\nspørgers omkostninger til etablering af drift af varmepumpeanlægget på fjernvarmeværkets egen grund,\nikke indgår i vederlaget for overskudsvarmen. Det er derfor SKATs opfattelse, at spørger ikke betaler vederlag for den modtagne overskudsvarme fra selskab X. Det er derfor SKATs opfattelse, at selskab X ikke skal betale overskudsvarmeafgift for energi fra spildevand.\nSKAT har i den forbindelse lagt vægt på, at samtlige udgifter til etablering af varmegenindvindingsanlægget afholdes, efter at varmen må anses for at være leveret til spørger på sidstnævntes vekslerstation. Der er dermed tale om levering af varme til fjernvarmeværket på et sted uden for selskab Xs produktionsbygninger, jf. den geografiske adskillelse mellem selskab Xs produktionsbygninger og vekslerstationen, hvor varmen nyttiggøres.\nDer henvises endelig til SKM2010.737.SR.\nHvis der svares "Nej" til spørgsmål 1, ønskes det bekræftet, at overskudsvarmeafgiften skal fastsættes på baggrund af et fiktivt vederlag, som beregnes ud fra investeringsomkostninger til vekslerstation med udgangspunkt i en afskrivningstid på 30 år, jf. varmeforsyningslovens regler?\nSpørgsmålet bortfalder, se svaret til spørgsmål nr. 1.\nHvis der svares "nej" til spørgsmål 1, ønskes det - uanset besvarelsen til spørgsmål 2 - bekræftet, at overskudsvarme fra biogas maksimalt skal afgiftsberigtiges med en sats på 1,08 kr. pr. GJ uanset eventuelle investeringsomkostninger til vekslerstation?\nSpørgsmålet bortfalder, se svaret til spørgsmål nr. 1


Den lille feltmus lyser om natten - godnatshistorier - Christina Cherry\nDet var en vidunderlig, mild sommerdag. Den lille feltmus og hendes venner spillede hele dagen på banen ved dammen. De spillede fangst, skjul og søgning og løb.\nEfter middagen mødtes vennerne i Igel-familien. De skulle lave lanterner. Alle valgte en fra forskellige skabeloner, og derefter begyndte det store snit. Skærende lyde fyldte terrassen. Men et par minutter senere roede det sig igen. Nu var det tid til at folde og lime. Alle havde valgt en anden lykteform.\nPindsvinlanterne var firkantet og lignede en langstrakt terning. Frøen havde valgt en sekskantet. Grisen synes, det er godt. Derfor blev hans lantern langstrakt og rund som en bolster. Den lille feltmus havde valgt en ud af trekanter. Det lignede en diamant. Men det skyldtes også de farverige vinduer, som vennerne lavede af farverigt pergamentpapir. Til sidst satte alle en telys midt i deres lanterne.\nHver lantern var fastgjort til en pind med en ledning, så lanternerne kunne bæres foran dig. Da de var færdige med at udforme, stod alle side om side. Med hende Lykter i hænder blev fotograferet af Fru Igel. ”Vores lanterner ser godt ud,” sagde markmusen. ”Ja, det tror jeg også. Bedre end sidste år. ”Svarede grisen. Men den lille feltmus så noget utilfreds ud.\n"Hvad sker der? Du er ikke tilfreds? ”Spurgte den lille frø. ”Så gå. Vi har lanterner hvert år. "" Ja, selvfølgelig. Vi har brug for lanterner til lanternes procession. "" Men det er på en eller anden måde altid det samme. "" Markmus! Hvordan skulle det være anderledes? ”Spurgte grisen. Men feltmusen vidste det ikke rigtigt endnu. Lampionparaden var kun om to dage. Så nok tid til at overveje.\nMødte to dage senere den Venner vendte tilbage til Igel-familien for at forberede sig på flytningen organisere. Markmus så nu gladere ud igen. Hvad var hun i gang med? De tændte telys og placerede dem i deres lanterner. Kun markmusen havde taget hendes telys ud. Hun havde bragt et elektrisk lys, der hang på en stang med et batteri og switch.\nSå ville de starte en testkørsel. Venner gik ud og stod i en cirkel. De tre telyslygter lyste lyst. Kun feltmusen havde endnu ikke tændt for sin pære. "Hvad er det? Tænd også for dit lys. ”Spurgte grisen. Men da feltmusen tændte for lyset, var det ikke lykten, der skinte, men feltmusen.\n”Ohhh!” Venner undrede sig. Hvordan gjorde feltmusen det? ”Hvorfor skinner du?” Spurgte frøen. "Præcis! Og hvorfor lyser ikke din lanterne? ”Spurgte pindsvinet. "Pæren er ikke en normal pære. Men det er en sort pære. Derfor lyser ikke min lantern. Og jeg malede allerede mønstre på mine kinder og arme med lys creme derhjemme. Og cremen lyser med sort lys. ”Vennerne var imponerede. Det ville de også.\nMarkmusen havde bragt den lette fløde. Fire forskellige sorter, der lyser i gult, rødt, blåt og grønt. Vennerne lægger fløde på deres ansigter og arme. De malede hjerter, striber, dyr og endda bogstaver på deres arme og ansigt. Da de var færdige med at anvende lotion, gik de ud igen og stod i en cirkel.\nDa markmusen tændte sin lampe, glødede vennerne lyst i ansigtet og på armene. Det så godt ud. Lanternerne strålede også. Fordi alle fire også havde tændt deres te lys i lanternerne. Markmusen glinede tilfreds. DET var anderledes end hvert år.\nDen aften bar vennerne stolt deres lanterner fra hus til hus. De sang højlydt og fik slik. De havde endda indtryk af, at de var mere slik end sædvanligt.Det var måske på grund af deres lyse lys.\nGratis guide: Sådan opdrages stærke børn En kat havde lært en mus at kende, og hun havde så meget kærlighed og kærlighed…\nMez gmbh – aftryk


West Highland Way - 11 | All-Out - Friluftskurser og Foredrag\n154 km West Highland Way er nu gået og selve turen blev afsluttet med en kort lille etape på 10 km i dag.\nKl. 11.00 kunne vi tage de obligatoriske billeder af statuen der markerer turens slutpunkt.\nHeldigvis gik vi det ekstra stykke i går, hvor vejret var fint.\nVi havde kun lige stået vores telte op i går, med udsigten til Ben Nevis’ snebeklædte top, før regnen kom – og det har stort set regnet siden.\nDen ene pjaskvåde WHW-hiker efter den anden kom traskede ind til Ford Williams, mens Lotte og jeg sad og kikkede ud af cafevinduet, drak varm kakao og spiste kager.\nDet har virkelig været en helt fantastisk tur.\nUd over det enorme og storslående landskab, har turen også budt på mange grin og gode stunder for Lotte og jeg. Vi har nu været sammen 24 timer i døgnet i 7 dage i træk og vi har bare haft en rigtig god tur.\nAlt har fungeret rigtig godt for os, en fornøjelse når det kan lade sig gøre.\nI morgen står dagen på bestigningen af Skotlands højeste bjerg Ben Nevis. Bjerget er 1343 m.o.h. så det er ikke uoverskueligt. Der ligger dog stadig en del sne på toppen, så det bliver nok en kold fornøjelse. Vejrudsigten melder om lidt mere klart vejr, så vi krydser både fingre og tæer for en fantastisk udsigt fra toppen i morgen 🙂\nVi siger godnat her fra foden af Ben Nevis klædt i tunge og våde regnskyer!