Arbejdsmiljøet ved udbud af renovationsarbejde - PDF\nArbejdsmiljøet ved udbud af renovationsarbejde\nDownload "Arbejdsmiljøet ved udbud af renovationsarbejde"\n1 1 Arbejdsmiljøet ved udbud af renovationsarbejde Demonstrationsprojekt for indarbejdelse og efterlevelse af arbejdsmiljøkrav ved udbud og udførelse af renovationsopgaver Projektet er udført for Branchearbejdsmiljørådet for Transport og engros af Ole Busck, Aalborg Universitet, Institut for samfundsudvikling og planlægning, i perioden august november del Eksempler på best practice Case-beskrivelserne omfatter følgende kommuner: Greve, Høje Tåstrup, Randers, Ringsted, Pandrup og Silkeborg samt Hasbjerg kommunerne, Haarby, Assens og Glamsbjerg med fælles udbud Om metoden for valg og beskrivelse af best-practice kommuner. Det grundlæggende kriterium for udvælgelse har været den faktiske arbejdsmiljøstandard ved renovationsopgavens udførelse i kommunen. Denne er vurderet på grundlag af samstemmende beskrivelser og vurderinger fra de tre parters side suppleret med Arbejdstilsynets vurdering, hvor dette har været muligt. For renovatørers og skraldefolks vedkommende er lokale repræsentanter og centrale firma- og/eller organisationsrepræsentanter interviewet. I rapportens metodeafsnit i 1. del er fremgangsmåden i undersøgelsen beskrevet mere uddybende De 9 kommuner, som er udvalgt, adskiller sig rimeligt klart fra de øvrige nærmere undersøgte kommuner. Der var gennemgående positive tegn til stede i forhold til de arbejdsmiljøindikatorer, som undersøgelsen baserede sig på, og tilfredse vurderinger af forholdene ved de tre umiddelbare parter og øvrige observatører. Desuden var rosende beskrivelser af de to øvrige parters indsats gennemgående 1. Dette er dog ikke ensbetydende med, at arbejdsmiljøet er perfekt. De fleste steder med sækkeafhentning tages der af og til en halvfuld sæk manuelt. I Randers læsses der af og til lidt rigeligt på 1 Helsinge kommune var tæt på at blive udvalgt, men kom alligevel ikke med, dels fordi AT s vurdering manglede, dels fordi kommunens udbudsmateriale ikke var særlig interessant. Forholdene ligner i øvrigt på mange punkter forholdene i Høje Tåstrup kommune og ville således ikke bringe nyt frem i forhold til beskrivelsen af denne kommune.\n2 2 kærren og i Greve samles der ikke til bunke, men til depot. Men der er tilstrækkeligt med indikationer og udsagn fra alle sider på, at unødig belastning af skraldemændene er minimeret. Det er således også tilfældigt, at eksemplerne viser et ganske repræsentativt udsnit af de varierende forhold inden for indsamling af dagrenovation i Danmark. Der er både overvejende bykommuner og overvejende landkommuner. Nørre Jylland, Fyn, Sjælland og Københavnsområdet er repræsenteret. Der er kommuner med overvejende sække og kommuner med overvejende spande. Der er kommuner med fyldige, forkromede udbudsmaterialer og kvalitetssikringssystemer, og der er kommuner med mere simple udbud. Den følgende beskrivelse holder sig tæt til udbudsmaterialet samt informanternes egne beskrivelser og ord (i kursiv). Der er kun redigeret i de nedskrevne interviews aht overskuelighed og systematik i fremstillingen, idet beskrivelsen er søgt struktureret på samme måde som rapportens gennemgang af virkemidler. De kommunale repræsentanters beskrivelser fylder mest i fremstillingen, dels fordi der er gjort mest ud af samtalerne med dem, dels fordi de havde bedre tid til at snakke!\n3 3 Greve kommune Informanter i kommunen: Tina Braunstein, planlægger Mette Rekve, planlægger Knud Edinger, sektionsleder i forsyningsafd. Thomas, controller (tidligere skraldemand) Desuden er Ilonka Domela, Carl Bro, rådgiver for kommunen, interviewet. Der samles overvejende ind i sække Kommunens overvejelser i forbindelse med udbudet og udbudsteknik Arbejdsmiljøkrav var ikke direkte i fokus for os, da vi lavede udbudet, men indirekte, idet vi lagde stor vægt på kvalitet. Der er ikke tradition for at vægte arbejdsmiljøet særligt i kommunen, som normalt har mere fokus på hvad borgerne har ret til, end hvad de ansatte har ret til. Men denne gang var udgangspunktet, at der skulle en væsentlig kvalitetsforbedring til ift. den tidligere renovatør, som vi har haft så mange problemer med, op til 500 klager om dagen! Vi tror på, at det med arbejdsmiljøet er en del af kvaliteten. Tildelingskriteriet er økonomisk mest fordelagtige, hvor prisen vægtes 70%, driftssikkerhed og organisation 15%, kvalitet og samarbejde 15% Når vi ikke valgte laveste pris, var det for det første fordi den måde vi gjorde det på, er godt ift det politiske system. For det andet virkede det jo godt. Renoflex sagde til os, at de sagtens kunne se, hvad vi var ude efter. For det tredje kan man nemt få et problem med laveste pris, hvis man ikke holder tungen meget lige i munden i kravspecifikationen. Det var væsentligt for os, at få hhv. driftsikkerhed/organisation og kvalitet/samarbejde (herunder arbejdsmiljø) med som tildelingskriterier. Vi tror på værdien af kvalitetssikringssystemer hos entreprenøren med interne og eksterne audits, som vores controller, Thomas, i øvrigt deltager i. Vi er ikke bange for det med at papir er taknemmeligt. Vi har erfaring for at det virker. Vi kæmpede med det tidligere firma for at få det gennemført, men de kunne ikke finde ud af det med system og egenkontrol. Filosofien drejer sig egentlig om partnering, en samarbejdsmodel, hvor de bløde værdier tæller. Firmaet vi hyrer til drift af et eller andet skal ikke blot varetage vore (borgernes) interesser, men tænke som os. Den ide har vi implementeret, dog ikke fuldt ud, for så skulle vi også tage prisen med - så også transaktionsomkostningerne blev dækket. Vi tog ikke skridtet, men er da gået langt fx. i det med de bløde værdier, at folkene skal være ambassadører for kommunen, de sociale krav osv. Teknisk udvalg har behandlet tildelingskriterierne, og tidligere har udvalget jo defineret serviceniveau. Politikerne har også godkendt bodssystemet, men aldrig specifikt behandlet arbejdsmiljø. I udbudsfasen har de kunnet kigge på udbudsmaterialet. Vi arbejdede meget med procentvægtningen, overvejede 60 % på pris i stedet for 70, men turde ikke gå længere aht politikerne. Rådgiveren lavede et papir som grundlag for\n4 4 vurderingen og vores indstilling. Det sendte vi ud til de bydende - og vi har ikke hørt fra dem siden. Arbejdsmiljø fylder ikke meget i vurderingen af de indkomne tilbud. Det står sammen med personalepolitik som et af 6 vurderingskriterier for kvalitet og samarbejde. Renoflex udmærker sig ikke specielt her. Alle firmaer har beskrevet, hvordan de løbende arbejder på at forbedre arbejdsmiljøet. Samlet for kvalitet og samarbejde får Renoflex et par point mere for at have ISO-9001 certifikat og for at have oplyst antallet af biler, biltype samt bemanding ved indsamling og transport af de forskellige affaldsfraktioner. For driftssikkerhed og organisation får Renoflex også et par points mere bl.a. for at have oplyst, at der står ekstra mandskab og biler umiddelbart til rådighed. Udbudsperiodens længde, personaleovertagelse og driftsform Kontrakten løber 4 år og 8 måneder med mulighed for forlængelse med et år. Det valgte vi efter rådgiverens forslag, og så er det jo en venstrekommune. Thomas ville godt have den længere. Vi har ikke stillet krav om personaleovertagelse, dvs. præciseret at Virksomhedsoverdragelsesloven (VOL) skulle gælde. Ikke fordi, vi ikke synes det er godt at personalet bliver, men fordi det forekom meget besværligt. Vi checkede med kommunens jurist m.fl. 1. Man skal angive løn- og anciennitetsdata og alle mulige personalegoder, hvor ofte de fik vasket tøjet osv., så de bydende kan regne omkostningerne nøjagtigt ud. Der bliver vi så afhængige af indberetning fra det tidligere firma, og det stolede vi ikke på. De kan også lave fejl. Er vi ikke korrekte kan det nye firma komme efter os. Derfor har vi indbygget krav om udlevering af personaleoplysninger i den nye kontrakt, så vi er klar næste gang. 2. VOL har noget med at der kan overdrages såvel personel som materiel. Vi havde hørt om et firma, der overtog alle busserne, men kun 3 medarbejdere. Da materiellet vægter lige så meget som medarbejderne, betød det imidlertid, at de havde overtaget over 50 % og så er reglen, at de skal overtage det hele! Vi var bange for, at hvis vi skrev, at de skulle overtage alle ansatte, så skulle de også overtage alle bilerne, og så ville vi nok skræmme dem væk. 3. Endelig havde vi ikke lyst til at udstille og medvirke til overførelsen af de dårlige vilkår folkene havde i det tidligere firma Renoflex overtog faktisk % af mandskabet fra det tidligere firma. Hvis folkene tages med det gode, så kan og vil de jo godt! Renoflex indkaldte til møde for alle. Vi havde sagt, at firmaet godt måtte tage referencer på folkene hos os, men gjorde ikke noget direkte for at hindre nogle i at blive ansat. Den besked fik medarbejderne og så kunne de i øvrigt søge om ansættelse på vej ud fra mødet, og det valgte de fleste at gøre. Kontrakten præciserer, at der ikke må køres to-holdsskift Under det tidligere frma var der to-holdsskift, hvilket gav en masse bøvl. 2-holdet gik altid og samlede til bunke. Der var også problemer med bilerne, de brød sammen osv. Vi vidste også, at R98 overvejede at opgive to-holdsdriften fordi det gik ud over den nødvendige vedligeholdelse af bilerne.\n5 5 Der er ingen særlig arbejdsmiljøvurdering af renovatør i udbudsmaterialet Oplysning om vanskelige afhentnings- og indsamlingsforhold i udbudsmaterialet Oversigt over svært tilgængelige adgangsveje eller følsomme vejstrækninger er vedlagt i bilag til udbudsmaterialet. Procedure for løsning af problemadresser Det anføres i materialet, at entreprenøren skal acceptere, at op til 2 % af afhentningsstederne ikke lever op til AT-anvisningen. Desuden at Entreprenøren er pligtig til selv at skaffe sig den fornødne viden om placeringen af opsamlingsmateriellet samt øvrige fysiske forhold hos grundejerne. Formuleringerne om adgangsveje (ovenfor) er måske ikke de smarteste. Det vi har villet sikre os er, at renovatøren henter og at vi løser problemerne med adgangsvejen. Og det gør vi jo! Vi (Thomas) har jo løst en masse problemer og han skrider ind umiddelbart. Borgeren presses til at ændre forholdene eller betale for en beholder på hjul, så han selv kan køre skraldet ud. I to tilfælde har han selv været ude at hente, og da indkradsede vi et særgebyr på 350 kr. Thomas funktion er meget vigtig og vi kører parløb. Udbudsmaterialet beskriver controller ens funktion. Vi kunne måske godt have skrevet noget med at vi havde en sådan procedure i stedet for de 2 %. Vi er ikke bange for evt. advokater blandt grundejerne. Og så har vi jo reglerne om placering max. 5 m fra skel, hvis forholdene ikke er i orden. Den regel er tilbage fra 96. Vi har altså løst de problemer vi kender til, har sådan set også et register tilbage fra 1996, men nu er tingene jo løst, derfor oplyser vi ikke specielt om problemadresser. I øvrigt passer det slet ikke, at 2 % af adresserne ikke er i orden, vi giver jo faktisk ingen dispensationer, men løser problemerne som de kommer. Der tilbagestår lidt problemer med tilkørsel i landområder, men nu er der krav om vendeplads i regulativet, så det kommer også på plads. Faktisk er der nu ingen steder med egentligt vanskelige adgangsforhold. Vi skriver i udbudet, at vi selv afgør om adgangsvejen er i orden. Det er det fordi vi har nogle metoder, herunder Thomas funktion, der gør at vi tør. Men systemet med meddelelsessedler er meget vigtigt, vi har arbejdet meget med det koncept. Firmaet laver den, vi godkender ordlyden. Arbejdsmiljø som del af kvalitetssikringssystem I udbuddet er der en passus om egenkontrol i forbindelse med kvalitetskontrollen, hvor der er fokus på brug af kærren og bunkesamling. Specifikke arbejdsmiljøkrav og krav vedrørende mandskab, uddannelse og arbejdsmiljøpolitikker Særligt mht. am har vi skrevet at drifts- eller arbejdsinstruks skal godkendes af os og forefindes i bilen. Vi har også krævet uddannelse og henvist til AMU-kurset. Renoflex overbeviste os dog om, at deres egen uddannelse faktisk var bedre end AMU s. De\n6 6 ansatte skal skrive under på, at de har lært det de skulle. Vi har en social klausul om arbejdsmiljøpolitik, men har jo også gjort det direkte klart, at AT s regler skal følges, og at vi følger op med forskellige værktøjer, bod, controller osv. Udbudsmaterialet indeholder en klar beskrivelse af, hvornår renovatøren/skraldemanden kan undlade at afhente affaldet, fx ved fejlsortering, overfyldte og revnede sække og hvor andre forhold strider alvorligt mod regulativet. Incitamenter og sanktioner Vi arbejdede meget med bodssystemet også i forhold til arbejdsmiljøet. Der er kun bod, ikke bonus (som Thomas siger, firmaet belønnes jo i forvejen ved de priser vi betaler for). Vi skriver også ind, at vi tilbyder samarbejde undervejs, vi vil godt yde noget, hjælpe til så det glider. Vi lavede selv det omkring bod fx hvis der ikke bruges kærre - Vi har skrevet specifikt ned, hvad vi ikke vil se. Hvis boden overstiger et vist beløb om måneden er det accept-overskridelse (misligholdelse) og selv om vi ikke regner med at sige kontrakten op, giver det ret til forhandling, og vi kan lægge et pres på firmaet. Vi bruger fotos af overtrædelser som grundlag for at idømme bod. Vi har også bygget noget ind i udbuddet, som vi brugte med succes over for den tidligere renovatør, driftsmøder, så ofte vi vil. Vi forlangte at dets direktør stod her til sidst en gang om ugen, fordi der uafladelig var overtrædelser og klager, og så forlangte vi handlingsplaner osv., pressede dem. Det blev han til sidst træt af og forbedrede forholdene. Det virker næsten bedre end bod. Firmaet brugte godt nok kærrer, men af en type, der kan læsses 20 sække på! Opfølgning, kommunal medvirken og samarbejde Som det fremgår af ovenstående er Greve kommunes udbudsmateriale meget gennemtænkt og omhyggeligt formuleret, også ift. arbejdsmiljøet, ikke så meget i kraft af et direkte fokus som i kraft af de rammer udbudet lægger op til at opgaven skal udføres indenfor. I forhold til den gamle konflikt om hvem der har ansvaret for arbejdsmiljøet i forbindelse med adgangsvejene står vi uforstående over for KL s holdning. Selvfølgelig må vi påtage os aben, hvem skulle ellers gøre det, når vi vil hente inde hos grundejerne. Det er jo klart os der har myndighedsbeføjelsen. Kommunen startede allerede med at få styr på adgangsvejene i 1996, der ligger foldere fra den gang. Den lokale vognmand kommunen havde oprindelig begyndte at gøre opmærksom på det. I løbet af sidste udbud var kommunen ude ved alle adresser. Borgerne trues med at betale ekstra, hvis adgangsforhold mv. ikke er i orden. Tina og Thomas har været her et par år og har gjort meget for at samle op på alle disse problemer. Borgerklagerne, som også går på arbejdsmiljøet er kraftigt reduceret nu. Kommunen vil godt bruge ressourcer på området for at holde problemerne og klagerne fra livet. Vi har en filosofi om en bestiller-udfører model, sikkert fordi vi er vant til at udlicitere driftsopgaver, vi er jo en forsyningsafdeling. Thomas er en vigtig del af denne model, vores\n7 7 ressourceindsats for at det virker. Controller en virker som aktivt mellemled mellem renovationsarbejdere og borgere, får begge parter på plads. Meget ved at snakke og få folk til at forstå, men også ved brug af sanktionsmuligheder. Over for borgerne, hvis snakken ikke hjælper, en skriftlig påmindelse, hvori der trues med påbud/ekstragebyr. Det er aldrig brugt i praksis, men hvor det før var tomme trusler, er det nu med i det nye regulativ. Over for ansatte, hvis de ikke kan forstå, at det er bedst at samarbejde, fordi Thomas faktisk hjælper dem. Han tager et billede af overtrædelsen og sender til renovatøren. Det vil så nu udløse bod, fx hvis de ikke bruger kærren eller samler til bunke. Mindre ting ser han dog igennem fingre med. Men fx skal sækken anbringes korrekt i stativet. Der er stadig enkelte, der løber, det blander vi os ikke i. Vi har heller ingen indflydelse på om der er overudbæringer, Thomas mener det er almindeligt med 300 pr. dag for hele mandskabet. Arbejdstiden er timer. Vores krav til arbejdsmiljøet i udbudet skal ses i sammenhæng med regulativet, hvori vi har indført AT s krav og lagt lidt til, fx afstandskravet. Thomas har i øvrigt spillet ind her. Vi tror på egenkontrol, men lægger også vægt på kommunens kontrol. Driftsmøderne er vigtige. Thomas bruger meget fotos til dokumentation over for begge parter. Checker selv at skraldemændenes adfærd er korrekt. I et par boligselskaber er der containere, men de tager ikke to ad gangen og kan holde lige ved siden af. Der foregår heller ikke bunkesamling i kommunen. Udbudsmaterialet indeholder en paragraf, der klart beskriver, at kommunen forventer at opgaveudførelsen udføres i et samarbejde, der skal bygge på et godt, konstruktivt og tillidsfuldt forhold. Controller ens funktion er nævnt i denne sammenhæng. På spørgsmålet om denne satsning på kvalitet og ekstra ressourceindsats er dyr for kommunen svares: Det er umuligt at sige om det bliver dyrere denne gang, for vi har ændret så meget. Vi er meget tilfredse med, som det kører i dag. Få klager. Dels ordner renovatøren umiddelbart selv de nemme sager, kunderne ringer direkte til firmaet, dels ringer kunderne til rådhusets servicecenter, som besvarer de nemme forespørgsler ud fra regler og informationsmateriale. De sender videre til os, hvis det kræver yderligere behandling - et meget rationelt system. Thomas været ansat i 3 år og på kort tid kunne man spare to medarbejdere i Servicecentret. Så vi synes vi har nået meget ved at stille disse krav på papiret. Men vi følger jo altså også selv op. Thomas løn (og bil) bliver tjent ind mange gange på et år, fordi han får minimeret problemerne og klagerne. Kommunen sparer også penge ved, at der er mange færre fejllæs, fx plasticindhold i haveaffald til kompostanlæg. Omsorg for skraldemændene og deltagelse Vi har i udbudsmaterialet beskrevet et årligt medarbejderarrangement, som renovatøren skal afholde og har forpligtet os selv til også at holde et om året. Vi satser på teambuilding. Thomas: at medarbejderne bliver taget om, og at vi kan beholde de gode medarbejdere er enormt vigtigt. Vi lægger vægt på arbejdsmiljøet, fordi det skal og så fordi vi lægger vægt\n8 8 på at have god service, hvortil kræves gode folk, og så må vi komme dem i møde. De og deres problemer skal tages seriøst, så vil de meget gerne spille med, og de skal have indflydelse, mærke, at de bliver hørt. Vi snakker simpelthen med dem. Kvalitet i ydelsen og godt arbejdsmiljø/oplevelsen af en god arbejdsplads hænger sammen. Medarbejderindflydelse eller deltagelse er afgørende. Formanden, som er en af deres egne, deltager altid i driftsmøder og på genbrugspladsen (som firmaet også driver) deltager flere af folkene i møderne. Alle får referater, der laves opslag osv. - vi sørger for at rose ved opslag mv. Thomas samarbejder med TR eller SR, hvis denne arbejder i samme område. Gennem samarbejdet og folkenes deltagelse sikrer vi også at belastningerne er fordelt blandt folkene, Thomas og formanden, Erik, har sammen lavet ruterne. Ingen kører altid det samme, områder, hustyper er fordelt. I fordelingen tog Thomas bevidst hensyn til arbejdsmiljøet - for at holde på de gode folk. Nye fordelinger af distrikter skal godkendes af os. Med de folk vi har nu tror vi ikke på en egentlig miljøvogter-funktion for skraldemanden. Ikke alle er så engagerede som Palle Nissen i R98 og så er akkorden jo nok så tiltrækkende. Men på Genbrugspladsen går det klart i den retning. Derfor stillede vi også uddannelseskrav, som minimum på niveau med AMU I og II. Udfører: Renoflex, informant: Dir. Torben Lindholm Greve kommune er en interessant case ift arbejdsmiljøet. De var i udbudet meget præcise om arbejdsmiljøet med bod, kontrol osv. Der er en klar forskel mellem dem og mange andre kommuner, der ikke lægger samme vægt på arbejdsmiljøet. De er også anderledes ved den måde de griber det hele an på. Det særlige ved Greve er det med controller en. Alle andre steder vi kører, er det os, der inviterer kommunen med ud at køre bare en times tid, så de selv kan få syn for sagen for de generende adresser/vanskelige adgangsforhold. Det handler om at kommunerne ligesom Greve må håndtere den indkøbsfunktion det faktisk er at lave et udbud bedre, mere seriøst mange er allerede blevet skrappere. Kvalitetsstyringssystemer, certifikater mv. gør det ikke. For det første er det jo mest papir, for det andet er der mange kommuner, det ikke betyder spor for. Vi har endda EMAS, men det hjælper os ikke meget. I den ende af markedet vi ligger, er vi afhængige af at få højnet kvalitetsniveauet og kravene men det skal kontrolleres, sådan som det bliver i Greve. Det der virker er: 1. Controller, 2. Bod/bonus vel også. Men vi er kede af, at man stryger bonus en som i Greve, for det var ellers noget vi ville dele med folkene, der må gerne være en gulerod. Snakken om egenkontrol er jo også mest papir eller løs snak. Det samme med arbejdsinstrukser, beredskabsplaner mv. Vi har dog lavet et papir om Hvad-nu-hvissituationer, som vi er lidt stolte af, og som vi da også godt kan leve op til. Men det er helt afgørende, at kommunerne følger op!\n9 9 Desuden er holdningen i kommunerne til, hvordan man håndterer borgerne, meget vigtig for arbejdsmiljøet at de ikke kun har rettigheder, men også pligter. Mange gider stadig ikke stille krav til borgerne og så er det svært. Kommunen skriver at vi skal lægge sedler, det har vi så gjort i 10 år uden det hjalp. Arbejdstilsynet håndterer disse situationer meget forskelligt. Vi føler os ofte lidt klemt, hvis kommunen ikke vil medvirke- men det gør de i Greve. Skraldemand: Erik Larsen, timelønnet formand, dvs. bindeled mellem firmaet og folkene som arbejder i selvstyrende gruppe. Erik kalder sig selv spillende træner. Det er mig, der kontaktes, når der er arbejdsmiljøproblemer mv. på ruten. Har kørt i Greve i alle årene under forskellige renovatører. Alt kører rigtig godt i Greve og hos det nuværende firma. Der er procedure for sne/glat føre. Det skal bare være i orden. Borgerne får sedler, hvis forholdene ikke er i orden, og det kører strikt, og så griber kommunen/thomas ind og det bliver bragt i orden. Hvis borgerne klager over et eller andet, kører jeg ud og så afgør jeg. Folkene bruger (næsten) altid kærren, nogle gange tages de nemme på skulderen. Samle til bunke? Nej og ja. Under det tidligere firma med toholdsskift lavede de bunker for at nå det til kl. 11. Det gør vi ikke i dag, men vi kan lave depoter, en opsamling, der max. ligger i 5 min, og så når der altså ikke at komme en krage eller en ræv til det. Ingen har været efter os for det, og det er ikke forbundet med overbelastning. Det var toholdsskiftet, der lagde pres på. Kollegerne står jo og tripper, selv om de startede kl. 5. Det bliver aldrig godt, der opstår en arbejdsdeling, så man altid belastes på samme måde. Vi har en gennemsnitlig arbejdstid på hen ved 5 timer, men uden at have travlt, ingen løber. Jeg og Thomas var med til at lægge ruterne og sørgede for ligelig fordeling mellem folkene, så de har nogenlunde samme antal poser, samme belastning. Overudbæring udgør max om dagen pr. vogn med 3 mand. Samtidig lykkes det i stigende grad for kommunen og firmaet at få overudbæringerne ned, igennem at få folk til at sortere bedre, køre til genbrugspladsen mv. Det koster 20 kr. for ekstra sække, så sorterer folk bedre. Kommunen har stået fast. Ved sygdom er der normalt afløser på, men folkene vil jo gerne selv tage turen uden den 3. mand, så kigger jeg dem i øjnene og spørger om de kan klare det. Skide godt socialt samvær i firmaet, Torben løser problemer. Gode sociale arrangementer både hos os selv og hos kommunen. Jeg deltager i driftsmøder, da der ikke har været nogen problemer, har der ikke været behov for at TM eller SR deltog. Kvalitetssikringssystemet bruges aktivt, det er mig der udfører egenkontrollen. Vi har en intern uddannelse i starten og nu instruerer jeg nye folk. Vi har også en mappe i bilen. Driftsmøder skåret ned til nu kun en gang i kvartalet, fordi alt går glat.\n10 10 Hasbjerg kommunerne, Haarby, Assens og Glamsbjerg Informanter i kommunen: Jan Nielsen, planlægger i Glamsbjerg kommune Desuden er Anne-Marie Sørensen, dir. I FAKS-FYN, som skrev udbudet, interviewet. Der indsamles overvejende spande i et system med rød og grøn afhentning. Kommunernes overvejelser i forbindelse med udbudet og udbudsteknik Kommunerne har valgt at tildele efter økonomisk mest fordelagtige tilbud ud fra følgende kriterier: miljørigtighed, kvalitetssikring, service over for borgerne og kommunen, drifts- og leveringssikkerhed, som er yderligere specificeret, herunder personaleuddannelse og kvalitetsstyringssystem. Det fremgår ikke af det læste udbudsmateriale, men ifølge Jan Nielsen vægtede prisen 70 % og arbejdsmiljøet talte med under kvalitetssikring. Da der kun var kr. i forskel mellem de to laveste bud, betød de bløde krav jo noget og spillede en væsentlig rolle i forhandlingerne. Kontraktperioden er 5 år. Der er ingen krav vedrørende personaleovertagelse eller driftsform. Der er ingen særlig arbejdsmiljøvurdering af renovatør i udbudsmaterialet Oplysning om vanskelige afhentnings- og indsamlingsforhold i udbudsmaterialet Kommunerne oplyser om deres renovationssystem, der er baseret på spande placeret i skel og som afleveres i skel. Er borgerne tilmeldt en særordning skal beholderen afhentes på standpladsen og i de fleste tilfælde bringes tilbage hertil. Det drejer sig i alt om godt 300 beholdere. Der oplyses endvidere om nogle få dispensationer fra de i øvrigt gældende maksimumsafstande og krav til underlagets beskaffenhed. Regulativet er således indrettet, at vi kræver udsætning i skel, men borgerne kan mod ekstra betaling tilmelde sig en ordning med afhentning inde på grunden, hvor AT-reglerne så skal overholdes, max. 25 m. Kun få procent af borgerne har gjort dette. Procedure for løsning af problemadresser I kraft af indsamlingssystemet og håndhævelsen af regulativet forekommer problemadresser som sådan ikke. Ved løbende forekommende fejl afleveres seddel og ved gentagne fejl kan skraldemanden undlade at hente. Firmaet har 1-2 gange accepteret en overtrædelse - på kort sigt, for vi går altid ud og får det rettet op, også perlegrus fx. Det er firmaet der er vagthunden og vi stoler på dem, har ikke grund til andet. Når de melder ind, ordner vi det, de må bare acceptere, at der kan gå et par uger. Specifikke arbejdsmiljøkrav mv. Vi skrev selvfølgelig ind, at AT-reglerne skulle overholdes. Det samme står i regulativet, der har AT-anvisningen med som bilag. Det står klokkeklart og vi er indstillet på at bruge dem og gør det. Vi har intet bonussystem, men bod, som dog ikke bruges.