MODELPROGRAM TÆT-LAV OG HELHEDSPLAN GRÆSE BAKKEBY - PDF\nMODELPROGRAM TÆT-LAV OG HELHEDSPLAN GRÆSE BAKKEBY\nDownload "MODELPROGRAM TÆT-LAV OG HELHEDSPLAN GRÆSE BAKKEBY"\nAlexander Gunnar Astrup\n1 71345 MODELPROGRAM TÆT-LAV OG HELHEDSPLAN GRÆSE BAKKEBY\n2 2 KAN MAN SKABE ET LOKALSAMFUND?\n3 71345 INDHOLD Indledning 03 Der er brug for et analyseværktøj, der er baseret på en gængs bæredygtighedsmodel, eks. DGNB, men med fokus på TÆT-LAV og den almene sektors særlige kvaliteter og udfordringer - konkurrencegruppen Analyse SOCIAL BÆREDYGTIGHED MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED ØKONOMISK BÆREDYGTIGHED - Arkitektoniske visioner Diagnoseværktøjet 21 spørgsmål Byggesten Modelprogrammet 23 MOTIVATION Vi er i projektgruppen optaget af, hvad der skal til for at renovere de almene boligbebyggelser, så de bliver tidssvarende og fremtidssikrede, attraktive og bæredygtige både socialt, miljømæssigt og økonomisk. Vi har fokus på en kompetent ledet beboerdemokratisk proces med den rette balance mellem bygherre, beboere, relevante aktører og rådgivere med kompetencer inden for både arkitektfaglighed og bæredygtighed. Samtidig ser vi tæt-lav boligbebyggelserne som et godt eksempel på, hvordan man i 70 erne radikalt forandrede boligmarkedet og gav inspiration til en hel generation af bolig-arkitekter. Vi ser det derfor som en meget velkommen udfordring, at Domea har valgt vores team til at komme med et bud på et modelprogram, som skal gentænke form, funktion og identitet via bæredygtig forandring af tæt-lav typologien. BÆREDYGTIGHED I overensstemmelse med konkurrenceprogrammet tager vi afsæt i den klassiske, helhedsorienterede forståelse af bæredygtighed, som blev introduceret med Brundtland-rapporten i 1987 og slået fast ved Rio-erklæringen i 1992, og siden har dannet afsæt for den nuværende fælles forståelse af de tre dimensioner: social, miljømæssig og økonomisk bæredygtighed. I dag er certificeringsordninger for bæredygtigt byggeri omsider udbredt i en sådan grad, at de anviser en række kriterier og vægtninger af bæredygtighed i byggeriet. Det gør det muligt at arbejde konkret og helhedsorienteret med bæredygtighed. Vi tager i denne besvarelse udgangspunkt i DGNB, som er den danske standard for certificering af bæredygtigt byggeri. Vi finder, at arbejdet med DGNB-kriterierne i direkte form, eller som her gennem indarbejdelse af kriterierne i en bredere model, giver et solidt fundament for at arbejde nuanceret, konkret og inkluderende med bæredygtighed. DIAGNOSEVÆRKTØJET Vi ønsker i vores modelprogram at rykke grænserne for måden at tænke bæredygtighed, bl.a. ved at indtænke arkitektonisk kvalitet og beboerinddragelse som en bæredygtighedsparameter. Som en del af vores modelprogram har vi udarbejdet et værktøj til at diagnosticerer tæt-lav bebyggelser, for at kunne vurdere, hvor der skal sættes ind, for at skabe mest mulig merværdi. Værktøjet indeholder et spørgeskema, baseret på spørgsmål der tager afsæt i DGNB, og formuleret så de er målrettet interessenterne, herunder beboerne, i tæt-lav bebyggelser. Derved bliver det muligt for en traditionel projektorganisation, med repræsentation af beboere, boligselskab og rådgivere, at arbejde med bæredygtighedsemnerne, sideløbende med bæredygtighedsspecialisterne - og i dialog med disse - og få sammenlignelige resultater. Det kan ske at de forskellige interessenters diagnose peger i forskellige retninger, uden i første omgang at give et entydigt svar. Dette er helt OK, da diagnoseværktøjet ikke bruges til at give det endelige svar, men i stedet, via dialog, gøre beboerne bevidste om de valg de træffer og om valgenes effekt. Resultatet af spørgeskemaet og dialogen leder til, at der kan udvælges de byggesten, som bedst muligt kan fremtidssikre tæt-lav bebyggelserne. Nogle byggesten vil være arkitektoniske eller byggetekniske ændringer/optimeringer, andre vil være i form af mere socialt orienterede værktøjer. Det hele opsummeres til et modelprogram for tæt-lav, som har fokus på bæredygtighed, beboerproces og arkitektonisk kvalitet. Case: Græse Bakkeby 25 3\n4 Skurene ved hver bolig har en skulpturel karakter med deres markante formsprog Græse Bakkeby / Frederikssund GRÆSE BAKKEBY Bebyggelsen består af 405 boliger fordelt på tre områder: Byhøjen mod nord, Bybakken mod vest og Dalskrænten mod sydvest. Der er ankomst for bilister flere steder fra de omkringliggende veje, til parkeringsarealer i bebyggelsens randområder. Der er yderligere mange alternative ankomstmuligheder for cyklister og fodgængere. Byhøjen Der er adgang til boligerne fra 4 primære asfaltbelagte stiforløb, der spænder ud mellem parkeringsarealerne i bebyggelsens randområde, samt fra enkelt tværgående stier. I midten af området er der et grønt areal formet som en stor høj i hele arealets størrelse, samt et lille legeareal. Bybakken Der er adgang til boligerne fra 5 grønne gårdrum samt fra mellemliggende stier. Skurene ved hver bolig har en skulpturel karakter med deres markante formsprog. Gårdrummene er veldefinerede og varierede med forskellige opholdsarealer og legepladser. Det store grønne rum i den nordlige del af bebyggelsen rummer en indhegnet sø, samt et legeareal. Dalskrænten Bebyggelsen ligger langs 2 asfaltbelagte fodgængergader med små tværgående stier og trapper, der forbinder gaderne med parkeringsarealet. Bebyggelsen ligger på et skrånende terræn med udsigt til det omkringliggende landskab, forhaverne til de øverste boliger optager niveauspringet i trapper og terrasser. Kommentarer til den samlede bebyggelse i Græse Bakkeby Dalskrænten og Bybakken er de bebyggelser i Græse Bakkeby, der fungerer bedst landskabeligt. Dalskrænten med placeringen på skrænten, med deraf følgende interessante haverum og fine kig til landskabet syd for, og Bybakken med sine veldefinerede gårdrum med hver sin identitet, samt anslag til udnyttelse af randområderne og slyngede stier mellem bygningskroppene. Det store grønne rum centralt i Bybakken har potentiale til at blive et rodigt og varieret grønt areal, der vil kunne henvende sig til hele områdets beboere. Byhøjen mangler interessante fællesarealer og grønne arealer i det hele taget. Den centrale grønne høj i midten mangler opholdsmuligheder, og adskiller de omkringliggende gader, mere end den samler dem. Parkeringens placeringen i randområderne især i Bybakken giver mulighed for større grønne arealer mellem husene Konklusion Den samlede planløsning for de 3 bebyggelser og ankomstforhold for både bilister, cyklister og fodgængere integrerer Græse Bakkeby i den tilstødende bebyggelse. Parkeringsarealerne opleves i alle 3 områder som veldefinerede og velafgrænsede. Den manglende tilgang til offentlig transport kan dog være med til at forhindre en varieret beboersammensætning. Med undtagelse af Byhøjen, er der gennemtænkte og velproportionerede udearealer og god kontakt til de omkringliggende områder fra Græse Bakkeby. 4\n5 Torvet, grønningen og det vildere naturområde præges primært af slidte skure og lukkede hække Analyse af tre tidstypiske eksempelbebyggelser INDLEDNING Analysen skal lede frem til, hvad essensen af tæt-lav typologien er, og give mulighed for at se typologien ud fra nye perspektiver. - Konkurrenceprogram Hesselbæk Park/ Farum HARAGERGÅRD/ Helsinge FÆLLES KARAKTERISTIKA De udvalgte bebyggelser udgør 3 tidstypiske eksempler på tæt-lav - eller snarere 5 - idet Græse Bakkeby består af 3 forskellige bebyggelser i én. HESSELBÆK PARK Bebyggelsen består af 130 boliger. Der er ankomst til området fra vest, samt yderligere ankomst for cyklister og fodgængere fra syd og nord. Kommentarer Det at området kun har den ene ankomstvej, adskiller Hesselbæk Park fra det omkringliggende boligområde. De to bilfri gader opleves som harmoniske i skala, og det er nemt at orientere sig i området, da langt de fleste boliger har indgange fra de samme to gader. Der er meget få opholdsarealer, og en meget lille legeplads. Området appellerer derfor ikke til socialt ophold og interaktion mellem beboerne. De smalle gyder med hække på begge sider ud mod grønningen og enkelte andre steder i bebyggelsen er fine som kontrast til de bredere befæstede stiarealer. Konklusion Bebyggelsen rummer skalamæssigt nogle gode byrum, og har nogle letgenkendelige elementer som torvet, grønningen og det vildere naturområde.fællesarealerne er dog ikke udnyttet hensigtsmæssigt. Der mangler beplantning samt opholds- og aktivitetsmuligheder for både børn og voksne, og den centrale bilvej deler uhensigtsmæssigt bebyggelsen op i to områder. HARAGERGÅRD består af 199 boliger. Der er ankomst til området fra både øst og vest. Kommentarer I kraft af de to adgangsveje til området, integreres området mere i den øvrige by end tilfældet er i Hesselbæk Park. Stierne mellem husene har indgange til