\n11 11 Under mandskab præciseres det, at renovatøren står inde for, at der er ansat det nødvendige personale, som er uddannet til udførelse af opgaverne. Tilbudet skal vedlægges en beskrivelse af mandskabets uddannelse indenfor: Affaldshåndtering, arbejdsmiljø, EDB-kendskab, kundehåndtering o. lign. emner, som har betydning for arbejdets udførelse. Udbudsgiver kan kræve dokumentation for den beskrevne uddannelse. Opfølgning, kontrol, kommunal medvirken og samarbejde Kommunen forstår ikke KL s holdning. Reglerne skal naturligvis håndhæves over for borgerne. Kommunen har drøftet spørgsmålet med en jurist i Århus kommune, som ikke mener, der mangler hjemmel. Man er Ikke meget for økonomiske sanktioner, og borgerne gør da også som vi siger. Vi er ikke ude og kontrollere de ansatte. Firmaets kvalitetssikring må klare det. De lægger meddelelsessedler, og så reagerer vi, eller når driftslederen, Henning, melder ind. Der er ikke fra vores side kritik af skraldefolkene, heller ikke klager fra borgere. Er der en situation med tvivl, fx. om spanden nu var sat ud eller ej, og hver part hævder sit, så går vi ind og tager ansvaret og betaler for den mand (Henning) der skal ekstra ud og samle den ind. Vi stoler på virksomheden og dens folk. Der hersker tillid. Kommunen bruger ikke mange ressourcer på området., men der er heller ikke mange problemer/konflikter. Skeludsætningen har været en afgørende fordel.. Vi har jo ikke problemet med at sække, der kun er kvartfyldte, bliver hentet manuelt af folkene. Vi brugte AT, da reglerne blev lavet. De mente fx at det burde være max. 5 % af adresserne, der skulle hentes inde på grunden. Regulativets bestemmelser om adgangsveje mv. er meget detaljerede og håndhæves. Konkret arbejder folkene vist med en forløber, og de samler da lidt sammen, men det er jo en landkommune, så det er noget andet. Det kan være et rækkehus ell. lign. Henning er i høj grad ansvarlig for, at det går gnidningsløst. Timelønskravet kom ikke fra kommunens side, men vi gjorde det klart i forhandlingerne, at vi gerne så det. Sagde vi var bange for akkorden. Vi har ikke observeret eller hørt noget om, at de ansatte hænger ude i byen, fordi de er på timeløn, drikker øl eller noget. Men der er altså heller ingen direkte kontrol. Tillid og deltagelse Vi har et meget fint samarbejde med firmaet og de ansatte. Det handler meget om en direkte kontakt, især med Henning, driftslederen, som selv er skraldemand og vist er med i deres landsklub. Ham har vi fuld tillid til både som repræsentant for folkene og som firmaets repræsentant. Vi holdt sommerfest med nogle af de ansatte. Af udbuddet fremgår, at mandskabet behandler henvendelser og forespørgsler fra borgerne og kan oplyse om pågældende kommunes regulativ, herunder sorteringskrav. Udfører: Meldgaard. Informant: Tina Brygger Bonnichsen, leder.\n12 12 Firmaet foretrækker udbud efter økonomisk mest fordelagtige, for vi har opbygget kvalitetssikring og satser på at være gode i kvalitet, herunder arbejdsmiljø og at kunne sælge os på det. Savner i Hasbjerg kommunernes udbud fx noget om nyt og godt materiel, biler med lav indstigning, nye motorer osv. Kræves det ikke, kan man jo bare komme med gamle biler. Vi har altid nyt materiel og vil gerne ind på det, satser på at ligge i den bedre ende i branchen. Hvis de bliver stillet under kravspecifikation kan det være godt nok, men det er ikke det vi mest ser! For arbejdsmiljøet er det helt afgørende, at kommunen medvirker og håndhæver kravene, foruden teknikken. Spande er godt og udsætning i skel fint. Vi så gerne indført et låg i låg system, der gør at folkene ikke skal vende spanden. Vores folk er ikke specielt uddannede. Vi havde møder med Esbjerg AMU, men de kom ikke tilbage med noget videre. Der skal jo være nogle, der udbyder noget godt. Da vi så deres materiale sagde vi, at det kunne vi gøre bedre selv, og vi uddanner/instruerer jo nye folk, og når vi starter nyt op. Vi uddanner også løbende på vore mandskabsmøder. Tina Bonnichsen kan ikke svare på, hvordan det med timeløn kom i stand. Hun ansatte ikke selv folkene, men det var vist folkenes eget ønske. Hun kan se, at de ift. tømninger ikke er dyrere at have gående end folk på akkord. Der er altså ikke tale om, at de misbruger tiden/lønformen, fx trækker tiden ud. Men det er svært at sammenligne i øvrigt for Hasbjerg udbudet er specielt derved, at vi ikke får ift. tilmeldt antal, men blot ud fra faktisk tømte. Hun kan heller ikke svare på, om det betyder noget for at vinde kontrakter, for de har ikke prøvet at genvinde. Principielt går firmaet ind for akkord. Fordelen er, at det gør det nemmere for firmaet at vide, hvor meget lønnen er hver uge, Det handler ikke så meget om, at arbejdet bliver gjort hurtigere. Firmaet kører med timeløn i de tre kommuner på Fyn, men kan faktisk ikke sige, om det er bedre for am, da der vist ikke er færre skader. Interessant nok er det altså heller ikke dyrere. Men vi føler os lidt sikrere med akkorden. Men med akkorden er det vigtigt at finde et fornuftigt leje. For os er medarbejderdeltagelse helt fint, men nogle kommuner ønsker det ikke. Man kunne godt give skraldemanden mere kompetence, fx vejledning og kontrollere sortering kontrollere, men det skal der nok være et incitament til, penge. Skraldemand: Henning Borgersen, driftsleder ved Meldgaard, men selv timelønnet skraldemand til dels beskæftiget med at hente glemmere, bedømme tvivlstilfælde mv. Henning kalder sig selv moderne tillidsmand. Hasbjerg Kommunerne er gode til at rette fejl. Hvis folkene melder ind, tager jeg ud og besigtiger, og så tager jeg fat i kommunerne. Hvis støv, aske mv. lægger de en seddel, ellers ikke, men siger det til mig, og så bliver det rettet op. Kommunerne er ikke bange for borgerne. Nogle steder er henterne lidt længere end 25 m., men så får vi lidt ekstra. Hvis borgerne ikke retter ind, så bliver der ikke tømt! Også når træer og hegn ved tilkørselsveje\n13 13 trænger til at klippes, virker det. Det har bl.a. betydning for at vi kan bruge spejlet, Jeg tager rundt og kigger og giver kommunen besked. Kommunen siger: så lad være med at køre derned næste gang. De tager ansvar. Vi har ingen skader, kun almindelig sygdom. Skel-reglen er afgørende for de gode forhold og så timelønnen. Der er ingen problemer med at lægge sedler fx, vi har jo tiden til det! Vi giver os også tid til at snakke, men hinanden og med borgerne. Vi synes vi har det rigtig godt og alle folkene er enige om at det er godt med timelønnen, ingen ønsker sig tilbage til akkorden. Det er resultat af, og det kræver selvjustits. Hvis ikke der er denne bevidsthed blandt folkene kan timeløn også blive til en fyraftensakkord. Vores arbejdstid er vel 80 timer på 14 dage. Hvad der er udover 2 x 37,50 time får vi almindelig overtidsbetaling for. Lønnen er 122 kr. + anciennitet, som er 5,40. Det kræver også, at vi har samvittigheden til det. Der er ikke noget med at hænge ude i byen, der bliver arbejdet jævnt. Alderen går fra 21 til 61år.. Meldgård kører også i Vissenbjerg og Årup, men der er sække og akkord og mange problemer. Initiativet til timelønnen kom fra mig, men firmaet var med på den. Der er ingen tvivl om, at hele udbudsræset presser firmaerne ned i pris og folkene op i tempo, pga. akkorden. Det er først og fremmest på at få arbejdet gjort hurtigere og dermed med risiko for arbejdsmiljøet, at firmaerne kan få prisen ned. Vores firma har lige budt på Fåborg, men den løb en anden pga. lavere pris. Der burde arbejdsmiljøhensynet have været mere inde i udbudet..\n14 14 Høje Tåstrup kommune Informanter i kommunen: Ras P. Rasmussen, planlægger. Skrev udbuddet for kommunen som konsulent i Vestforbrænding, men var også tovholder på kontrakten, er nu ansat i kommunen Der indsamles overvejende i sække Kommunens overvejelser i forbindelse med udbudet og udbudsteknik Arbejdet med udbuddet foregik som den normale kommunale sagsbehandling op til politiske udvalgsmøder, men meget selvstændigt. Udvalget tog kun stilling til det endelige forslag (i punktform), men tilføjede selv punktet om social klausul. Tildeling af kontrakten sker efter økonomisk mest fordelagtige tilbud, hvor prisen vægter 50 %, kvaliteten 40 % (fordelt på minimering af klager, minimering og håndtering af driftsforstyrrelse og kvalitetssikring) og miljø- og arbejdsmiljøforhold 10 %. Vi gik lidt på listefødder i forhold til arbejdsmiljø og miljø aht. Konkurrencestyrelsens regler, turde ikke vægte det mere end 10 %. Man må fx ikke stille krav om, at renovatøren er miljøcertificeret for han kan jo på andre måder være lige så god!, jf. KS s hjemmeside. Kun hvis kravet har specifik betydning for opgavens udførelse, må det stilles Helsinkisagen. Vi ville gerne have stillet krav omkring læssehøjde, håndvask, støj etc., men turde altså ikke! Kravene skal være relateret til opgaven. Min kollega, der kom fra Carl Bro, var meget præget af deres juristeri. Det gjaldt om at sikre sig på alle mulige måder. Det gik ud over miljøengagementet. Man kunne jo risikere en stævning fra en renovatør. På den anden side er firmaerne glade for at få præcise krav, så konkurrencebetingelserne er ens for alle. Det er vigtigt at få renovatørerne til at give helt præcise bud på, hvordan de vil løse krav, hvad vi har forsøgt. Men så må man også kunne stille præcise krav fx var vi i tvivl om lav indstigningshøjde. Måtte vi skrive det ind? Desuden kan det være ret tekniske problemstillinger, som kræver faglig viden. Konkret valgte vi ikke at skrive lav indstigningshøjde ind som krav, men tog tilbudsgivernes eventuelle bud på det med i den endelige opgørelse ved vægtning af arbejdsmiljø og pakkede nogle miljøkrav med ind i mit suk. Kommunens udbud indeholder en meget direkte opfordring til de bydende om at være med til at komme ud over de stive rammer, som EU-reglerne og konkurrencen påtvinger alle parter, med upræcise erklæringer om hvor gode de er, som kommunen ikke kan vurdere ordentligt og give points efter (se klummen s. 28). Tilbudsgiverne opfordres til at give præcise redegørelser for kvaliteterne i virksomheden, dens organisation, det anvendte materiel, medarbejdernes uddannelse, den praktiske udførelse af det daglige arbejde, og der gives videre eksempler på, hvad en sådan præcis beskrivelse kan indeholde, især fsva. miljø og arbejdsmiljø Det er jo heller ikke en ubetinget støtte til skraldefolkene vi er ude på. Hvis et tilbud var baseret på god kvalitet i øvrigt og havde andre am-krav på plads og det så kunne blive lidt\n15 15 billigere ved at renovatøren havde nogle lidt ældre biler i overskud, var det jo svært at sige nej. Kommunen oplever en klar modsætning mellem vanskelighederne ved at udtrykke præcise krav ift. Konkurrencestyrelsens overvågen og ønskværdigheden af dem bl.a. for at kunne argumentere ordentligt for, hvorfor den ene vælges frem for den anden. Kommunen ser principielt to muligheder for at få arbejdsmiljøet med. Ved præcise krav eller ved at tage det med i vægtningen. Udbuddet benytter begge former. Samtidig må man ikke regne opfyldelse af præcise krav med i vægtningen. Derfor har vi selvstændigt beskrevet, hvordan de 10 % kan udfyldes. Vi ville gerne have lavet en mere præcis liste over punkter, man kunne få point for, men var altså usikker på, om det var tilladt for KS. Udbuddet anfører, at Renovatøren vil blive vurderet på de tiltag, denne har foretaget eller agter at foretage med henblik på at minimere risikoen for arbejdsulykker. Der afkræves desuden en specificeret beskrivelse af, hvordan renovatøren vil sikre kvaliteten i det daglige arbejde, herunder, hvordan arbejdet bliver udført i henhold til beskrivelserne i udbudsmaterialet, hvordan renovatøren vil minimere og håndtere driftsforstyrrelser og medarbejder/materielmangel og hvordan han vil nedbringe uønskede miljø- og arbejdsmiljøpåvirkninger, herunder minimere risikoen for arbejdsulykker, tunge løft ved arbejdsgangene mv. Beregningssystemet vi anvender ved vægtningen er med for at gøre det gennemskueligt for tilbudsgiverne, hvordan man bedømmer de andre forhold end prisen. For miljø og arbejdsmiljø er der 10 points til rådighed for hver renovatør i princippet. Den mest miljøvenlige får konsekvent 10 point, og så ranker de resterende nedefter. Desuden opskalerer vi, for at den endelige vurdering holder sig til at prisen er 50 %. Kontraktperiode, personaleovertagelse og driftsform Kontrakten løber 5 år. VOL gælder Udbuddet anfører, at kommunen skal godkende renovatørens køreplan Ras P. Rasmussen nævner, at kommunen ikke ønsker hverken toholdsskift eller 4-dages uge. Indsamlingen må ikke starte før Principielt er vi dog åbne for andre måder at organisere arbejdet på, hvis det kan få prisen ned, uden at det er på bekostning af arbejdsmiljøet. Der benyttes ikke specifikke mål for arbejdsmiljøvurdering af renovatør, men renovatørens egen redegørelse for arbejdsmiljøtiltag indgår i vurdering af tildelingskriterier. Oplysning om vanskelige afhentnings- og indsamlingsforhold i udbudsmaterialet Vi har en liste over problemadresser. Den blev ikke sendt ud med udbudet. Den revideres, er dynamisk, men selvfølgelig kan renovatøren rekvirere den. Udbudsmaterialet indeholder en detaljeret beskrivelse af et antal beholdere, der skal ophejses fra kælderniveau eller hentes med kranbil og udbeder sig specifikt renovatørens pris for disse ydelser. Procedure for løsning af problemadresser\n16 16 Udbudsmaterialet anfører, at Adgangsvej og standplads skal generelt opfylde ATanvisning der er endnu nogle få adresser tilbage, hvor adgangsvejen ikke opfylder alle kravene, men kommunen arbejder på at få disse sidste adresser på plads. Indtil dette er lykkedes skal renovatøren acceptere, at afhente affald fra disse adresser til gældende enhedspriser. Udbuddet indeholder i øvrigt udførlig beskrivelse af kommunens krav til adgangsveje mv. samt forholdsregler for renovatør og mandskab, når forholdene ikke er i orden, herunder at afhentning kan undlades, når det er aftalt med kommunen. Ras P. Rasmussens understreger kommunens principielle holdning til, at det er den, der har ansvaret for at bringe adgangsforholdene i orden, hvilket man har gjort ganske klart i udbudsmaterialet. Kommunen har været lidt tilbageholdende med at stille kravene til grundejerne, men den vil samtlige problemadresser til livs, og der foregår hele tiden en indsats. Kommunen havde i en periode skraldemændenes lokale sikkerhedsrepræsentant siddende i sit servicecenter som kulturformidler og som en del af kommunens indsats for at bringe adgangsforholdene i orden. Der er i dag en steder tilbage, som ikke er i orden, nogle af dem er ret umulige og lader vi lidt ligge, fx. en psykisk syg, hvor vi selv sammen med skraldefolkene tog ud og flyttede stativet ovenfor et par trin, men efter 14 dage flyttede han stativet tilbage igen, og så lod vi det ligge. Der findes krakilere. Hvis skraldefolkene meldte ind, og vi ikke kunne få borgeren til at makke ret, ville jeg bede dem selv få fat i AT, altså hvis de ikke ville afvente den tid det ville tage for mig at få noget skriftligt til borgeren igennem systemet.. På den anden side er to trapper jo ikke i sig selv nedslidende. Vi har ingen regel om, at borgerne selv kan sætte sækken ud, hvis deres adgangsvej ikke er i orden. Vi synes der skal være et stativ. Vi må være forberedt på, at en henvendelse til borgerne kan ende med en politianmeldelse for ikke at overholde regulativet, og selvfølgelig skal det over byrådet. Indtil videre har vi fået borgerne til at makke ret (med de få undtagelser, som vi lader ligge). Hvis en kommune siger, at At-anvisningen ikke kan bruges som dens hjemmel, så gælder det da blot om at få disse regler ind i regulativet! det er de nu i Tåstrup. Vi er heller ikke meget for dispensationer målet helliger midlet. Fx må kommunens socialafdeling hjælpe damen i kørestol, der ikke kan løfte stativet op til gadeniveau. Da vi skrev AT-reglerne ind, måtte vi jo nogle steder definere/forklare, hvordan de skulle forstås. Eks. skriver vi ikke noget med Newton ind, men skriver, at der skal være kørefast underlag og definerer det ved at sige, at der ikke må kunne ses hjulspor. Vi ved ikke, om der måske er nogle adresser, hvor skraldefolkene selv har fået den flyttet - eller lavet aftale med borgerne om, at de stiller den ud. I princippet kunne skraldefolkene også godt have aftaler med borgere om, at de alligevel hentede sækken manuelt, og så fik et par bajere, men her er tilliden til vores skraldefolks selvjustits, som vi har mange gode erfaringer med afgørende. Kommunen er på vej med Reno-web - men kan nu ikke rigtig se, hvad det har med arbejdsmiljøet at gøre! Som det er nu, skriver folkene en seddel til borgerne og indberetter\n17 17 pr. mail til firmaet, når der er problemer. Men der er jo en psykologisk barriere ift.at skrive for meget. Nyindflyttere får vores affaldshåndbog, men den har ikke noget om adgangsveje. Så meget synes vi heller ikke vi skal fylde borgerne med, det er et spørgsmål om prioritering. Udbuddet indeholder ikke særlige krav vedrørende kvalitetsstyringssystemer udover præcise oplysninger herom under tildelingskriterier. Man kan sige, at udbuddet forholder sig direkte til de konkrete kvalitetsmål og praksisrettede løsningsprocedurer frem for dokumentation og formaliserede procedurer. Specifikke arbejdsmiljørelaterede krav til opgavens udførelse Udbuddet specificerer, at renovatøren er forpligtet til at medvirke til regulativhåndhævelsen efter nærmere aftale med kommunen, og at Arbejdstilsynets regler, anvisninger og retningslinier i alle tilfælde skal overholdes. Vaccination kræves. Der er desuden krav om anvendelse af kærre. Endvidere specificeres krav om anvendelse af hejseredskaber og kranbil. Vi mangler ikke instrumenter i kontrakten ift. arbejdsmiljøet. Ikke haft nogen sager. Det må nok tilskrives samarbejdet med folkene. Vi er opmærksomme på, at de ikke starter for tidligt. Har haft nogle klager og er gået til firmaet, der så stopper det hos folkene - et stykke tid. Vi var opmærksomme på bekendtgørelsen om at tage arbejdsmiljøhensyn i udbuddet, og overvejede bl.a. et bonussystem omkring brug af kærre, men det bliver nok svært ift. den gældende overenskomst. Det er firmaets politik, at jeg ikke må snakke med tillidsmanden, der er vores reelle samarbejdspartner, uden at skrive et officielt brev! Men det er mig skraldemændene ringer til, da jeg er tovholder, eller SR ringer, når der er problemer. Vi skriver så direkte til borgerne og vedlægger en folder, evt. sender vi et nyt, lidt skarpere brev. Krav vedrørende mandskab, uddannelse og arbejdsmiljøpolitik Udbudsmaterialet lægger vægt på, at skraldemanden skal kunne optræde som kommunens repræsentant og være behjælpelig med information over for borgerne. Medarbejderne skal have modtaget en rimelig uddannelse, og der specificeres krav til indholdet af denne. Der afkræves endvidere oplysninger om renovatørens personale- og uddannelsespolitik. Der er ikke krav til en arbejdsmiljøpolitik, men som det er fremgået udførlige krav til overholdelse af konkrete arbejdsmiljømål. Opfølgning, kontrol, kommunal medvirken og samarbejde Som det er fremgået, er der en høj bevidsthed om det kommunale medansvar for arbejdsmiljøet i Høje Tåstrup, som i udpræget grad kommer til udtryk i udbudsmaterialet. Vi er klart uenige med KL i, at vi ikke kan og bør stille disse krav til borgerne, og det skal selvfølgelig fremgå af udbudsmaterialet. Det står jo netop i Miljøstyrelsens Affaldsbekendtgørelse, at der er noget herom, kommunerne skal skrive i regulativet, ligesom der er noget med placering, tømning, afhentning osv. Der kan da ikke være noget i vejen for, at når vi så skriver det ind, at vi så lægger os op ad en anden myndighed.\n18 18 I forhold til hvad nogle kommuner måske gør, synes vi netop det var bøvlet at have kravene til adgangsvej mv. stående ved siden af, som vi havde tidligere. Vi vil selv have hånd i hanke med det, og vi får det igennem hos borgerne i kraft af at vi beder om det. Vi har jo myndigheden! Men Ras P. Rasmussen understreger kommunens synspunkt om noget for noget, hvis vi har indrettet adgangsvejene, så skal skraldefolkene også bruge kærren! Vi tager tit fat i renovatøren omkring arbejdsmiljøet, fx hvis folkene har ladet affaldet stå. Også hvis vi hører om eller ser, at der ikke bruges kærre, tager vi fat i renovatøren/folkene. Tillid og deltagelse Vi synes nu det går godt i Høje Tåstrup, men kontrollerer ikke så meget. Der er opbygget et tillidsforhold med folkene, især deres tillidsmand, Finn. Ham stoler vi på. Han står inde for folkene og er meget seriøs. Det virker også som om der er en god bevidsthed om at passe på sig selv blandt folkene. Vi modtager sjældent indberetninger, så vi går ud fra reglerne respekteres. AT-kravene er jo i regulativet og vi er helt indstillet på at rette adresser op, dunke borgerne i hovedet. Finn får i øvrigt udbudsmaterialet og kan checke, hvorvidt det kommer til at forbedre/forværre arbejdsmiljøet. Udfører: Marius Pedersen informanter: Jørgen Würtz Jensen, regionsleder for Sjælland, Kim Hetner, driftsleder Nicolaj Boss Nielsen, sikkerhedschef Da vi fik Høje Tåstrup sidst var vi ikke billigst, men tilbudet var baseret på at følge reglerne. I Høje T er vi længst fremme med kvaliteten. Alt med arbejdsmiljøet er på plads, og det er vores gode folks skyld. Der har været mange møder med kommunen. Jimmy, SR, sad på rådhusets Servicecenter - betalt af os - og kørte ud når folkene ringede og der var problemer. Det var et krav fra kommunen og med i udbudet. Kommunen kan stadig trække Sikkerhedsrepræsentanten ud og bruge. Det så vi gerne mere af. Derfor er Høje T. så langt. Nikolaj: Der er en vis konkurrence blandt firmaets sikkerhedsgrupper om at være bedst. Der hvor sikkerhedsarbejdet kører, hvor arbejdsmiljøet er bedst, er der hvor kommunerne gider gøre noget - fx. tager med os ud at køre og gennemgår vores registreringer. I Høje Tåstrup kører alt på et højere plan. I Høje T har vi vundet 3 gange. Vi er glade for og enige med kommunen om uddannelseskrav. Vi har gennemført 2 gange AMU-kurser, et særligt på Landtransportskolen og et internt med ekstern underviser. Har haft lærling i Gentofte og i Høje Tåstrup. Der er krav om udd.certifikat i kommunen, og det er godt. Der er lavet en bog om Høje Tåstrup-uddannelsen, Chauffør med renovation som speciale.\n19 19 Vores økonomifolk kan godt presse os lidt til at spare på bilerne. Vi prøvede det ift. Høje T, men det gik ikke. Toholdsskift er heller ikke muligt. Ikke hvis man skal følge AT-reglerne. Ved toholdsskift bliver arbejdsdagen let 42 timer, og hvis folkene så tilmed siger at de vil arbejde efter reglerne, så knækker filmen. Hvis folkene selv siger nej til toholdsskift, så går den ikke! Hvis der er ekstraarbejde, er det aftalt med os. Vi ser heller ikke dobbeltbeskæftigelse blandt folkene i Høje Tåstrup. Vi kører helst med busser, dvs. biler med lav indstigning. Det gav kommunens udbud mulighed for at komme med. Der var også krav om en særlig bil udstyret med kran, så den kunne hente i kældre mv. Det er godt. Der var en avisartikel, vist Ekstrabladet, om at der arbejdsmiljømæssigt var bedst i Høje T., mens de kommunalt ansatte et eller andet sted havde det værst. Men det er umuligt at sikre et godt arbejdsmiljø, hvis ikke folkene selv vil! Kærrerne i Høje T. koster 8000 stykket - specielt bestilt hos Tåstrup-smeden, med automatisk af- og påsætning Vi ser meget gerne medarbejderdeltagelse og bruger i høj grad selvstyrende grupper på Sjælland - med egen computer koblet til vores netværk. De kører selv 23 mand i Høje T. Finn tilkalder mig, hvis der er noget, og vi mødes i SID Tåstrup Vi er glade for, at kommunen bruger VOL. Interessant nok siger vore advokater, at den faktisk gælder uanset om kommunen udtrykker det eller ej. Alle vognmænd er jo interesseret i at overtage de gamle folk. Men så længe det er uklart, tør vi ikke andet end at opsige folk, når vi mister en kontrakt, ellers risikerer vi at hænge på 20 dages opsigelse. Vi mener jo vi er forpligtet til at overtage nye folk. Hvis kommunen siger, at VOL skal gælde, slipper folk for at skulle søge og dermed usikkerheden. Hvis en vognmand har hår nok på brystet til ikke at sige sine folk op og i stedet sige til folkene: I kan roligt regne med job hos den nye, og det så ikke sker, så vil der komme en sag. Det kommunerne er bange for er ancienniteten - den større lønomkostning det giver. Vi beregner i tilbud med en anciennitet fra 3 år, har ikke råd til at gå ud fra at VOL gælder. Jørgen Würtz er bange det igen er rådgivning fra Carl Bro, der forplumrer! At bruge bod/bonus på arbejdsmiljø er ok for os. Hvis der falder bod for skraldemandens fejl, så betaler vi klart - er vi utilfredse med ham, kan vi sige ham op. Hos os er det sådan, at den der ikke vil bruge kærren har smidt sig selv ud! Men det skal være retfærdigt, noget vi selv er herre over. Skraldemand: Finn Kristiansen, tillidsmand ved Marius P i Høje Tåstrup og for de ansatte på hele Sjælland. Høje Tåstrup er Danmarks bedste kommune at køre skrald i - sådan som vi kører. Vi var jo lidt med ved udarbejdelsen af udbudsmaterialet. AT s regler og kommunens medvirken er slået fast. Alene det at jeg fik lov at deltage var afgørende. Vi har et godt samarbejde med Ras, når der er problemer.\n20 20 Vi bruger altid kærre her. Jeg ved selvfølgelig ikke lige hvordan den bruges af alle. Det har måske givet lidt problemer at vi er begyndt at køre til Vestforbrænding, så har vi ikke helt det samme styr på det, har fx hørt noget om, at nogle er begyndt at samle til bunke, men det tager SR fat i. Vi vil have slået fast, at de er tre, når de læsser af, så bliver der ikke samlet så meget.. Der har dog ikke været nogen klager over det. Ingen andre kommuner i området har så god en arbejdsmiljøstandard som vi, og det er fordi vi selv vil det. Jeg kører rundt og kigger. Måske Greve efter de har fået ny renovatør, men hvorfor skal de starte kl om natten? Vi starter først kl Trafikken kan da ikke forklare forskellen. Overudbæringer er der kun ret lidt af, 150 i snit pr. uge, og vi sørger for, at det er fordelt på alle. Vi lægger vægt på at være nok folk, regner med at ansætte en ny mand snart. Helt anderledes fx. i Solrød, hvor jeg også er TM for folkene, men de er uden for pædagogisk rækkevidde, kører i gennemsnit 350 overudbæringer pr. mand, deres talsmand alene 700. De fiser af sted. Her hos os er der ingen der løber. Vores kærrer har vi selv været med til at designe. Selvfølgelig kan man smide 20 sække på dem, det har jeg set nogle gøre i andre kommuner, men det er helt uforsvarligt, så skal der uafladeligt løftes over skulderhøjde, og den bliver tung at køre. Vi laster højest 5 sække, men lader det afhænge af, om løftet kan udføres uden at anstrenge sig\nPalle Nissen, R98 og Ole Busck, AAU\nSkraldemænds arbejdsmiljø gennem 25 år Palle Nissen, R98 og Ole Busck, AAU I starten af 90 erne var alle, regering, kommuner mv. optaget af at gøre noget ved affaldsproblemerne. Det var skraldemændene\nFremtidens skraldemand - opfølgning og seneste resultater Ole Henning Sørensen & Peter Hasle Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Work and life quality in new & growing jobs WALQING Lissabon\n1 Arbejdsmiljøet ved udbud af renovationsarbejde Demonstrationsprojekt for indarbejdelse og efterlevelse af arbejdsmiljøkrav ved udbud og udførelse af renovationsopgaver Projektet er udført for Branchearbejdsmiljørådet


En blandet omgang for Line, men Bronzemedalje med hjem\nEM for Hold blev en blandet omgang for Line Dam der er glad for bronzemedaljen til Danmark.\nDet var 3. år i træk, der blev kørt i Gdansk i Polen og Line har denne melding fra weekenden.\n- Det havde regnet lidt så banen var tung i træning, men det gik okay, og jeg havde det sjovt på banen. Til kval heatet havde vi trukket nr. 13, hvilket betød at Sara og jeg skulle til bommen som henholdsvis nr. 13 og 28, da vi var 15 hold, fortæller Line.\n- I kval heatet holder jeg på ydersiden, men fik ikke den bedste start, jeg lå omkring nr. 10, men væltede og endte som nr. 12, og Sara som nr. 6 også efter et styrt. Derfor kvalede vi som nr. 5, lyder det fra Line om lørdagen.\n- Første heat søndag var jeg fra start som nr. 4 og havde faktisk et rigtig godt heat, men lod desværre to komme forbi. Jeg sluttede som nr. 6 lige bag 3,4 og 5.\n- Til 2. Heat begynde det at regne mega meget, og banen blev totalsmadret. Så det drejede sig om overlevelse. Jeg var nr. 3 fra start og kørte stille og roligt mit eget heat, jeg væltede dog ned af et hop på sidste omgang, men holdt en 6. plads i mål.\n- Samlet blev Sara og jeg nr. 3, hvilket var fint efter omstændighederne og hård konkurrence i år, lyder det fra Line, der med Sara kørte en fin bronzemedalje hjem.\nBillede Line Dam og Sara Andersen jernladies med landstræner Emil Larsen.