boligerne på den ene side og haver på den anden side. Disse stiforløb fremstår monotone og præges primært af slidte skure og lukkede hække. Fælleshuset har en kedelig placering i hjørnet af bebyggelsen. Områdets ene legeplads er slidt og ligger lige ud til et stort parkeringsareal. De grønne arealer virker primært som tiloversblevne områder og indbyder ikke til ophold leg eller aktivitet. Bebyggelsens udearealer præges generelt af meget store p-arealer. Det gælder for flere af dem, at de mangler beplantning, og at de forekommer store i skalaen i forhold til bebyggelsen. Konklusion Overordnet set mangler området opholds-, lege- og aktivitetsområder. Parkeringsarealerne virker overdimensionerede og for fremtrædende i bebyggelsen. Skraldeområderne ligger for tæt på private haver, og de nedslidte skure, kombineret med lukkede hække mod haver, gør stiforløbene triste og monotone. Grønne områder, der kunne være en kvalitet for bebyggelsen, ligger ubrugte hen og er placeret dårligt i forhold til at samle bebyggelsen. Bebyggelserne er kendetegnet ved at være placeret som satelitter uden for byområderne, med forskellig mulighed for adgang til offentlig trafik. De ligger som selvstændige enheder i forhold til nærmiljøet, og har mere eller mindre åbenhed og infrastruktur overfor nabobebyggelserne. Alle har et stort antal parkeringspladser, med stor variation i forhold til placering og udformning. Bebyggelsernes boligsammensætning spænder fra 1-rums til 5-rums boliger, fordelt på bygninger i et eller to plan. Husene er gennemgående organiseret som rækkehuse, af varierende længde. Generelt har boligerne både en for- og en baghave, men et gennemgående træk er dog 1. sals boliger, uden direkte udgang til private haver. Alle bebyggelserne er også kendetegnet ved, at der er etableret fællesarealer og fælleshuse. Her er der igen tale om meget varierende kvalitet og udnyttelsesgrad. Bygningerne er alle opført i tegl, udført som skalmur på fortrinsvis betonbagmure. Derudover har de fleste af bygningerne enkelte eller flere flader beklædt med andre materialer, fortrinsvis malet træ. Alle er karakteriseret af en vinduessætning, der er præget af reaktionen på 1970 ernes energikrise, med tilknappede facader - mest udpræget i de tidligere bebyggelser. SÆRLIGE KARAKTERISTIKA Haragergård er den eneste bebyggelse, der indeholder en blanding af både andelsboliger og lejeboliger, plejeboliger, ungdomsboliger og et bofællesskab for sent udviklede. Overordnet er der tale om byggerier, som er i forholdsvis god stand, og uden særlige synlige byggeskader. Men pardoksalt nok er det Haragergård - den yngste bebyggelse - der vise de fleste træthedstegn, i form af udfordrede fællesarealer og slidte bygningsdele. Facaderne fremstår generelt lettere monotone, på trods af sammensætningen af 1-og 2 etagers huse. I enkelte tilfælde er der arbejdet med særlige facadeaktiverende tiltag, som f. eks. kviste (Byhøjen), højt placerede vinduer (Dalskrænten) eller særlige volumen udformning (Hesselbæk Park). Bebyggelsernes beboerdemokratier, og disses positive indflydelse, er mest udpræget i Græse Bakkeby samt i andelsforeningen i Haragergård. TYPOLOGIER Under et kan tæt-lav bebyggelserne betegnes som det demokratiske, det kendte og det nære. Dette er repræsenteret ved enkle byggerier, udført i kendte konstruktioner og materialer og uden anvendelse af ekstravagante løsninger. Dette opfatter vi som stærke og positive kendetegn, som det er værd at videreføre. Sat på spidsen, kan tæt lav bebyggelserne også beskrives som en lettere bagudskuende boligform, med et anstrøg af selvtilstrækkeligehed i forhold til omgivelserne, og med et arealforbrug pr. beboer, der er ude af trit med fremtidens samfundsmæssige udfordringer. Vi ser det dog som en kvalitet at beholde tæt-lav bebyggelsernes eksisterende værdisæt, hvis det suppleres med det innovative, det udfordrende og det inkluderende. Dette kan sikre etableringen af alsidige bolig- og anvendelsesformer, eksperimentel og legelysten arkitektur i samklang med nærområdet og et globalt perspektiv, udført som bæredygtige byggerier, opnået via fortætning, fornyelser og fremtidssikring. 5\n6 Diagrammerne illustrerer både generelle og specifikke emner for tæt-lav byggerier og de tre udvalgte bebyggelser. Nummereringen er ikke nødvendigvis en henvisning til et specifikt sted, men kan også repræsentere at tilstanden er generel for bebyggelsen. Fællesrum / grønne ørkener 01 Fællesrum / uderum udeliv 02 Zonering / hvem er hvor Privat Offentlig Zonering / tilvalgt fællesskab Privat Offentlig Privat Enkelte emner er udviklingsmuligheder for typologien. Store, udifferentierede fællesrum fungerer dårligt socialt. Bård Isdahl, På taket, i gården, i parken Ved at forbinde boligerne med udearealerne og tildele beboerne brugsret til enkeltdele, bliver arealerne aktive, så boværdien og trygheden i området øges. Uklar zonering med eks.private og offentlige zoner op ad hinanden mindsker brugen af begge områder og skaber utryghed. En klar zonering med et aflæseligt hieraki af private, semiprivate, semioffentlige og offentlige zone skaber bedre fællesskaber. Bybakken Byhøjen HVORNÅR ER EN BOLIG ET HJEM? 12 Byskrænten Græse Bakkeby Facadeforløb / oplevelsesfattig Facadeforløb / genvejen Facadeforløb / forskydning Facadeforløb / skala Monotone og lange facadeforløb skaber ensartet bevægelsesforløb og hindre orientering i bebyggelsen Korte facadeforløb skaber variation og sikre differentierede bevægelsesmønstre i bebyggelsen Forskydninger i volumenerne sikre bolignære opholdsmuligheder af varieret oplevelse og skaber variation i bebyggelsen. Varieret skala i bebyggelsen sikre aflæsningen af forskelligartede bomønstre-og værdier. 6\n7 Ejerskab / store enheder 05 Ejerskab / mindre enheder 06 Kantzone / mere ejerskab 07 Analyse af tre tidstypiske eksempelbebyggelser SOCIAL BÆREDYGTIGHED Et socialt bæredygtigt byområde er kendetegnet ved, at det udvikler sig positivt med de mennesker, der bor der. Området skal opleves trygt og attraktivt og invitere til, at forskellige mennesker har lyst til både at besøge det og bosætte sig i det. Den sociale bæredygtighed handler også om, hvilke boværdier og adfærdsmuligheder beboere tilbydes af deres boligområde og deres bolig. - Konkurrenceprogram For store fællesskaber skaber risiko for tab af engagement hos den enkelte. Det er nemmere at føle sig hjemme og danne fællesskaber i et boligområde, som er inddelt i mindre enheder En god kantzone opfylder praktiske og sociale formål. Små indgreb som opsætning af en bænk på facaden kan, de rette steder, have stor social gevinst Facade / oplevelsesrig identitet Hesselbæk park Indeklima / hvad med dagslys Haragergård Indeklima / giv lidt hjælp SOCIAL BÆREDYGTIGHED - Der skal være plads til at være anderledes. - Grænserne går ikke længere kun ved hækken. Fællesskaber dyrkes i dag på andre platforme på tværs af fysiske grænser. Det handler altså i høj grad om, at give plads til hinanden og om at være i kontakt med hinanden. Det kan understøttes ved at beboerne kan identificere sig med bebyggelsen, og dermed tager ejerskab. For at understøtte beboernes lyst til at deltage i fællesskabet, er der stadig stort behov for bæredygtig videreudvikling og forbedring af de grønne udearealer og af rammerne for fysiske mødesteder og samvær. Ud over at forholde sig til de fysiske omgivelser, har vi fokus på den stigende brug af digitale platforme, som har betydning for måden vi forstår os selv på, og hvordan vi agerer i forhold til både vores nære omgivelser og globalt. Grundlaget for fællesskabsdannelse og beboerengagement er ikke nødvendigvis det samme som tidligere, og der er derfor i dag behov for at supplere med nye platforme og mødesteder. Derfor har vi i vores analyse af bebyggelserne også vurderet muligheden for at opgradere den sociale kvalitet ud fra brugen af fx. social medier. KONKLUSION Mange af de oprindelige sociale kvaliteter ved tæt-lav bebyggelserne holder stadig i dag, og typologien har grundlæggende meget positive træk inden for den sociale bæredygtighed. Skalaen i bebyggelserne samt variationen i bygningshøjde og længde, er med til at skabe attraktive boværdier. Nærheden til grønne udearealer giver god mulighed for beboerindragelse og den udvikling af ejerskab, der er nøgleordet i forhold til at udvikle socialt bæredygtige bebyggelser. Der er dog tendenser, i de nyeste bebyggelser, som udvasker dele af de gode tiltag. Både i Hesselbæk park, Haragergård samt Byhøjen, er der etablerede store udifferntierede uderum, som tydeligt ikke benyttes af beboerne. I Haragergård er de nære uderum primært brugt til parkering, hvorved den sociale interaktion synes formindsket. Hesselbæk park og Haragergård mangler generelt også nære fællesområder, og en generel underdeling af