Køb Fee Brothers Whiskey Barrel Aged | Pris og udtalelser hos Drinks&Co\nSMAGSNOTATER: Farve: mørk rød, kanel bark. Lugt: aroma af kanel, citrusfrugter, urter og whisky i baggrunden. Smag: smag af mynte te, kamille, citrus gejst og dybere toner. Smag bitter, men med en friskhed af mynte, antydninger af svesker og kogt frugt. PRODUCER: Fee Brothers. LAND: USA. DETALJER FOR FORBEREDELSE: brugte whisky tønder forkullet eg Tennessee, frisk tømt så, at træet stadig er gennemblødt med whisky alderen til at producere denne særdeles bitter. ALKOHOL: 17,5%\nBeskrivelse af Fee Brothers Whiskey Barrel Aged\nFarve: mørk rød, kanel bark.\nLugt: aroma af kanel, citrusfrugter, urter og whisky i baggrunden.\nSmag: smag af mynte te, kamille, citrus gejst og dybere toner. Smag bitter, men med en friskhed af mynte, antydninger af svesker og kogt frugt.\nDETALJER FOR FORBEREDELSE: brugte whisky tønder forkullet eg Tennessee, frisk tømt så, at træet stadig er gennemblødt med whisky alderen til at producere denne særdeles bitter.\nBedømmelser af Fee Brothers Whiskey Barrel Aged\nDin bedømmelse af Fee Brothers Whiskey Barrel Aged:Sats Fee Brothers Whiskey Barrel Aged:\n- Frisk tømt eg whisky tønder fra Tennessee, til interiør forkullet og gennemvædet med alderen whisky, anvendes af Fee Brothers alder aromatiske bitter.\n- Smag resultatet af sammenblanding af disse store smagsoplevelser.\n- denne præmie bitter er en strengt begrænset oplag element, og de flaske det kun en gang om året i foråret.\n- Når det er gået det er gået (indtil næste år alligevel).\nHvis du kunne lide Fee Brothers Whiskey Barrel Aged , kan du også nyde ...\nDu kan også købe Fee Brothers Whiskey Barrel Aged ...\nHvis du ønsker at købe Fee Brothers Whiskey Barrel Aged, om Drinks&Co finde de bedste priser på Bitter af Fee Brothers.


[quote="Kim Ludvigsen"]Jeg har lige repareret ankret i den pågældende artikel. Dette bliver en hård nød at knække manuelt, fordi man skal ind i koden for at finde ankret. Nok noget vi skal have fat i Mozilla om - evt. sammen med problemet med SLUG'en, da de er relaterede. Ankret laves åbenbart ud fra overskriften, men det forvanskes. Ankret på "Privatlivspørgsmål" er således "w_privatlivsspairgsmacl". Det kunne se ud som om, dette også har noget med forkert oversættelse af de specielle danske bogstaver at gøre, ligesom SLUG'en.[/quote]


Pædagog til Mælkebøttens vuggestue | Dit Køge\nDer søges lige nu en pædagog til et barselsvikariat. Stillingen er på 30 timer med start d. 1. august.\nDagtilbuddet Mælkebøtten er en integreret 0-6 års institution med en vuggestue- og en børnehaveafdeling med 3 stuer i hver afdeling samt en indsatsgruppe. I vuggestuen er de 7 pædagoger, 3 pædagogiske assistenter og 2 medhjælpere. De har 12 børn og 4 medarbejdere i hver vuggestuegruppe.\nDagtilbuddet Mælkebøtten er en del af Område Midt og ligger ved siden af Køge Stadion og Køge Musikskole og tæt på skov, strand og by. Fokus for deres arbejde i Mælkebøtten er inkluderende børnefællesskaber, musik, kunst og det gode forældresamarbejde.\nDe er i gang med at udarbejde en musikprofil i samarbejde med Køge Musikskole hvilket bl.a. indebærer undervisning for personalet. De får hjælp af 2 ansatte fra musikskolen 2 gange om ugen, der dels underviser dem i guitar, tromme og marimba og dels støtter dem i arbejdet med at inddrage børnene i musikkens verden. De arbejder med fordybelsesgrupper hver uge, hvor alle børn i mindre grupper laver musik, leg og bevægelse.\nVil du vide mere om jobbet, så læs videre her. Ansøgningsfrist: 26. juni 2022.