fællesskaberne i mindre enheder. Generelt skæmmes den fine variation i bygningshøjde og forløb af fraværet af arkitektonisk kvalitet og nogle forholdsvist monotone facader. Velproportionerede facader udført med gode stoflige materialer, højner menneskers trivsel. I alle tre bebyggelser mangler der i høj grad arkitektonisk kvalitet, og der er i vores optik behov for en opgradering. Variation i facadeudformningen øger orienteringsmulighederne og medvirker til identitetsskabende tiltag. Små vinduer sparer måske på varmeudgifterne, men øger forbruget af kunstlys og mindsker boværdien Byggetiltag der øger dagslys, mindsker brugen af kunstlys og øger boværdien 7\n8 Diagrammerne illustrerer både generelle og specifikke emner for tæt-lav byggerier og de tre udvalgte bebyggelser. Nummereringen er ikke nødvendigvis en henvisning til et specifikt sted, men kan også repræsentere at tilstanden er generel for bebyggelsen. Enkelte emner er udviklingsmuligheder for typologien. Transport / 1:1? Transport / 1:5? Afstand til storbyen medfører store miljømæssige udgifter til persontransport og til parkering Ved at arbejde med dele(el)bilsordninger eller samkørsel, kan man markant nedsætte miljøbelastningen ved både transport og befæstede arealer BRUGERADFÆRD ER ALTAFGØRENDE FOR EN MILJØMÆSSIGT BÆREDYGTIG FREMTID! Brugeradfærd / usynligt forbrug Undersøgelser viser at identiske husstande kan have en forskel i energiforbrug på 300%! Bybakken 11 Byhøjen KAN EN BOLIG PRODUCERE ENERGI? Byskrænten Græse Bakkeby Energi / mange overflader Energi / mange overflader Solceller Solfangere Jordvarme anlæg Energi / isolering Energi / orientering Tæt-lav byggerier har til sammenligning med etagebyggerier en større overflade og derved et større energitab Mange overflader giver gode arealer for at indarbejde energigenererende tiltag på bygning og i terræn Bebyggelserne er tidstypiske hvilket bl.a. kommer til udtryk i utilstrækkelig isolering af facade og tag. Flere af bygningerne i bebyggelsen har en ugunstig orientering i forhold til at udnytte passive solenergi. 8\n9 Brugeradfærd / synligt forbrug Biodiversitet / ensartet Biodiversitet / flerartet Analyse af tre tidstypiske eksempelbebyggelser MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED Miljømæssigt bæredygtige bebyggelser er, når den enkelte bygning såvel som den samlede bebyggelse udvikler sig positivt i forhold til miljøet og opfylder menneskets behov uden at belaste det eksterne miljø. - Konkurrenceprogram Synliggørelse af energiforbrug og -effektivitet er den mest effektive måde til at påvirke brugeradfærd! Ensartede grønne arealer mindsker muligehden for udbredelse af en varieret flora og fanua, og mindsker værdien af uderummene Biodiversitet gavnes gennem beskyttelse af eksisterende, og etablering af nye lokaliteter for hjemmehørende planter og dyr. Energi / tæthed Hesselbæk park Haragergård Vand / et problem? Vand / en herlighedsværdi MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED - Beboeradfærden er afgørende for en grøn fremtid Der har i mange år været arbejdet med miljøspørgsmål. Dog i en mere isoleret tilgang, end hvad det nuværende bæredygtighedsbegreb lægger op til. Der ligger forsat en opgave i at få hævet niveauet fra isoleret fokus på f.eks. energiforbrug og materialers ydeevne i forhold til isolering, til at tænke helhedsorienteret og få engageret beboerne i denne helhedstænkning og inspireret til bæredygtig adfærd. Adfærdsændringer besidder et af de største potentialer i forhold til at skabe miljømæssig bæredygtighed. Det stiller en række udfordringer i forhold til den almene boligbebyggelse. Hvor går grænserne for den individuelle frihed til at bestemme over rammerne for eget liv, i forhold til respekt og ansvar for sameksistens? Helt jordnært kan det gribes an med at gøre beboerne bevidste om deres adfærd fx via monitorering af energiforbrug. KONKLUSION Bebyggelserne er år gamle med dertilhørende slitage. Bygningerne er forholdsvis dårligt isolerede og har samtidig store overflader, hvilket medfører stort energitab. I forhold til passive energioptimeringer er særligt de ældre bebyggelser udformet uden fokus på solorientering. Derudover er særligt de ældre bebyggelser præget af en post-energikrise-vinduessætning, hvilket har resulteret i et forholdsvis beskedent dagslys i boligerne. Enkelte har løst dette ved påbygning af glaskarnapper og lignende og forskellen er markant bedre. Bygningernes enkelte bygningsdele har også væsentlige træthedstegn, og her er tydeligvis god mulighed for optimering. Bebyggelserne ligger alle forholdsvist langt fra urbane kontekster, hvilket afspejles i antal parkeringspladser og biler. Nye tiltag som fx delebiler og ladestationer for elbiler, kunne hjælpe her. Enkelte af udearealerne har en stor overvægt af belagte overflader, der forhindre nedsivning af regnvand, hvilket kan medføre problemer i fremtiden, hvor der forventes større regnvandsmængder. Der ud over er der heller ikke den store biodiversitet at finde. Er klimaskærmen utæt, skaber det varmetab og et ubehageligt indeklima For mange belagte flader, hindrer nedsivning og sætte større pres på kloakeringen. Grønne overflader hjælper nedsivning og grønne tage kan forsinke regnvand. Opsamling af regnvand kan benyttes til at skabe herlighedsværdi i området. Bybakken skal dog fremhæves for sin meget grønne struktur og forskelligartede fauna. Her er også en sø (dog afspærret), som kunne blive en del af en overordnet vandstrategi. 9\n10 Diagrammerne illustrerer både generelle og specifikke emner for tæt-lav byggerier og de tre udvalgte bebyggelser. Udvendig drift / pyha! Udvendig drift / all or nothing Ingen vedligehold (vilde bede, belægning) Udvendig vedligehold / slitage Gavle og skure er udført i vedligeholdelseskrævende materialer Udvendig vedligehold / patina Facade og tag er udført i vedligeholdesesvenlige materialer Nummereringen er ikke nødvendigvis en henvisning til et specifikt sted, men kan også repræsentere at tilstanden er generel for bebyggelsen. Enkelte emner er udviklingsmuligheder for typologien. Udendørsarealer med stort driftsbehov kan skabe en unødig økonomisk belastning for bebyggelsens samlede økonomi Enkelt vedligehold (græsflader) Overflader med lavt driftsniveau frigiver ressourcer til andre tiltag i bebyggelsen Overflader der kræver vedligehold kan trække hele bebyggelsens oplevelsesværdi ned hvis de ikke vedligeholdes rettidigt Overflader der har en høj patineringsgrad, kan bringe merværdi til bebyggelsen over tid og spare ca. halvdelen af udgiften til vedligehold BYBAKKEN BYHØJEN KAN EN BEBYGGELSE STIGE I VÆRDI? BYSKRÆNTEN GRÆSE BAKKEBY Fleksibilitet/ bærende vægge Bærende skillevægge besværliggøre ændringer af boligen Foranderlighed / bærende vægge Godt placerede bærende konstruktioner, kan man bygge videre på Fleksibilitet/ tunge dæk Tunge etagedæk besværliggøre ændringer af boligen Foranderlighed / tunge dæk Gode bærende konstruktioner kan man bygge videre på Bygninger med mange bærende skillevægge mindsker fleksibiliteten, og kan mindske bebyggelsens attraktion over tid. En stabil bærende konstruktion og ikke-bærende klimaskærm, kan give mulighed for at udvide bygningen over tid Bygninger med tunge etage-og tagdæk mindsker fleksibiliteten i at sammenlægge lejligheder vertikalt og kan mindske bebyggelsens attraktion over tid. Et stabilt bærende system med fx bærende lejlighedsskel og en let tagkonstruktion muliggøre en vertikal udvidelse af bygningen over tid\n11 Indvendig vedligehold / slitage Laminatgulve slides hurtigt 05 Indvendig vedligehold / patina Plankegulve holder og kan let slibes ned ved fraflytning Bolig drift / 0-energi=0-udgift Vandopsamling kan bruges til tøjvask eller toiletskyl Solceller kan laveenergi til husholdningen Analyse af tre tidstypiske eksempelbebyggelser ØKONOMISK BÆREDYGTIGHED Solfangere kan opvarme brugsvand Den økonomiske bæredygtighed har fokus på optimering af en bygning og et byområdes totalværdi og totaløkonomi, og det omfatter blandt andet en minimering af driftsomkostninger, bedre mulighed for udlejning og værdistabilitet. - Konkurrenceprogram Billige og sarte indvendige flader vil hurtigt fremstå slidte og sænke boværdien og -glæden Solide indvendige flader vil fremstå ordentlige over tid, og kan nemt vedligeholdes uden at udfordre beboernes kunnen eller økonomi Energigenererende tiltag kan optimere driftsudgifterne til boligen samtidig med at det har en miljømæssig effekt! ØKONOMISK BÆREDYGTIGHED HESSELBÆK PARK SMUKKE MATERIALER MISTER ALDRIG VÆRDI! Værdibevarelse / godt lige nu! For ens boligsammensætning kan miste værdi over tid, når ønsker til boligers størrelse og udformning ændre sig HARAGERGÅRD Værdibevarelse / altid godt! Varieret boligsammensætning kan rumme ændrede bomønstre og bevare