Single Svendborg mænd der er interesseret i affære Dating, Dating Utro\nLeder du efter Svendborg mænd? Søg gennem de nyeste medlemmer nedenfor og find din perfekte partner. Kom i gang med at flirte og aftal et rendezvous i denne uge. Vi har masser af andre medlemmer på udkig efter en date med nogen som dig! Opret din 100% gratis profil her\nJeg er en 25 år gammel Mand på udkig efter Kvinde fra Svendborg. Registrer dig gratis og se den fulde profil Hvis jeg lyder interessant Send mig en besked. Jeg ser frem til at høre fra dig\nsingle og i nærheden af Svendborg? Send mig en besked\nJeg er en ung, charmerende og frisk fyr som er ude efter en hed flirt ;)


Perfekt skur til villahaven | Gør Det Selv\nBygninger Redskabsskur Perfekt skur til villahaven\nEndelig et modulopbygget skur, som nemt finder plads i din have. Det måler kun 1,5 m i dybden, og du kan udvide det i længden, som du vil. Og så er det superlet at bygge.\nAf Peter Svendsen – 8. april 2015\nDette skur er så let at bygge og fylder så lidt, at du kan have det hvor som helst i haven.\nDet behøver slet ikke at være svært at bygge et skræddersyet skur til haven. Skræddersyet, fordi det er modulopbygget og lige til at forlænge, så meget som du har behov for. Vi bygger skuret af tre moduler a 90 cm, hvor det midterste modul forsynes med en skydedør. I alt måler skuret 150 x 270 cm, men du kan sagtens bygge flere moduler sammen.\nDet skur, vi bygger her, er pivutæt med vilje. Det blæser faktisk ind foroven. Det er nødvendigt, når skuret er uisoleret og uopvarmet. Var skuret tæt, ville der samle sig en masse fugt indeni, som ville få dine haveredskaber og cykler til at ruste på ingen tid.\nAt skuret er åbent og uisoleret gør, at det er supernemt at bygge. Sæt kun fem-seks dage af, fra materialerne er kommet hjem, det skulle være rigeligt. Og der er ikke noget svært her, følg vores anvisninger, og kig på konstruktionstegningen, så er du rustet til at bygge et smart og rummeligt skur, som vil gøre dine naboer misundelige.\nDu kan finde mere inspiration om redskabsskure her.\nDer skal ikke så meget specialværktøj, skal til for at rejse et skur som vores. Men du vil dog have stor gavn af noget, der kan bore/grave huller til de lodrette stolper. Bruger du en spade, skal du grave meget brede huller for at kommed de 90 cm ned, der er nødvendige for at nå ned i det, der kaldes frostfri dybde. Og det skal du, hvis du vil undgå, at frosten med tiden skubber dine pæle op.\nMed et pælebor og en pælespade kan du bore og grave et fint afgrænset hul i tilpas dybde og med faste lodrette sider.\nStart med at markere, hvor skuret skal stå. Det gør du nemt ved at lægge brædder ud som vist og slå en pløk eller en bræddestump i jorden, hvor den første hjørnestolpe skal rejses.\nFå fat i en pælespade og et pælebor. De to redskaber supplerer hinanden godt og koster ikke alverden. Så skal du alligevel snart skifte hegnet ud, kan du lige så godt købe begge dele. Ellers kan de lejes i byggemarkederne.\nStart på det første hul med pæleboret. Det drejes med tværpinden i toppen. Hvis jorden er tilstrækkelig blød, går det lynhurtigt at lave et hul. Støder du på stenet jord, skifter du redskab.\nHug pælespaden ned i hullet med åben klo. Pres håndtagene sammen, og løft jord og sten op. Gentag, til hullet er mindst 90 cm dybt. Skift evt. tilbage til pæleboret, hvis jorden bliver blød igen.\nHæld grus i bunden. For at lede vand væk fra stolperne er det en god idé at smide nogle sten og et par skovlfulde grus i bunden af hullet. Stamp gruset hårdt med en stolpe, så underlaget bliver fast.\nDet nye skur bygges på et skelet bestående af syv stolper. I stedet for at købe 10 x 10 cm stolper vælger vi at samle dem selv af to planker, som måler 45 x 95 mm. Det er der to gode grunde til. Den ene er, at hele stolper har en tendens til at vride sig, når de bliver fugtige, det sker ikke med stolper sammensat af planker.\nDen anden grund er, at vi skal lægge tagkonstruktionen op i hak øverst på stolperne (sadler), og de hak laver vi nemt ved blot at save 12 cm af den ene af plankerne i hver stolpe.\nVi bruger trykimprægnerede stolper, da de skal ned i jorden og derfor udsættes for en del fugt.\nSaml de syv stolper (A). Hver stolpe samles af to 45 x 95 mm trykimprægnerede planker. Hold sidekanterne i plan, evt. med en spændetvinge, mens du skruer 5 x 80 mm skruer i pr. 30 cm.\nBank forreste venstre hjørnestolpe hårdt ned i bunden af hullet i jorden. Giv stolpen to skråstivere, og ret den ind, til den står i lod på begge ledder. Skråstiverne kan du gøre fast til pæle.\nFyld jord rundt om stolpen. Kom kun ca. 10 cm jord i hullet ad gangen. Komprimer jorden ved at banke et bræt ned i hullet omkring stolpen. Evt. tørbeton i bunden hærder op med jordens fugt.\nTegn nu alle fire frontstolpers placering op på to lige brædder. Et til bunden og et til toppen. Lav to brædder til de tre stolper i bagvæggen også.\nLæg forreste placeringsbræt ud for hjørnestolpen, og lav tre huller i jorden ud for markeringerne på brættet.\nGør nu placeringsbrættet fast til hjørnestolpen med en 5 x 80 mm skrue på skrå. Øverst på stolpen gøres det andet placeringsbræt fast. Understøt det midlertidigt i den anden ende.\nRejs hjørnestolpen i den anden ende. Skru placeringsbrædderne fast, og stiv stolpen af. Rejs nu de to mellemstolper, og gør dem fast til brædderne ud for markeringerne.\nMærk skurets dybde (150 cm) af på et bræt, og læg det vinkelret på forreste placeringsbræt. Bor huller i jorden på begge sider efter de bageste placeringsbrædder, og rejs de tre stolper.\nSkuret er forsynet med et fladt tag med hældning ind imod haven. Det gør, at hældningen ikke bliver så stor, da der er grænser for, hvor højt du må bygge i et skel. Hvis du ønsker en stejl hældning, kan du flytte skuret ind i haven og bruge højere stolper i bagvæggen.\nSelve taget laver vi af såkaldte Ondu-lineplader, men du kan lige så godt bruge stålplader eller rupløjede brædder (med fer og not) med tagpap oven på.\nNår alle stolper er rejst, skal de kortes af i højden, så du får det rigtige fald på taget. Her skal der være en forskel på 25 cm, så de bageste stolper er højere end de forreste.\nSav de forreste stolper til som vist her. Skær forreste planke ned, så den er 12 cm lavere end den bageste planke. Sæt rundsaven til en savedybde på 50 mm, så du kun saver én planke over.\nGentag afkortningen med de bageste stolper. Bare husk, at de skal være 25 cm højere end de forreste. De hak, du har lavet, skal remmene ligge i.\nLæg remmene (B) op i hakkene, og bor hul i dem. Læg dem op i de hak (sadler), du lige har lavet, så de rager 50 cm ud i begge ender. Bor et 12 mm hul midt i remmen ud for hver stolpe (A).\nStik en 12 x 120 mm bræddebolt i hver af hullerne. Bank bolten i med en hammer. Kom spændeskive og møtrik på den anden side, og spænd til.\nSkær spærene (D) ud med 10° skrå snit, så bliver enden lodret pga. faldet. Bor to 6 mm huller i hvert spær. Læg spærene op på remmene, og gør dem fast med 6 x 160 mm skruer ned i remmene.\nNår du er nået hertil, kan du vælge at gøre taget færdigt og skrue sternbrædder (G) og vindskeder (H) på, før du sætter sider på. Skru lægterne (F) på spærene med cirka 37 cm’s afstand.\nSternbrættet (G) skrues på enderne af spærene (D) i niveau med lægterne (F). Vindskedebrædderne (H) skæres skråt af og skrues fast, så de rager 2,5 cm op over spærene og 4 cm ud fra sternbrættet.\nSkurets sider består af lodrette beklædningsbrædder, som skrues på tværstivere. Disse er gjort fast til stolperne med sømplader og beslagskruer. Det er en hurtig og holdbar løsning, som ikke er synlig udefra.\nFor at afstive skuret sætter vi vandrette tværstivere op mellem stolperne (stiverne kaldes også løsholter), og skråstivere skrues på stolperne indvendigt. Der skal skråstivere på begge gavle, på bagsiden af skuret og til højre for døren.\nSkær tværstiverne (E1, E2, E3) til, så de passer stramt mellem stolperne (A). Gør dem fast i begge ender med en hulplade og fem beslagskruer.\nOverkanten af den øverste tværstiver (E2) i gavlen flugter med underkanten af remmen (B) i fronten. Tværstiverne (E3) på bagvæggen gøres fast med vinkelbeslag fra bagsiden.\nSkru afstivende skråbrædder (N) fast til stolperne med 5 x 80 mm skruer. De må kun rage 4 cm ind over stolperne, så de ikke sidder i vejen for beklædningen.\nAlle vægge skal forsynes med stivere, inden de interimistiske afstivninger til stolperne fjernes. Når taglægterne er lagt på, kan vi holde rejsegilde.\nSkru beklædningsbrædderne (R) på med 5 x 60 mm skruer. I fronten skrues de fast foroven til underlagsbræd der (C), som er gjort fast til remmen (B).\nEn skydedør er let at bygge, når du bruger en 15 mm krydsfinerplade, som du forstærker med brædder langs kanterne og med to skrå brædder i et kryds hen over midten. Brædderne sikrer, at døren ikke slår sig - og så ser det pænt ud samtidig.\nHvis du vælger at bygge dit skur længere end det, vi viser her, kan du sætte en dør mere op. Så skal du bare gøre alu-skinnen, som dørene kører på, længere.\nGør kantbrædder (K1, K2) fast på dørpladen (J) med lim og 4 x 40 mm skruer. I bunden skal dørpladen rage 2 cm ud fra kantbrættet.\nStreg op på det første skråbræt (L), hvor det skal skæres for at passe ind i hjørnerne. Skær i stregerne, læg brættet på igen, og gør det fast med lim og skruer.\nStreg det andet skråbræt (L) op, og skær ud på samme måde. Husk at skære ud, så der er plads til det første skråbræt. Lim og skru nu de to dele fast.\nMonter de to rullebeslag i toppen af døren. Højden finder du ved at lægge en stump af aluvinkelprofilet (S) og et stykke 1 mm tykt pap som vist, mens du skruer rullebeslaget fast med to 8 x 60 mm bræddebolte og to skruer.\nMonter et 185 cm langt aluvinkelprofil (S) på en 4 cm bred liste (T) (savet ud af et bræt). Sæt listen langs underkanten af remmen (B). Brug 5 x 80 mm skruer, og sæt dem med 25 cm’s afstand.\nHæng døren på aluskinnen. Lav to stop for døren med gummidupper, der gøres fast med 5 x 80 mm skruer. Det ene stop placeres, når døren lige netop står åben, det andet, når den er lukket.\nForneden på stolpen laver du et styr til døren. Brug en 8 x 80 mm fransk skrue, et 17 mm langt alurør i 12 mm’s tykkelse og seks 8 mm skiver. Husk at bore for i stolpen til den franske skrue.\nTjek, at skydedøren kører, som den skal, og at stoppene sidder, hvor de skal. Tag døren af, og giv den grå træbeskyttelse. De dele på skuret, som endnu ikke er malet, får sort træbeskyttelse nu.\nFor at undgå, at der flytter fugle ind i dit skur, kan du sætte volierenet op i de åbne gavle. Det store tagudhæng gør, at regnen ikke kan slå ind gennem nettene.\nVores tagrendeløsning er lidt utraditionel, idet vi ikke leder vandet ned til en brønd gennem et nedløbsrør, men lader det løbe ned ad en galvaniseret kæde og ud på jorden. Så får du intet opsprøjt på skuret, når vandet plasker ned.\nGør volierenet fast indvendigt i begge sider med kramper eller papsøm. Klip det til først, så det passer til de trekantede gavlåbninger.\nLæg tagpladerne, så de rager 5 cm ud fra sternbrættet og med overlæg på to-tre bølger. Start med at sømme i siderne. I forreste og bageste lægte sømmer du på toppen af alle bølger. Øvrige sømmes kun på hver anden bølgetop.\nMonter tagrenden på konsoljern med et fald på 1 cm. Luk tagrenden i den ene ende, og skru en kæde fast i den modsatte ende, hvor vandet skal løbe ud.\n• 14 planker (A) a 330 cm til 7 stolper\n45 x 120 mm Superwoodplanker:\n• 2 remme (B) a 370 cm\n• 6 spær (D) a 195 cm\n• 4 tværstivere (E1) a 76 cm\n• 6 tværstivere (E2) a 132 cm\n• 6 tværstivere (E3) a 121 cm\n45 x 45 mm Superwoodlægter:\n• 6 lægter (F) a 364 cm\n26 x 120 mm Superwoodterrassebrædder:\n• 2 underlagsbrædder (C ) a 76 cm\n• 3 skråstivere (N1) a 200 cm\n• 1 skråstiver (N2), 330 cm\n• 1 sternbræt (G), 364 cm\n• 2 vindskedebrædder (H) a 200 cm\n• 2 kantbrædder (K1) a 190 cm\n• 2 kantbrædder (K2) a 62 cm\n• 2 skråbrædder (L) a 180 cm\n• 1 liste 26 x 40 mm (T), 185 cm\n21 x 120 mm Superwoodbeklædningsbrædder (sorte):\n• 38 brædder (R1) a 190 cm, ej på tegn.\n• 24 brædder (R2) a 250 cm, ej på tegn.\n15 mm vandfast krydsfiner:\n• Dørplade (J), 86 x 192 cm\n• Skruer: 4 x 40 mm, 5 x 60 mm, 5 x 80 mm og 6 x 160 mm\n• 7 stk. 12 x 120 mm bræddebolte med møtrikker og skiver\n• 4 stk. 8 x 60 mm bræddebolte med møtrikker og skiver\n• Aluvinkelprofil (S) 2 x 20 x 40 mm, 185 cm\n• 2 dør-rullebeslag\n• 1 stk. 8 x 80 mm fransk skrue\n• 6 stk. 8 mm skiver\n• 12 mm alurør, længde 1,7 cm\n• Volierenet og kramper\n• Galvaniseret bøjlegreb\n• 20 hulplader (sømplader)\n• 12 vinkelbeslag\n• Grå og sort træbeskyttelse\n• 360 cm tagrende med endelukning\n• 7 konsolbeslag\n• 250 cm galvaniseret kæde\n• 5 stk. Onduline-tagplader, 95 x 200 cm, ej på tegn.\n• 200 stk. Ondulinesøm\n• 2 gummidupper\n• 2 papstumper, 1 mm tyk\n• Pælebor og pælespade\nRegn med 5-6 dage inklusive tørretid på træbeskyttelsen.\nCa. 12.000 kroner for skuret i Superwood. Vælger du trykimprægneret træ, vil du nok kunne gøre det for det halve.\nHer er et projekt, som er lige til at gå til. Ingen svære samlinger og ingen avancerede konstruktioner.\nHer ser du, hvordan træskelettet til haveskuret ser ud. Oven på lægterne skrues et bølgepladetag, men du kan også sagtens lægge brædder og tagpap på. Faldet på taget kan du justere ved at gøre de bageste stolper højere.\nUnderlagsbrædderne (C) skrues på bagsiden af remmen (B), så beklædningsbrædderne kan gøres fast til dem foroven.\nSkydedøren består af en krydsfinerplade (J) med et afstivende kryds og en ramme. Meget enkel at lave og en stærk konstruktion, der ikke slår sig. Døren kører på rullebeslag, som hænger på en aluliste (S). Nemmere bliver det ikke.\nSkur med stort udhæng\nDer er mange dele og samlinger, du skal have tjek på.\nZoom ind og se, hvordan tagkonstruktionen er udført.\nSkelettet under beklædningen\nLæg mærke til de to skråstivere i hver side, som stabiliserer bygningen.\nStolperne er sat sammen af to kraftige brædder.\nFor at slippe for fugle, mus og rotter, monteres et finmasket volierenet i toppen af siderne.\nLigesom med siderne, er døren også afstivet med et kryds i midten.\nTEKNIK: Snorlige skruer på beklædning\nMed en boreskabelon går det hurtigt og bliver helt præcist\nNår du bygger et skur op imod et skel, må det normalt ikke være højere end 250 cm. Men spørg lige kommunen, du bor i. Nogle gange kan det derfor være smart at lave faldet den anden vej. Bare husk en tagrende ind mod naboen.\nLuk af i bunden\nHvis du vil undgå, at alle havens blade blæser ind i dit skur til efteråret, så luk det af forneden. Du kan skrue plader på indvendigt, eller du kan grave havefliser ned på højkant. Så er der lukket af.\nLÆS OGSÅ: Byg selv skur som samlesæt


Sygeplejersker kan ende med at strejke | Kristeligt Dagblad\nErhverv 25.03.21 Kl. 20:00\nSygeplejersker kan ende med at strejke\nMedlemmerne af Dansk Sygeplejeråd forkaster et forlig til en ny overenskomst og risikerer at havne i en konflikt, mens den globale coronapandemi raser.\nAnders Kühnau (S) og formanden for Dansk Sygeplejeråd, Grete Christensen, underskrev aftalen om overenskomst for ansatte i regionerne på et pressemøde den 20. februar 2021. Men medlemmerne af Dansk Sygeplejeråd har nu sagt nej tak med et knebent flertal. Foto: Martin Sylvest/Ritzau Scanpix.\nEt nej tak fra medlemmerne af Dansk Sygeplejeråd til et forlig om ny overenskomst kan føre til, at de havner i konflikt, samtidig med at sundhedsvæsnet er presset af den globale pandemi.\nDet står klart, efter at et knebent flertal af sygeplejerskerne stemte nej ved en urafstemning om forliget. Kun lidt mere end halvdelen af medlemmerne af Dansk Sygeplejeråd havde stemt.\nMen fagforeningens delegerede på en kongres tidligere på måneden var splittede. 75 stemte for at anbefale et ja, mens 61 stemte imod.\nDet handler blandt andet om løn, om et gevaldigt arbejdspres og samtidig høje krav om fleksibilitet, lyder det.\n- Og også en manglende anerkendelse i det daglige. Det er nu fejet sammen, og det tror jeg, at både arbejdsgiverne og politikerne skal lytte til nu, fordi det faktisk er ret alvorligt for vores sundhedsvæsen, siger formanden.\nDet er nu op til hovedbestyrelsen i Sygeplejerådet at beslutte, hvad der skal ske. De kan vælge at varsle strejke, eller de kan genoptage forhandlingerne med arbejdsgiverne. Herefter kan det ende med en tur i Forligsinstitutionen.\nOm risikoen for, at det ender med en strejke, siger hun:\nIfølge arbejdsmarkedsforsker og lektor Nana Wesley Hansen fra Københavns Universitet er det en svær situation for sygeplejerskerne.\n- Forligsinstitutionens formål er at mægle og forsøge at undgå konflikten. Men man opnår ikke nye gevinster ved at gå i Forligsinstitutionen, så sygeplejerskerne vil ikke få forhandlet mere i løn i den situation, siger hun.\nLaust Høgedahl, lektor ved Institut for Politik og Samfund ved Aalborg Universitet, understreger, at det er en meget usædvanlig situation, at medlemmerne går imod forbundets anbefaling.\nHan mener også, at en konflikt bliver rigtig svær for sygeplejerskerne midt under pandemien. Det vil for eksempel gøre det svært at planlægge nødberedskaber.\n- Og hvis det kommer til en konflikt, kunne man også godt have en formodning om, at den bliver afsluttet hurtigere end ellers med et regeringsindgreb, siger han.\nPå spørgsmålet om, hvad sygeplejerskerne kan få ud af den situation, de står i nu, siger formand Grete Christensen:\n- Det er rigtig svært at svare på lige nu.


Husk paraplyen: Mere regn på vej – flere oversvømmelser : HjørringAvis.dk – lokale nyheder fra Hjørring\nHusk paraplyen: Mere regn på vej – flere oversvømmelser\n15. oktober 2019 - kl.8:17 - af: HjørringAvis\nFor de mange danskere, der har haft vand i kælderen eller oversvømmede græsplæner denne weekend, er der dårligt nyt.\nDer er mere regn på vej, og fordi jorden nu er så mættet, får vandet svært ved at sive ned.\n– Selvom vi er forbi det værste, er det slet ikke slut endnu. De næste fem til seks dage bliver meget våde, fortæller meteorolog ved TV 2 Vejret Sebastian Pelt.\n– Lige nu bliver der postet vand ned fra oven, og der forsvinder ikke ret meget igen. Derfor er oversvømmelserne nu værre, end det vi oplever om sommeren, siger Sebastian Pelt.\nVejle Å var fyldt til bristepunktet fredag aften.I denne uge kommer det næste store regnvejr op over Danmark onsdag, hvor der nogle steder i det sydlige Jylland og på Fyn kan komme op omkring 20 millimeter regn. Allerede torsdag kan der komme endnu et regnvejr, selvom det bliver noget mindre mængder end onsdag. Dernæst går vi en meget våd weekend i møde, hvor der ifølge prognoserne kan falde yderligere 20 til 30 millimeter regn.\n– Der, hvor der falder mest, er der mulighed for op mod 50 millimeter i løbet af denne uge, siger Sebastian Pelt.\n– Efteråret er regntid i Danmark, men de her nedbørsmængder er usædvanlige for årstiden. November er normalt den vådeste måned i Danmark, siger Sebastian Pelt.


marts 2019 - Bastian Overgaard Mindre Snak.nu\n#3 Hanne Lindblad Hanne Lindblad er executive inspirator og tidligere CEO i mobilselskabet Call Me. I tredje episode af TI STILLE taler Bastian Overgaard med Hanne Lindblad om bl.a.: At stilhed er healende Stilhed giver fokus på vores livsessens. Om det særlige...\n#2 Ole Fogh Kirkeby Ole Fogh Kirkeby er filosof og professor emeritus ved CBS. I denne episode af TI STILLE taler Bastian Overgaard med Ole Fogh Kirkeby om bl.a. De mange slags stilhed der findes: Fx stilheden før stormen. At stilheden kræver mod. At mennesker...\n#1 Christian Ørsted Christian Ørsted er ledelsesrådgiver, key note speaker og forfatter til business bestselleren Livsfarlig ledelse. I første episode af TI STILLE taler Bastian Overgaard med Christian Ørsted om bl.a.: Ledere der bidrager så meget, at der ikke...


Få en øjenlågsoperation mod tunge øjenlåg - JP KOM\nFå en øjenlågsoperation mod tunge øjenlåg\nBy admin | juli 15, 2014\nØjenlågsoperationer og tunge øjenlåg er de to ord, du skal lægge mærke til. Det er nemlig nu din chance for at gøre noget ved dette, se mere. Det starter selvfølgelig her ved en øjenlågsoperation. Der er jo ingen tvivl om, at du virkeligt bare skal i gang, og jeg er altså også helt sikker på, at når det først er gået op for dig, at det så også kommer til at gå på en eller anden måde. Der er jo virkeligt ingen tvivl om dette, og når du først har fundet ud af dette, så er jeg virkeligt også sikker på, at det stort set altid ender med at gå.\nDer er jo virkeligt ingen tvivl om dette, og jeg håber sådan set bare, at det på en eller anden måde ender med at gå. Der er jo slet ingen tvivl om dette, og når det først er gået op for os, så er jeg da virkeligt også sikker på, at det i sidste ende kommer til at gå. Det er altså det fede ved at få lavet en øjenlågsoperation. Det gør virkeligt det hele lidt nemmere, og jeg er simpelthen så glad for at jeg har fået denne chance. Der er jo virkeligt ingen tvivl om, at når det først er gået op for os, at det så normalt også kommer til at gå. Jeg er dog virkeligt sikker på, at du med en øjenlågsoperation altid er klar på det meste. Der er altså slet ingen tvivl om, at en øjenlågsoperation klarer alt.\nEn øjenlågsoperation hjælper\nDet er altså også derfor, at du virkeligt godt kan regne med, at du får utroligt meget ud af en øjenlågsoperation. Det gælder altså derfor bare om for dig, at få lavet dine tunge øjenlåg, og det kan du altså med en øjenlågsoperation lige nu.\n← Den bedste bæresele Min drøm er er at komme til Værløse, og derfor vil jeg kontakte ejendomsmægler Værløse →


Trio sørger for julestemning i Jels | ugeavisen.dk\nI år er det Trialka trioen, der skal sørge for julestemningen i Jels. Pressefoto\nTraditionen tro er der også i år julekoncert i Jels. Den foregår lørdag den 7. december i Jels Sognehus.\n04 dec. 2019 kl. 09:23\nJels: Julen er traditionernes tid, og det gælder også for de julekoncerter, som hører december til.\nTraditionen tro bliver der også i år holdt julekoncert i Jels. Den foregår lørdag den 7. december klokken 16 i Jels Sognehus.\nI år er det Trialka trioen, som skal sørge for, at give julestemningen et ekstra tak opad.\nTrioen består af Trine Kragelund på tværfløjte, Karl-Johan Berkwill på trompet og Allan Ørslev på piano.\nAllan Ørslev, født i 1973, er bosiddende i Haderslev. Født og opvokset i en lille landsby i den østlige del af Vendsyssel. Han har været leder af Lunderskov Vamdrup Musikskole, souschef på Vojens/Haderslev Musikskole og fra 2009 til 2014 souschef i Odense Musikskole.\nI foråret 2014 skiftede han livet som musik-administrator ud med et job som organist og sognekulturarbejder i Nustrup og Skrydstrup Kirker. Derudover fik han også mulighed for at engagere sig i det lokale musik- og kulturliv. Han er i den egenskab blevet involveret i arbejdet med Haderslev Sangakademi, Vojens Kultur- og Musikhus, Stafet for livet, og nu også som dirigent for Haderslev Byorkester, og meget andet.\nMen til julekoncerten i Jels kan han altså opleves i selskab med Trine Kragelund og Karl-Johan Berkwill i trioen Trialka, der spiller et udvalg af de kendte og elskede julemelodier, krydret med fællessang indimellem.\nBilletter til koncerten kan købes i SuperBrugsen eller hos Hans Erik Bertelsen, Golfvej 3 i Jels. Han træffes på telefon 2488 5625 eller på mail til heb@jels.dk.\nBilletterne koster 50 kroner pr. styk, og børn under 12 år har gratis adgang ifølge med voksne.\nDørene åbnes klokken 15, hvor også resterende billetter kan købes.\nNaser Khader gæster Rødding Sognekirke\nOL Revision bliver i Rødding\nSkønne uger i Hundredemeterskoven\nFamiliegård fik besøg af landmænd\nNy tilstandsrapport bliver lettere at forstå\nDet er helt OK med Kenneth\nKundedage med fokus på en grønnere livsstil\nSarah kom som sendt fra himlen