attraktionen og værdien over tid - Mest bæredygtighed for pengene? Eller et bæredygtigt byggeri helt igennem? Traditionel opdeling i anlæg og drift må adresseres. - Det kræver mod at investere med et langt sigte. Økonomisk bæredygtighed bliver aktuelt domineret af totaløkonomiske betragtninger, hvor anlægsudgifter holdes op i mod drifts- og vedligeholdelsesudgifter. Der kan ligge strukturelle bindinger mellem anlægsmidler og driftsmidler, der nødvendigvis må adresseres for at skabe de ønskede bæredygtighedseffekter. Økonomisk bæredygtighed kræver mod og villighed til at investere med et langt sigte. Anlægsudgifterne repræsenterer en så omfattende investering, at rentabiliteten og holdbarhed ofte vurderes i et 50-0 års perspektiv. Det gør det relevant at sætte ambitionsniveauet for bæredygtighed højt og tænke i genbrug og livscyklus. KONKLUSION Bebyggelserne er alle i forholdsvis god stand, og generelt udført i materialer, der kræver minimalt vedligeholdelse. Materialerne har dog ikke nødvendigvis en høj patineringsgrad, hvorved de ikke fremstår mere ædle i dag, end da de blev bygget. Desværre er de bygningsdele der er vedligeholdelseskrævende ikke altid lige godt vedligeholdt, hvilket gør at dele af bebyggelserne fremstår mindre attraktive. Enkle steder kan det ses, at beboerne selv har forsøgt at vedligeholde udvendige bygningsdele - med varieret succes. Driftsmæssigt er alle bebyggelsernes uderum enkle at drifte, med græsarealer eller belagte arealer som gennemgående materialitet. Beboernes private haver varierede dog stærkt i hvor meget eller hvor lidt de er passet, og enkelte fremstår direkte forsømte. Boligsammensætningen er generelt varieret med mange forskellige størrelser og udformning af boliger. Dog mangler der generelt en fleksibilitet, så boligsammensætningen altid forbliver attraktiv. Eks. er der generelt en undervægt af større boliger til eks. børnefamilier - og i nogen tilfælde en overvægt af den samme størrelse bolig, der måske ikke på sigt forbliver attraktiv. Mindre erhverv eller institutioner findes slet ikke i de fleste tætlav bebyggelser, en ændring af dette, ville kunne skabe merværdi i bebyggelserne. Generelt er bygningerne udført med betondæk, der ligger af på bærende gavle og lejlighedsskel, hvorfor facacaderne vil kunne ændres med simple tiltag, hvilket giver fleksibilitet i forhold til ændringer i facadearkitekturen og i bygningsvolumenerne. Installationsmæssigt er hovedføringsveje og radiotorer placeret hensigtsmæssigt i forhold til at udvide med ny teknologi. 11\n12 Miljømæssig bæredygtighed ARKITEKTONISK VISION / FRA FORBRUG TIL PRODUKTION At arbejde imod at gøre bebyggelsen energineutral og på sigt til en energiproducerende enhed, med øje for at påvirke beboernes energiforbug postitivt igennem synliggørelse, samt at opdatere bygningsmassen med de mest hensigtsmæssige tiltag. Social bæredygtighed ARKITEKTONISK VISION / FRA BOLIGOMRÅDE TIL LOKALSAMFUND At sikre inde- og uderum optimerer muligheden for en social interaktion i området på beboernes præmisser At sikrer, at bebyggelsens fremtoning påvirker beboernes glæde og ejerskab ved bebyggelsen positivt. 12\n13 Arkitektonisk Vision Et socialt bæredygtigt byområde er kendetegnet ved, at det udvikler sig positivt med de mennesker, der bor der. Området skal opleves trygt og attraktivt og invitere til, at forskellige mennesker har lyst til både at besøge det og bosætte sig i det. Den sociale bæredygtighed handler også om, hvilke boværdier og adfærdsmuligheder beboere tilbydes af deres boligområde og deres bolig. - Konkurrenceprogram Økonomisk bæredygtighed ARKITEKTONISK VISION / FRA VÆRDI TIL MERVÆRDI At muliggøre ændring af boligstørrelser og -indretning på en enkel vis i takt med efterspørgslen, samt sikre at nye tiltag tilføre mest mulig merværdi til bebyggelsen. At sikre langtidsholdbare løsninger med høj kvalitet i materialevalg og lav vedligeholdelsesgrad Kan et byggeri kategoriseres som bæredygtigt, uden at det indeholder en væsentligt grad af arkitektonisk kvalitet? - Ja, det kan det godt, hvis bæredygtighed defineres i gængs forstand. Det vil naturligvis have visse mangler, særligt i forhold til de kriterier der defineres som social bæredygtighed, men det vil stadigt kunne kategoriseres som bæredygtigt byggeri. Domea efterspørger tæt-lav bebyggelse, udført som bæredygtigt byggeri, med høj arkitektonisk kvalitet. Vi spurgte derfor os selv, hvad grunden så egentlig er til, at det - trods mange bestræbelser - stadigt ikke er lykkedes at inddrage arkitektonisk kvalitet fuldbyrdet, i alle de hidtidige definitioner af bæredygtighed, inklusive internationale certificeringsordninger og nationale systemer? Vi mener at forklaringen skyldes, at bæredygtighedskriterier kan defineres som målbare, som kvantitet eller kvalitet, hvor arkitekturen kan illustreres, beskrives, føles eller fornemmes, men ikke kan måles. At opstille arkitektoniske kvalitetsdefinitioner for bebyggelser med begreber som velproportionerede, smukke, oplevelsesrige (fortsæt selv), forekommer frugtesløst, og vil ikke kunne indfange arkitekturens væsen. Vi mener derfor, at den arkitektoniske kvalitet til enhver tid, må sikres igennem tilknytningen af arkitekter, som kan forløse arkitekturen. Vi mener derimod at det giver god mening, at beskrive overordnede arkitektoniske visioner, i form af paroler for de forskellige aspekter af bæredygtighed. Vores bud på parolerne lyder: Fra boligområde til lokalsamfund - for social bæredygtighed. Fra forbrug til produktion - for miljømæssig bæredygtighed. Fra værdi til merværdi - for økonomisk bæredygtighed. 13\n14 Diagnoseværktøj /Hvordan har din bebyggelse det? Input Vægtning Vurdering Bæredygtighed på formel På baggrund af analyse defineres en række kategorier Hver kategori vægtes i forhold til hinanden Det vurderes hvor godt bygningen præsterer inden for hver kategori MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED SOCIAL BÆREDYGTIGHED Kat.20 Kat.21 Kat.01 Kat.02 Kat.03 Kat.04 Kat.05 Kat.06 Meget relevant Utroligt dårligt Over middel Kat.19 Kat.07 Samlet resultat Kat.18 Kat.08 Kat.17 Kat.09 ØKONOMISK BÆREDYGTIGHED Kat.16 Kat15 Kat.14 Kat.13 Kat.12 Kat.11 Kat. Lidt relevant Rigtig godt Overordnet/ hvad er bæredygtighed Kategori/ hvad er vigtigt? Relevans / hvor vigtigt er det? Præstation / hvor godt går det? På samme måde som bæredygtighed er defineret igennem de tre hovedområder: miljømæssig- økonomisk og social bæredygtighed - er vores diagnoseværktøj opbygget omkring disse tre ligeværdige områder. Kategorierne til inputtene af diagnoseværktøjet kan som udgangspunkt være hvad som helst. Vi bruger resultatet af analysen til at definerer en række kategorier, vi mener er relevante og dækkende og kan implementeres af både beboere, domea, rådgivere samt bæredygtighedsspecialister. Relevansfaktoren beskriver hvor vigtigt kategorien er vægtet op imod de resterende kategorier inden for samme bæredygtighedsemne. For at vælge de bedste løsninger er det vigtigt, at man kan afkode hvor en indsats vil betyde mest muligt - relevansfaktoren hjælper med at skabe fokus på, hvor der kan skabes mest mulig merværdi for investeringen. Ved input i diagnoseværktøjet vil højt vægtede områder stå grafisk frem som brede kolonner, imens svagt vægtede områder vil stå frem som smalle kolonner. Herved skabes et enkelt overblik over, hvor det er mest vigtigt at fokusere tiltagene. Præstationsværdien viser - på et gældende tidspunkt - hvor godt det går for bebyggelsen inden for en enkel kategori. Hermed kan man se, hvor bebyggelsen har kvaliteter - og hvor den har udfordringer. Sammen med relevansfaktoren får man et overblik over, hvor man vil få mest merværdi ved at sætte ind. At addere kvalitet til en kategori, vil altid give mest mening, hvis den er vægtet højt og vise versa. Diagnoseværktøjet giver et øjebliksbillede over nutidige og mulige fremtidige forhold, således man altid kan vælge de tiltag der frembringer det bedste resultat 14\n15 Eksempel på en diagnose /hvad fejler bebyggelsen? Dette eksempel fortælle os for eksempel, at dem der har besvaret spørgeskemaet, mener der er ringe biodiversitet i bebyggelsen. Men da de samtidig mener, at biodiversitet ikke er så vigtigt, skulle man måske vælge at gøre sin indsats på et andet område. DIAGNOSEVÆRKTØJ Diagnoseværktøjet er et grafisk overblik over en bebyggelse, der på en enkel måde kan illustrere de vigtigste emner og deres tilstand DIAGNOSE 52% HVAD ER DIAGNOSEVÆRKTØJET? Diagnoseværktøjet er et inputsbaseret værktøj, der på en enkel måde kan give et overblik over en given situation udfra en række kriterier og disses vægtning i forhold til hinanden. Det er udarbejdet til at kunne håndtere komplekse emner på enkel vis, og kan bruges på tværs af faglighed og ekspertise. Værktøjet gør det muligt for en traditionel projektorganisation, med repræsentation af beboere, boligselskab og rådgivere, at arbejde med bæredygtighedsemnerne, sideløbende med bæredygtighedsspecialisterne - og i dialog med disse - og få sammenlignelige resultater. Formålet er at få et øjebliksbillede over en bebyggelses samlede tilstand, samt den totalværdi forskelligartede tiltag kan bibringe bebyggelsen. HVORDAN BRUGES VÆRKTØJET? Værktøjet fungerer i praksis som en platform der håndterer input. Input fungere i alt sin enkelthed som svar på spørgsmål. Spørgsmålene stilles i kategorier, som er formuleret udfra analysen af, hvad den særlige DNA for tæt-lav byggeri er. Kategorierne kan genfindes inden for DGNB kriterierne. Ved besvarelse af spørgsmål vægter man først vigtigheden af den enkelte kategori, hvorefter man vurderer, hvor godt bebyggelsen klare sig inde for den kategori. Matrixen vægter de indtastede vurderinger mod hinanden, og resultatet slå grafisk igennem som en bæredygtighedsrose. BÆREDYGTIGHEDSROSEN er den grafiske repræsentation af bebyggelsens bæredygtighedsmæssige tilstand. Her har man overblikket over bebyggelsens højest vægtede områder (de bredeste felter) samt et generelt overblik over, hvordan bebyggelsen klare sig: Hvor er der mangler, og hvor er der styrker? Formålet med bæredygtighedsrosen er, at man allerede i de tidlige faser kan klarlægge, hvor man bør rette fokus og derved være i stand til at bringe de rigtige rådgivere og eksperter ind, på de rigtige tidspunkter. HVEM STILLER DIAGNOSEN? I diagnosen af bebyggelsen skelner vi imellem den subjektive diagnose (som primært er beboerdrevet) og den tekniske analyse (der primært er rådgiverdrevet). Men værktøjet er det samme. Dette medfører at eventuelle differencer imellem de to diagnoser enkelt kan overskues og analyseres, før egentlige tiltag udvælges. I gennemgangen af selve modelprogrammet kommer vi ind på, hvordan værktøjet kan benyttes i en proces. 15\n16 Vand 1 Biodiversitet 2 Energiforbrug 3 Brugeradfærd 4 I hvor høj grad er det vigtigt, at regnvand er en aktiv medspiller i udformningen af de grønne udearealer i bebyggelsen? (fx regnvandsopsamling til blomstervanding, en sø eller et vandløb) I hvor høj grad er det vigtigt, at der er variation i vegetationen i bebyggelsens grønne områder? ( fx planter, græsser, blomster og træer) I hvor høj grad er det vigtigt for dig, at du har lave udgifter til opvarmning af din bolig? I hvor høj grad er det vigtigt, at der er en synliggørelse af husholdningens energiforbrug? (fx. et panel, en digital platform, en app?) MILJØ I hvor høj grad er regnvand en aktiv medspiller i bebyggelsen i dag? I hvor høj grad er der variation i vegetationen i bebyggelsen i dag? I hvor høj grad er du villig til, at betale mere i husleje, mod at din varmeregning blev tilsvarende mindre? I hvor høj grad oplever du, der er en synliggørelse af energiforbruget? Formål med spørgsmålet: Selv om vand traditionelt hører under miljø, er spørgsmålet formuleret, så beboerne tager stilling til regnvand som et arkitektonisk og socialt element. Hvis beboerne ser vandelementet som positivt, og når bæredygtighedseksperten ved, at regnvandsopsamling giver en miljømæssig fordel ved bedre Lokal Vand Afledning (LAR), og da det samtidig er en økonomisk fordel ikke at skulle opgradere kloakering til regnvand, er der balance i arkitektonisk, social, miljømæssig og økonomisk bæredygtighed. Formål med spørgsmålet: Biodiversitet er en miljømæssig kvalitet. Spørgsmålet er formuleret, så beboerne tager stilling til biodiversitet som et arkitektonisk og socialt element. Økonomisk kan biodiversitet lette drift og vedligehold i fællesarealerne, da flere vækster vil være tilladte, og der derfor ikke skal luges i så høj grad. Formål med spørgsmålet: Da tæt/lav-byggeri fra 80 erne ofte er dårligt isoleret, og har en stor overflade, er det en stor miljømæssigt gevinst, med en velisoleret og tæt bolig, da energiforbrug øger CO2-afledningen. Socialt kan komforten i boligen forbedres med stabil temperatur og minimering af træk. Og økonomisk er det en fordel, at energiforbruget minimeres. Formål med spørgsmålet: Brugeradfærd er den største forskel i energiforbrug i husholdninger. Forskning har vist at en synliggørelse af energiforbrug kan lede til sænket forbrug, samt skabe sociale sammenhold igennem interne målsætninger om sænket forbrug. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer områdets regnvandshåndtering. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer bebyggelsens beplantningsstrategi Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer boligens facadeudformning og/eller efterisolering. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der synliggøre energiforbruget for boliger og bebyggelser. Fællesområder 1 Zonering Indeklima 3 Variation i arkitekturen 4 I hvor høj grad er det vigtigt, at der er varierede udendørs fællesarealer, nær din bolig til ophold og rekreation? I hvor høj grad er det vigtigt, at der er veldefinerede arealer i bebyggelsen? (at der er klar forskel mellem private zoner, halvprivate zoner, halvoffentlige zoner og offentlige zoner?) I hvor høj grad er det vigtigt, at din bolig har den rette mængde dagslys? I hvor høj grad er det vigtigt, at der er variation i bebyggelsens arkitektur? (Variation i vinduesstørrelse og -placering, fremspring i facader og tage mv.?) SOCIAL I hvor høj er der varierede udendørs fællesarealer, nær din bolig? I hvor høj grad er der veldefinerede arealer i bebyggelsen? I hvor høj grad er du tilfreds med mængden af dagslys i din bolig? I hvor høj grad er der variation i bebyggelsens arkitektur? Formål med spørgsmålet: Socialt er det en kvalitet, hvis de nære fællesarealer opfordrer til ophold og hvis fællesarealerne understøtter forskellige aktiviteter, da de understøtter beboernes brug af udearealerne.. Hvis beboerne benytter de fælles udearealer, vil det ofte nedsætte hærværk i området, hvilket er en økonomisk kvalitet, og beboerne vil i højere grad tage del i drift de grønne områder og derved give bedre grobund for biodiversitet(miljø) i området. Formål med spørgsmålet: Socialt er det en kvalitet, hvis fællesarealer er zoneinddelte, da de understøtter beboernes brug af udearealerne. Hvis beboerne benytter de fælles udearealer, vil det ofte nedsætte hærværk i området, hvilket er en økonomisk kvalitet, og beboerne vil i højere grad tage del i drift de grønne områder og derved give bedre grobund for biodiversitet (miljø) i området. Formål med spørgsmålet: Socialt kan komforten i boligen kan forbedres med dagslys, og ændring af vinduesudformningen kan højne den arkitektoniske kvalitet. Økonomisk er det en fordel, at energiforbruget minimeres. Formål med spørgsmålet: I tæt-lav byggeri fra 80 erne er det ikke usædvanligt, at der er stereotype facadeudformninger. Spørgsmålet er formuleret, så beboerne tager stilling til arkitekturen. Variation i arkitekturen giver mulighed for ombygninger der understøtter miljø (fx efterisolering) økonomi (fx tilbygninger) social (fx mulighed for ændringer af boligstørrelser) Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten, der underbygger ophold i udearealerne og beplantningsstrategi og som ændrer størrelsen af uderum. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten, der underbygger zonering i udearealerne. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer boligens vinduesudformning. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer vinduesudformninger, bygningsudformning samt tilbygning og nybygning. Udvendigt vedligehold 1 Vedligehold af boliger 2 Fleksibilitet 3 $ Værdibevarelse 4 I hvor høj grad er det vigtigt, at bebyggelsens udearealer og facader kræver minimalt vedligehold? I hvor høj grad er det vigtigt, at din bolig kræver minimalt vedligehold? I hvor høj grad er det vigtigt for dig, at det er muligt at ændre ruminddelingen i din bolig? I hvor høj grad er det vigtigt for dig, at bebyggelsen har et arkitektonisk, holdbart udtryk? (Bebyggelsens bevaringsværdi) ØKONOMI I hvor høj grad oplever du bebyggelsens udearealer kræver minimalt vedligehold? I hvor høj grad oplever du at din bolig kræver minimalt vedligehold? I hvor høj grad mener du det er muligt, at ændre rumindretningen i din bolig? I hvor høj grad oplever du bebyggelsen som arkitektonisk holdbar Formål med spørgsmålet: Vedligeholdelseslette materialer er en økonomisk kvalitet. So- Formål med spørgsmålet: Vedligeholdelseslette materialer er en økonomisk kvalitet. Formål med spørgsmålet: Økonomisk er det en kvalitet, at boligen kan ændres uden Formål med spørgsmålet: Tæt-lav byggeri fra 80 erne er ofte arkitektonisk udformet, så cialt kan materialer som fremstår velholdte understøtte brug af udearealerne. Miljømæs- Økonomisk kan materialer som fremstår velholdte understøtte søgningen på boliger i store omkostninger, i takt med at krav til boligindretning ændres. Socialt kan fleksibel det ikke gør nogen sure. Men det gør på den anden side sjældent nogen rigtig glade. sigt minimerer vedligeholdelseslette materialer brugen af maskiner og ozonlagsødelæg- foreningen. Miljømæssigt minimerer vedligeholdelseslette materialer brugen af maskiner boligindretning understøtte en varieret beboersammensætning. Der er dermed mulighed for, at hæve den arkitektoniske kvalitet. Økonomisk er det en gende materialer (fx visse typer maling mv.) og ozonlagsødelæggende materialer (fx visse typer maling mv.) kvalitet, at byggeriet har arkitektonisk kvalitet, og derfor er værd at bevare. Socialt kan det være en kvalitet, at bo i et byggeri beboerne synes om. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der underbygger udearealer og facader der kræver minimalt vedligehold. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der underbygger byggematerialer der kræver minimalt vedligehold. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der med nye bygningsdele skaber en bolig, med lette, fleksible indervægge. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der med nye bygningsdele der understøtter og forbedrer arkitekturen. 16\n17 VEDLIGEHOLD Solorientering 5 I hvor høj grad er det vigtigt, at der er direkte sollys på opholdsarealerne i din bolig og på boligens private udearealer? Transport 6 I hvor høj grad er det vigtigt, at der er gode fælles transportmuligheder i forbindelse med bebyggelsen? (bus, tog, delebiler mv.) Ressourcehåndtering 7 I hvor høj grad er det vigtigt, at der er rent og ryddeligt i bebyggelsen og at der er en plan for ressourcehåndtering? (affaldssortering, storskrald, kompostbeholdere mv.) 21 spørgsmål Input til Diagnoseværktøjet I hvor høj grad er der direkte sollys i din bolig og på boligens private udearealer? Hvor gode er de fælles transportmulighederne fra bebyggelsen? Er der rent og ryddeligt i bebyggelsen, og er der en plan for affaldshåndtering? FÆLLESHUSE FÆ F LLESHUSE V RIAT VA Formål med spørgsmålet: For at tilgodese det sociale liv mellem husene, er tæt-lav byggeri ofte orienteret forkert i forhold til solen. Socialt kan det også være positivt, at der er direkte sollys i boligen og på boligens private udearealer. Miljømæssigt og økonomisk bidrager sollys som varmetilskud i boligen. Omvendt kan man også få en indikation af, om beboerne foretrækker skyggefulde udearealer frem for direkte sollys. Formål med spørgsmålet: Socialt er det en fordel, at beboerne har adgang til fælles transport til og fra bebyggelsen. Økonomisk og miljømæssigt er det en kvalitet, at privatbilismen mindskes. Formål med spørgsmålet. Miljømæssigt er det en fordel, at beboerne vil smide deres affald i affaldsbeholdere, som er placeret rigtigt i bebyggelsen, samt at de vil sortere deres affald. Socialt giver en ren og ryddelig bebyggelse bedre sammenhold og understøtter ophold på de fælles udearealer. Økonomisk er det en samfundsgevinst, at affald kan genanvendes. BIODIVERSITET FÆLLESOMRÅDER VARIATION I BYGNING A ION I BYG Y NING SOCIAL E ERSKA EJ EJERSKAB K B SAM.SÆTNING SAM.SÆ BEBOER S TNING Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer boligens vinduesudformning eller ved nedrivning og nyopførelse. Beboersammensætning 5 Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten, der fx via Facebook eller andre sociale medier, giver mulighed for at dele biler, eller til at der opstilles ladestation for el-biler. Beboerinddragelse 6 Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer områdets affaldsshåndtering: Byggesten #1, 2 og 3 Identitet 7 ENERGIFORBRUG VAND / LAR BOLIG SAM.SÆTNING BOLIG ZONERING I hvor høj grad er det vigtigt, at beboersammensætningen i bebyggelsen er varieret? (Fordeling af børnefamilier, singler med/uden børn, unge, ældre, indvandrere, handicappede mv.) I hvor høj grad er det vigtigt, at du som beboer inddrages i beslutninger, som påvirker de fælles arealer? I hvor høj grad er det vigtigt, at du som beboer kan identificere dig med de nære omgivelser omkring din bolig (fx ved genkendelighed i farve, arkitektur mv.?)? MILJØ INDEKLIMA FLEKSIBILITET I hvor høj grad oplever du, at beboersammensætningen i bebyggelsen er varieret? I hvor høj grad oplever du, at du som beboer inddrages i beslutninger, som påvirker de fælles arealer?? I hvor høj grad oplever du, at du som beboer kan identificere dig med de nære omgivelser omkring din bolig? ORIENTERING FORANDERLIGHED Formål med spørgsmålet: Socialt kan det være en kvalitet, at man både kan spejle sig i sine naboer, men også at der er variation. Økonomisk er det også en fordel, hvis der er balance i beboerfordelingen, da balancen kan skabe søgning til foreningen, og derved sikre den økonomiske kvalitet i bebyggelsen. Formål med spørgsmålet: Hvis beboerne har indflydelse på de fælles arealer, benytter de dem ofte i højere grad. Det vil ofte nedsætte hærværk i området, hvilket er en økonomisk kvalitet, og beboerne vil i højere grad tage del i drift de grønne områder og derved give bedre grobund for biodiversitet (miljø) i området. Formål med spørgsmålet: Hvis beboerne føler at der er en fælles identitet i nærmiljøet, skaber det en fælles forståelses for, hvem man er i det større fællesskab. En fælles identitet leder mod at tage ejerskab over nærmiljøet, og giver grobund til større beboerindragelse og ansvar for eks. udeområderne og boligerne. Man skaber også en fælles historie som nye beboerer mødes med og kan tage del i. TRANSPORT VÆRDIBEVARELSE ØKONOMI DRIFT Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer boligstørrelserne i bebyggelsen. Markedsføring 5 I hvor høj grad er det vigtigt for dig, at bebyggelsen har et godt renommé. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der tilbyder kommunikations-platforme (Facebook mv.). Husleje 6 I hvor høj grad er det vigtigt for dig, at huslejen er lav i bebyggelsen? Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der kan forstærke eller ændrer områdets egenopfattelse samt introducerer identitets fællesskaber Byggesten #1, 2 og 3 Foranderlighed 7 I hvor høj grad er det vigtigt, at afdelingen kan tilbyde forskellige boligstørrelser? (fx boliger i forskellige størrelser og med flere eller færre rum) På baggrund af analysen af tæt-lav typologiens særlige karakteristika, kan vi specialrette spørgsmålene i diagnoseværktøjet, således at det retter fokus mod de problemstillinger, der er i det almene tæt-lav byggeri. fravalg der fortages. Resultatet fra den indledende spørgeskemarunde bliver den gennemgående rettesnor rådgiverne benytter sig af gennem projektet. Hvordan oplever du bebyggelsens renommé? Formål med spørgsmålet: I almene boligafdelinger kan et dårlige renommé føre til mindsket søgning på boliger i afdelingen, hvilket leder til mindsket økonomisk og social kvalitet. Derudover kan det også føre til mytedannelse om bebyggelsen i lokalområdet og gøre bebyggelsen til et sted man helst undgår. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der via sociale medier skaber et bedre ry og rygte om beboelsen eller medføre positive identitets skabende tiltag. Er du villig til at stige i husleje, hvis det samtidig fører til forbedring af boliger og fælles faciliteter i bebyggelsen? Formål med spørgsmålet: Finansering af tiltag der ikke er dækket af landsbyggefondenskal givetvis finanseres af bebyggelsen selv, eks. igennem stigende huslejer. Derfor er det vigtigt at afsøge, om der er en velvillighed til at øge boligudgiften, hvis man til gengæld får øget kvaliteter tilbage. Det rigtige huslejeniveau kan føre til en forbedret økonomi for foreningen. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der afsøger nye måder for bebyggelsen at øge indkomsten. I hvor høj grad kan afdelingen tilbyde forskellige boligtyper og størrelser? Formål med spørgsmålet: At afklare hvorvidt en mulig foranderlighed i bygningsmassens sammensætning vil være efterspurgt i sådan grad, at det kan retfærdiggøre den udgift det medfører. Variation i boligstørrelser og typer giver i højere mulighed for, at ændre en bebyggelses KÅS-tal. Svar på spørgsmålet kan lede til byggesten der ændrer områdets bygningsmasse. Spørgsmålene er rettet mod brugerne, men er udformet i kategorier, der svarer til DGNB kriterierne. På den måde kan diagnosen fra beboere og fra rådgivere sammenlignes direkte, da de taler samme sprog. De mest relevante kategorier, som samtidig præsterer højst, kan udvælges som fokusområder, når der afholdes workshops mv. Synliggørelsen af de forskelle, der kunne være imellem Domeas, beboernes og rådgivernes fokusområder vil styrke dialog og proces, og sikre øget kvalitet af de valg og Svarene har til formål, at lede til andre/nye spørgsmål, således at behov og ønsker dækkes bredt. De 21 spørgsmål er derfor ikke i sig selv dækkende for alle tænkelige behov, men et afsæt, der dækker spændvidden i DGNB-kriterierne, samt spørgsmål til brug for rådgiverne i deres afdækning af behov. 