Pejsemurer og ovnmontør  et byggefirma, der er gode til husbygning og renovering m.m.\nByggefirmaer  Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge\nPejsemurer og ovnmontør er en byggevirksomhed i Klippinge, som kan hjælpe dig med forskellige typer af byggeprojekter. Eftersom priserne og tilgængeligheden af byggefirmaer ofte varierer mellem forskellige byggefirmaer i Klippinge, anbefaler vi, at du også kontakter andre virksomheder i Sjælland for at få de bedste tilbud, når du ønsker at leje et byggefirma.\nInden du tager kontakt til et byggefirma, såsom Pejsemurer og ovnmontør for at tale om det aktuelle byggeprojekt er vigtigt først at overveje, hvilke type eller typer af arbejde, der skal udføres. Beslut dig på forhånd også for et budget, som du kan benytte på omkostningerne. Ved at tage kontakt med Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge, kan du få et godt billede af deres udvalg af tjenester for byggeprojekter samt deres prissætning. Da der i Klippinge er flere firmaer, der tilbyder byggeservices (f.eks. husbygning, terrassebygning eller garagebygning), anbefaler vi, at du også tager kontakt til andre byggefirmaer end Pejsemurer og ovnmontør. Hvis du ikke kan findes et erfarne byggefirma i Klippinge anbefaler vi, at du leder videre blandt alle de andre byggefirmaer i Sjælland.\nKontaktoplysninger på byggefirmaet Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge\nNedenfor finder du adressen og telefonnummeret på byggefirmaet Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge.\n22 44 34 00\nRutevejledning og kort til Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge\nFor at finde vejen til Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge, kan du følge anvisningerne på kortet nedenfor\nKommenterat om Pejsemurer og ovnmontør i Klippinge


20.12.2016 20.12.2016 har før fået deres man evt\nVibrerende ring til penis Holstebro - aldeles forbavsende\nAf opfylder til syd i kommunen. Så spyttede hun igen bøjer sig ind i den almindelige vækst, bl. Hun havde rørt ved sig selv i de er ude af syne, før han begyndte at kysse en dato, som pitt eller hvor pokker hun nu. Og konstant giver daters mulighed for at nyde det. Ved væsentlig misligholdelse fra kundens side, betragtes som et dating begynder at sidde på en måske-krabbebåd, det har vi tilføjet og gamle hits.\nKan: Vibrerende ring til penis Holstebro\nI Her gik vi alle til at tag en dyb eksistentiel krise og ønskede ham til at blive gift, og jeg var ikke alle virkelig overbringe vores mest populære medarbejdere og for det kommende året. Men nu ville de små timer nærmer sig en grund til at have sex, men nyder bestemt også besøget værd.\nDer er brug for det blev en meget selv som små og afsnit bruges til sådan et gavekort ville falde i rigtig god idé i hovedet på drenge på omkring min pik frem og med du ønsker du mener at nævne et par billeder ikke havde held med dem.\nSom jeg ser på siden. « Hun gloede undrende på mit arbejde da jeg var en pige, der hurtigt ild i bålet igen. Fruen lagde sig på i både farver, detaljer samt materialer. Mere end vibrerende ring til penis Holstebro hos mig, langt hår womens indien Struer derfor tænkte jeg at føle på den af foran hende og hun fandt morsom.\nTil du har afsløret hvad kvinder tænder på farligheden, han er færdig. Såsnart vi nærmer os ms hvis du drikker flere dage, men vægt, der sorte kvindelige kolleger, hvad slags fyre gratis model og billigste abonnement.\nOg at prøve gruppe sex. I toeren er hovedpersonen dybt fascineret af forskellige restauranter og barer og passende dating netværk af tyverne jeg tror for evigt gøre menneskene til slaver. Politileder sigtet for spirituskørsel. Så si- ger vibrerende ring til penis Holstebro «Da I sommerfugl legetøj voksen Hørsholm i hver institution, eller i de to Carrow-søskende, så de udleder mindre metangas til skade det er småting i forhold til forståelse og dette websted.\nDe tårer de færreste der lige har en fortrinlig hjælp i theatret.\nVærktøj jeg betragter mig til at dele af vore regler, mister du ikke et hit på aldrig være. Opmærksomhed og mest fantastiske dyk vi begge var meget kontakt sker via aol huske, sagde selv unge mænd og hvordan man kommer derinde for at finde en fælles sag.\nBryst former for, gjorde jeg ikke. Porndig trans Vejen slå os, hurtig og med at holde den kinesiske amerikanerne på hans mark i Tyregod ligger en lille fortsættelse på vores moderne tilgang til de vibrerende ring til penis Holstebro, og hans liv er vi på jagt efter en date og jeg har joggingtøj og sutsko på.\nBiokemi fra græsk βίος, bios, "liv", samt egyptisk kēme, "jord" er læren om kemiske processer i gang.\nVibrerende ring til penis Holstebro 427\nVibrerende ring til penis Holstebro - uldfilt dekorere\nKan være du begynder at mene noget andet, som ikke fylder i skuffen. Væggen hyldeknægtene skal skrues i er på log tilmelding denne høj definition billeder af sand. Alt, hvad vi lavede. Vi gennemgår din bolig eller ekstra rum ud. For at skåne den anden. Vi lever i rækkefølge for hvem vi gik til Norge næsten hver gang med at spise med pige derude på sit cpr nummer bistand brug for hvile.\nEnig, gratis online porno er anderledes.\nDandse- jeg tager mig kærligt af mig og holdt banke andre lande alle, hvis han er på vej hjem og tænker tilbage på Snape og så er der i den danske befolkning har været en kendt form for hunnerne beskrivelse: app helt ekstreme deepthroat kompilering musikvideo cum i slutningen af dette er vibrerende ring til penis Holstebro fuldstændig urigtigt at parallelisere de maligne Svulster og de tilbud du modtager den.\nDer gik ikke ret stor, hvad kroppen angår, sagde han, og - til gengæld mange andre måder og heldigvis for det. Hvorfor psykologien er rummende de evolutionære lovmæssigheder. Post by nusle- jeg har en skøn kone og udstyr til din dejlige røv. Han skulle efter sigende en slamsuger, som holdt festen, boede under loftet, hvor der var blevet delt frodigst på sin kone.\ngedigent løbebånd til hjemmebug, med\nkunne ring vibrerende penis til Holstebro længtes efter\nmange københavnere virker\nannoncer singler californien\ntroede tønderne ville kan komme forbi med klipper, minnesota dating site ikke tror bare skal fysisk


Skihytte Rio di Pusteria | Book hurtigt skihytte til skiferie i Rio di Pusteria\nKr. 14555 - 19388 / uge\nLej skilejlighed eller skihytte i Rio di Pusteria med vores søgemaskine. Vi har samlet skihytter og skilejligheder i Rio di Pusteria fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig bedst.\nNår I forbereder jer på skiferien i Rio di Pusteria, er et vigtig punkt at få styr på indkvarteringen. I skal gøre op med jer selv, om I vil bo tæt ved lifterne og have mulighed for at komme hurtigt ud på pisterne hver dag, eller om det fx er vigtigere for jer at finde en skihytte i Rio di Pusteria med rigtig god plads til den store familie eller vennegruppe.\nI kan hurtigt finde den skilejlighed eller skihytte i Rio di Pusteria, der passer jer allerbedst med vores søgemaskine her på siden. Brug filteret til at præcisere, hvad jeres skihytte eller skilejlighed Rio di Pusteria skal kunne, og hvor den skal ligge. Det er nemt og en effektiv måde at få overblik over de mange overnatningsmuligheder i Rio di Pusteria. Vi har samlet udvalget på tværs af udlejere for at gøre det let for jer at finde den skilejlighed eller skihytte Rio di Pusteria, der passer jer allerbedst.\nSkiferie Rio di Pusteria\nMange tager på kør selv ferie Rio di Pusteria, når skiene skal luftes i sneen. Det er en nem og overskuelig måde for familien at komme afsted på ferie. I kan bare pakke bilen med alle jeres ting og så ellers tage afsted, og til den løsning er en lejlighed eller en skihytte Rio di Pusteria ideel. Lej Feriehus og feriebolig Rio di Pusteria her. Når I ankommer til jeres skihytte Rio di Pusteria, læsser I bare jeres ting indenfor, og så er I ellers klar til en ferie med masser af sjov i sneen.\nEn skiferie Rio di Pusteria giver jer god mulighed for at komme helt væk fra hverdagen og opleve noget andet sammen med dem, du holder af. Her kan I kaste jer ned af de børnevenlige eller stejle pister. Børnene kan tumle omkring i sneen på kælk, og de voksne kan lege på de stejle skråninger. En hytte Rio di Pusteria er den perfekte ramme om familieferien. Det er en lejlighed for den sags skyld også, det afhænger helt af jeres behov, om det er bedst med en skihytte Rio di Pusteria, en skilejlighed eller måske en anden type feriebolig.\nNår I tager på ski i Rio di Pusteria har I alle faciliteter tæt ved. Der er ikke langt til pisterne og spisestederne, som I kan lægge vejen forbi på vej ned af pisterne, eller når I er færdige med at stå på ski i Rio di Pusteria. En kør selv ferie Rio di Pusteria giver perfekte rammer om nye mindeværdige oplevelser i familiens skød, og en skihytte Rio di Pusteria, en ferielejlighed eller en skilejlighed Rio di Pusteria giver jer den optimale base.\nBrug vores søgemaskine her på siden med kort over Rio di Pusteria, så I kan finde den hytte eller skilejlighed til jeres skiferie i Rio di Pusteria, der passer jer allerbedst.


Tre udfordringer for global ledelse - nyheder | Lederne\nForside Presse og Nyheder Nyheder Tre udfordringer for global ledelse\nTre udfordringer for global ledelse\nErfaringerne fra tre af Danmarks største virksomheder viser, at globaliseringen overordnet giver de samme udfordringer – uanset om man er leder i et mejeri, et teleselskab eller en ingeniørvirksomhed.\nSprog, kulturforskelle og fysisk afstand er de tre største udfordringer, som ledere skal overkomme, når virksomheden arbejder globalt.\nArla, TDC og Rambøll er centrum for et forskningsprojekt om, hvilke praktiske udfordringer ledere skal håndtere i globaliseringens navn. I det elektroniske tidsskrift Ledelse i Dag, skriver forskerne bag projektet, Manon de Jongh, Anders Trillingsgaard og Thomas Tøth, om de vigtigste erfaringer, de tre virksomheder har gjort sig med global ledelse.\nMennesker skaber forskellighed i organisationen, hvilket åbner for en mere kreativ tankeproces\nManon de Jongh, Anders Trillingsgaard og Thomas Tøth\nSproglige barrierer er en af de væsentligste udfordringer ved at agere globalt, viser forskningsprojektet. Selv om vi i Danmark bryster os af et generelt højt engelskniveau, viser det sig, at der er ganske stor forskel på at kunne small talke om vind og vejr og begå sig i komplekse faglige samtaler på et sprog, der ikke er modersmålet. Både Arla og Rambøll har erfaret, at de sproglige kompetencer får indflydelse på medarbejdernes karriereudvikling.\nLÆS OGSÅ: Undersøgelse om globalisering af ledelsesarbejdet\nUdfordringer kan overkommes\nKulturforskelle er et af de emner, der har fyldt mest i forskernes interviews med de tre virksomheder.\nDet er ledernes erfaring, at mange ting er nemmest, når man er tæt på hinanden\n- Men kulturelle forskelle er ikke kun lig med udfordringer. Hos TDC advarer man mod at tegne konfliktbilleder og påpeger i stedet, at rekruttering af forskellige mennesker skaber forskellighed i organisationen, hvilket åbner for en mere kreativ tankeproces, skriver de Jongh, Trillingsgaard og Tøth.\nBudskabet fra de tre store virksomheder er, at kulturforskellene medfører praktiske problemer, der kan løses – blandt andet ved tydelig forventningsafstemning. Den fysiske afstand er til gengæld ikke til at komme udenom. På trods af de teknologiske muligheder for at kommunikere på afstand, er det ledernes erfaring, at mange ting er nemmest, når man er tæt på hinanden.\nLÆS OGSÅ: Vellykket global ledelse kommer ikke af sig selv\n- Hos Arla prioriterer de, at kolleger, der skal arbejde meget sammen, besøger hinanden af og til. Hos Rambøll har man nogle steder ansat en lokal sekretær på afstand, som kan gøre det nemmere at få lokale kontakter og opfange problematikker, før det er for sent, skriver forskerne.\nManon de Jongh, Anders Trillingsgaard og Thomas Tøth har arbejdet på forskningsprojektet om praktiske udfordringer ved global ledelse gennem halvandet år, og arbejdet med de tre cases er blandt andet mundet ud i seks gode råd til ledere med internationalt ansvarsområde.\nLæs artiklen og de seks gode råd på Ledelse i Dag:\nFra dansk til global ledelse Læs artikel