17\n18 Vand BYGGESTEN 01 KLIMASKÆRM&ARKITEKTUR BYGGESTEN 02 KLIMASKÆRM&ARKITEKTUR BYGGESTEN 03 KLIMASKÆRM&ARKITEKTUR BYGGESTEN 04 KLIMASKÆRM&ARKITEKTUR Biodiversitet Energiforbrug Brugeradfærd Transport FORANDRET KLIMASKÆRM Har en bolig udfordringer med indeklimaet, eksempelvis visuelt eller termisk, kan en ændring af klimaskærmen tilføre ny kvalitet. En fjernelse af brystninger under vinduer, giver mulighed for etableringen af en fransk altan. Tiltaget påvirker dagslysindfald positivt, og øger den arktektoniske variation. Den øgede herlighedsværdi adderer til bebyggelsens totalværdi. UDVIDET KLIMASKÆRM Er en bolig blevet uattraktiv grundet fastlåst boligstørrelse, kan man udvide den ved at påsætte nye arkitektoniske elementer. De nye rumligheder kan ændre boligens planløsning, og bibringe nye demografier, der ud over skaber de variation i bebyggelsen, og kan give mulighed for nye udeophold i form af terrasser oven på de nye bygningsdele. NY KLIMASKÆRM Er en bollig udfordret på hele sin klimaskærm og sit indeklima og har en utilsvarende størrelse kan man med fordel overveje at udskifte hele klimaskærmen (facade + tag) og samtidig udvide boligen til en mere tidssvarende størrelse. Ved at udføre de nye bygningsdele som lette elementer kan man med fordel genbruge det eksisterende konstruktive system. Den nye struktur vil kunne skabe ny identitet og løfte det arkitektoniske udtryk. GRØN KLIMASKÆRM Er en bolig udfordret på biodiversitet og regnvandshåndtering samt på indeklima, kan man med fordel udskifte dele af klimaskærmen med grønne tiltag såsom sedumtage, der forsinker regnvand, og begrønnede facader der mindsker UV påvirkningen på facaden, og derved forlænger dens levetid. Derudover tilføre det boligen en ny identitet og skaber en synlig positiv fortælling om stedet Orientering Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Ressource håndtering Fællesrum Zoneinddeling Indeklima Variation i arkitektur Beboer sammensætning Bruger Inddragelse Identitet Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Udvendig vedligehold Indvendig vedligehold ALTERNATIVER I forbindelse med at ændre klimaskærmen for at øge eks. lysindfald, er det også en god idé at efterisolere bebyggelserne, samt øge kvaliteten ved de særlige 1.sals lejligehder. ALTERNATIVER Udvidelsen af klimaskærmen kan både være mindre og større tiltag, de kan forøge husets volumen ved jordniveau eller måske i højden. Fælles er at de sikre nye bomuligeheder. ALTERNATIVER En ny klimaskærm kan forandre bygningsvolumenerne, og skabe mulighed for udnyttelse af tagetagen ALTERNATIVER En kombination af udvidelsen af boligen og grønne facader kan skabe en byhave - i højden. $ Fleksibilitet Værdibevarelse A1. Velsioleret - med nye tiltag Udover at etablere nye og bedre vinduespartier, vil en efterisolering af den eksisterende facade også medhjælpe et lavere energiforbrug. A1. Udvidelse stue- Indgang Er boligens indgang uhensigtsmæssig iforhold til opdeling af private/offentlige zoner, kan en tilbygning vende indgangspartiet så det optimere zoneringen og naboskabet. A1. Tagbolig En ny tagprofil kan udnytte potentialet i at åbne boligen op til kip, eller etablere en delvis 2.sal A1. Byhave - i 1.sal Kombinationen af at udbygge en stuelejlighed, og etablerer intensive grønne tage på udbygningen. Herved skabes der et privat, grønt udeområde for 1.sals lejlighederne Markedsføring Husleje Foranderlighed A2. Gavllejligheder - udeophold En ændring af gavlfacaderne vil øge kvaliteterne ved 1. sals lejlighederne, og muliggøre etableringen af private uderum i form af eks. altaner A2. Udvidelse - 2. sal En påbygning oven på eksisterende strukturer kan være en metode at udevide boligen, uden at forøge fodaftrykket. 18\n19 BYGGESTEN 05 BOLIG&ARKITEKTUR INTELLIGENT BOLIG Er en bolig velisoleret men har stadig store udfordringer på energiforbruget, kan man med fordel overveje at påføre boligen intelligente tiltag. Den intelligente bolig er udstyret med elektriske anlæg såsom: Intelligent styring og LED-armaturer. Den måler og synliggøre energiforbruget for beboerne løbende, og mindsker energiforbruget på brugernes præmisser. BYGGESTEN 06 BOLIG&ARKITEKTUR PASSIV BOLIG Er en bolig udfordret i forhold til sin solorientering, kan man med fordel arbejde med passive tiltag. Den passive bolig udnytter en ugunstig solorientering til at skabe favorabelt indeklima, ved at etablere en mellem zone der enten kan fungerer som en varmebuffer, i forhold til for meget solpåvirkning (sydvendte facader), eller for meget kuldepåvirkning (nordvendte facader) BYGGESTEN 07 BOLIG&ARKITEKTUR BLÅ BOLIG Er en bolig udfordret ifht. skybrud og utilstrækkelige nedsivningsmuligheder, kan man med fordel lade regnvandet arbejde for boligen. Genanvendelse af regnvand aktivt til bl.a toiletskyl, tøjvask og i afvandingen af de grønne arealer, er en metode at give boligen en blå profil. Regnvandet opsamles og benyttes lokalt, hvilket reducerer afledningen til det offentlige system og afledningsudgiften. BYGGESTEN BOLIG&BYGNING Arkitektoniske output fra Diagnoseværktøjet Med udgangspunkt i analysen af det eksisterende og forslagsstillerens arkitektoniske vision ønskes der bud på hvad der skal tilføjes af nyt altså nye byggesten - Konkurrenceprogram Herved mindskes driftudgiften til boligen samtidig med at boværdien højnes. Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi $ $ Byggesten 06 Passiv bolig / orangeri Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale ALTERNATIVER En intelligent bolig der spare på forbruget kan med fordel suppleres af yderligere tiltag, således at den ikke bare spare på energien men faktisk generer energi. A1. Solceller - grøn energi! En boligs tagflader kan, med den rette orientering, benyttes til at generere energi for husstanden. Sammenkoblet med et intelligent styresystem kan den sælge overskuds-energi, når det er mest fordelagtigt. ALTERNATIVER En bufferzone kan også bruges som en produktionshave i form af eks. et orangeri. Herved bringes der nye kvaliteter ind i boligen og skabes et særligt rum imellem ude og inde A1. Orangeri - egenproduktion Etableringen af en ny klimaskærm kan med fordel udnytte sydvendte orienteringer til etableringen af væksthuse, der skaber herlighedsværdi, biodiversitet samt ny arkitektonisk identitet. BYGGESTENENE er virkemidler til at opfylde den arkitektoniske vision. De er til dels svarene på de spørgsmål, der stilles i diagnosticeringen af en tæt-lav bebyggelses tilstand. I vores besvarelse skelner vi imellem de bolignære byggesten og bebyggelses-byggesten. De bolignære byggesten forandrer den enkelte bolig/bygning via transformation eller addition. Bebyggelses-byggestenene forandre hele bebyggelsen, enten via fysisk transformation eller via omstrukturering. Byggestenene skal ses som et idékatalog, der hele tiden er i udvikling. Byggestenene adderer altid mest værdi i en kategori, men aldrig kun i den kategori alene. I beskrivelsen af byggestenene kan man se hvad deres formål er, og hvilke kategorier de adderer værdi til. Derudover er der også en illustration over byggestenens effekt inden for de overordnede bæredygtighedsparadigmer. Slutteligt er der beskrevet alternative byggesten inden for samme kategori og nogen gange som krydsninger imellem flere kategorier. BOLIGNÆRE BYGGESTEN De bolignære byggesten omhandler transformationen af enheden udfra en række tiltag. Det kan være additioner, omstruktureringer eller sammenlægninger. 19\n20 Vand BYGGESTEN 08 BEBYGGELSE&ARKITEKTUR BYGGESTEN 09 BEBYGGELSE&ARKITEKTUR BYGGESTEN BEBYGGELSE&ARKITEKTUR BYGGESTEN 11 Biodiversitet Energiforbrug Brugeradfærd Transport Orientering Ressource håndtering TRANSFORMATIONSRUM En bebyggelse kan være for tætpakket, uhensigtsmæssigt orienteret og mangle nære fællesrum eller forbindelser til omverdenen. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at fjerne dele af den eksisterende struktur, for at bringe en højere kvalitet til det resterende. En bebyggelse kan også have for stor afstand imellem bygningerne, og mangle intimitet og fællesskaber. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at fortætte arealer med mere bygningsmasse, for at skabe fornuftige størrelser på fællesskab Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi Kategorier som byggestenen tilfører værdi $ FORBINDELSESRUM Bebyggelserne der ligger afskåret fra omkringliggende strukturer kan forhindre social interaktion og skabe utryghed. Etableringen af forbindelsesrum kan redefinere bevægelsesmønstrene, og revitaliserer døde områder. Forbindelserne kan modvirke mytedannelse om områder, samt medvirke til at øge biodiversiteten. Derudover kan det øge brugen af uderummene og hindre vandalisme og derved spare på vedligehold. ENERGIRUM Bebyggelser kan være uhensigtsmæssigt forbundet op på lokale forsyningsnet, og i nogle tilfælde giver det mening at etablere et lokalt grønt tiltag, særligt ved store bebyggelser der ligger fjernt fra forsyningsstederne. Etableringen af energirum kan ske som solceller på bebyggelsens mange flader såsom tage, facader eller jordvameanlæg eller vindturbiner i de åbne landskabsrum. Egenproduktion af energi kan mindske boomkostninger for beboerne, samt brande bebyggelsen udadtil. Derudover kan det øge beboernes ejerskab over udearealerne og øge den positive identificering med området. DIGITALE RUM En stor del af vores interaktion foregår idag uden for det fysiske rum. Og nærmiljøet er ikke nødvendigvis det, der er fysisk tættest på. En del af en bebyggelses egenidentitet og sociale værdi kan realiseres igennem en velfungerende webportal eller en tilstedeværelse på sociale medier. Her kan man supplere det fysiske fællesskab og skabe forbindelser på tværs af naboskab og gårdrum. En velfungerende digital strategi kan øge fællesskabsfølelesen og tilknytningen til det fysiske sted. Derudover kan det være et sted at synliggøre energiforbrug, delebilsordninger, ressourcehåndtering og markedsføre bebyggelsen. Fællesrum Zonering Indeklima Variation i arkitektur Beboer sammensætning Bruger Inddragelse Identitet Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Bæredygtighedspotentiale Udvendig vedligehold Indvendig vedligehold ALTERNATIVER En ændring i bebyggelsesstrukturen kan ændre bebyggelsens sociale identitet og sammenbinde de forskellige områder i bebyggelsen mere fordelagtigt. ALTERNATIVER Etableringen af forbindelsesrum kan også betyde en udnyttelse af døde ydrezoner imellem to bebyggelser og en mulighed for at skabe grønne biozoner ALTERNATIVER Energitilskud kan også ske i form af mindre tiltag, hvor man primært tilføre varme til bebyggelserne. ALTERNATIVER Sociale medier er en enkel måde at integrere bebyggelsen digitalt i hverdagen, men andre platforme kan også være med til at udvikle bebyggelsens selvforståelse og indsats. $ Fleksibilitet Værdibevarelse A1. Værksteder - skure i terræn En addering af f.eks skure i terræn til eks. værksteder kan fortætte eksisterende fællesområder og skabe nye fællesskaber A1. Interaktion - deling af ydrezoner Et velfungerende stisystem kan aktivere zoner, der før lå som en buffer imellem bebyggelser A1. Solfangere - varmt brugsvand Etableringen af solfangere kan sænke energiforbruget til eks. varmt brugsvand A1. Energi platform Måling af energi og synliggørelse for den enkelte samt muligheden for at sammenligne sit forbrug med naboen er en enkel måde at positivt påvirke brugeradfærd. Markedsføring Husleje Foranderlighed A2. Knudepunkt torv i stræde En fjernelse af volumener i et gadeforløb kan skabe et mindre torv, der kan styrke det sociale aspekt ved at skabe et mødepunkt og styrke naboskab A2. Grønt bælte - landskabstræk Et grønt bevægelsesforløb kan øge biodiversiteten væsentligt og bringe nye landskabstræk ind i bebyggelsen 20


Nørre Vosborg skal have ny direktør | TV MIDTVEST\nNørre Vosborg skal have ny direktør\nTrine Jakobsen fratræder sin stilling for i stedet at blive direktør for Schackenborg Fonden.\nTrine Jakobsen fratræder sin stilling i midten af august. Nørre Vosborg er allerede gået i gang med at finde hendes afløser.\n28. maj 2019, kl. 14:48\nEn markant figur forlader nu det midt og vestjyske kulturliv.\nTrine Jakobsen, der tidligere har optrådt under navnet Trine Jepsen, vinker farvel til direktørstolen på Herregården Nørre Vosborg. Herregården lidt uden for Vemb har haft glæde af hende siden 2015.\nquote(...) Jeg er stolt af, at vi i fællesskab er lykkedes med at udvikle Nørre Vosborg til et kulturelt fyrtårn i Holstebro Kommune.\nTrine Jakobsen, afgående direktør, Nørre Vosborg\nFra popstars til herregårdsfrue\nTrine Jepsen blev for alvor kendt, da hun var en del af den danske popgruppe Eye Q, der i 2001 vandt den første udgave af tv-programmet Popstars på TV2. Inden da deltog hun i 1999 i det danske melodi grand prix sammen med Michael Teschl med sangen “Denne gang”.\nSiden har hun optrådt på flere forskellige scener, inden hun altså kom til Nørre Vosborg. Nu går hun fra én kulturperle til en anden. Fra herregårdsfrue til slotsfrue.\nTrine Jakobsen rykker mod syd og indtager direktørstolen på Schakenborg Slot.\nLæs også Nørre Vosborg udstiller kostumer fra kendt engelsk tv-serie\n- Jeg har været utrolig glad for mit arbejde på Nørre Vosborg gennem de seneste fire år. Jeg har nydt det fantastiske samarbejde med personale og frivillige og jeg er stolt af, at vi i fællesskab er lykkedes med at udvikle Nørre Vosborg til et kulturelt fyrtårn i Holstebro Kommune. Når jeg alligevel har valgt at fratræde min stilling, er det fordi jeg har fået et tilbud som jeg simpelthen ikke kan sige nej til, siger Trine Jakobsen.\n"Hun har været en fornem ambassadør"\nBestyrelsesformand for Fonden Nørre Vosborg Bjørn Albinus og den øvrige bestyrelse har været meget glade for samarbejdet med Trine Jakobsen.\n- Vi er kede af, at Trine stopper, men vi takker hende for et rigtig godt samarbejde gennem fire år. Hun har været en fornem ambassadør for Nørre Vosborg og har bidraget væsentligt til den flotte og positive udvikling af herregården, siger Bjørn Albinus.


Romantisk weekend i København | Ekstra Bladet Rejser\nTag på romantisk wellnessophold i København med champagne, tempelmassage, fodkur og fri adgang til wellness fra kun 999,-\nTag på romantisk tempelmassage i Aladdins hule med den bedre halvdel. Kom væk fra de travle bymiljø og slap helt af med boblevand, massage og bad. Ni’mat Massage og Spa ligger i København og er en af byens største og ældste. Stedet har flere gange modtaget priser og deres massage og service. Tilbuddet inkluderer en halv times fodkur (fodbad, fodpeeling, fodmaske og fodmassage), 1 times helkropsmassage, 1 glas champagne og frisk frugt til. Desuden har du fri adgang til Ni’mats flotte spaområde med jacuzzi og pool.\nPris: Tilbuddet gælder per person\nRabat: Du får en ekstra 10% rabat ved første booking hos DuGlemmerDetAldrig\nTilbud fundet hos: DuGlemmerDetAldrig\nHoteller i København Ferier i Danmark Wellnessophold Romantisk weekend\n07 januar 2019 - 09:04\nBillig afbudsrejse på All Inclusive til Egypten i januar: Slå til nu!\nfra Kr.1702 per person


Artikel vedr. Gueuze\nGueuze er en blanding af gammel og ny belgisk lambic. Ved at blande gammel og ny lambic startes en anden g�ring p� flaske, ligesom champagne. Resultatet bliver en karakteristisk boblende �l med en frugtagtig sur og t�r smag. Selve blandingen imellem den unge og den gamle lambic er afg�rende for hvorledes slutresultatet bliver. Hvis man anvender meget af den unge (og billige) lambic risikerer man at f� en m�lkesur drik. I visse tilf�lde anvender man derfor ned til blot 15% ny lambic, kun lige nok til at genstarte g�ringen.\nLigeledes har vejret afg�rende betydning for hvorledes resultatet bliver. If�lge mange �rs erfaringer f�r lambic der er brygget i koldt vejr den bedste start, hvilket skyldes at vildg�ren reagerer mindre i koldt vejr.\nSom regel bliver gueuze solgt p� flasker lukket med korkpropper, ligesom champagne, for at modst� trykket i flasken.\nOfte lagres gueuze i mange flere m�neder eller s�gar �r p� flaske, inden den sendes ud til forbrugerne. Hos forbrugeren kan gueuze ligeledes lagres i adskillige �r, hvorunder det stadig vil udvikle smagen.\nTraditionel gueuze hverken filtreres, pasteuriseres eller s�des, selvom flere kommercielle m�rker g�r alle tre ting.\nDu er altid velkommen til at kontakte mig vedr. denne artikel p� flg. email adresse: tommy@beerlabels.dk angiv venligst arikelnummer: 21


Gravid og hårfarve. Ja, jeg farver hår selvom jeg er gravid\nGravid og hårfarve? - Gravid - Forældresnak - Libero Er også gravid nu og har ingen planer om at få det farvet før jeg er færdig med amningen, så der er længe udsigter og til den tid trænger det helt sikkert. Strikke og hækle. Køb og salg. Skriv hårfarve kommentar Skriv et svar Annuller svar Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Gravid udenfor livmoderen. Gravid debat Terminsgrupper Gravid-debatten Kromosomfejl Gravid med tvillinger Gravid under graviditeten Barnet vender forkert Motion og kost Studerende Hvad skal baby hedde? Kontakt arrow right.\nGRAVID OG HÅRFARVE - boutique vintage en ligne. Gravid & hårfarve\nGravid og hårfarve, kvickly legetøj tilbud #2 Sikkerhed først\nMakeup, cremer, parfume, hårfarve, hårfarvning, ja listen over hvad du skal undgå eller passe på med, når du er gravid, er nærmest uendelig lang! De fleste kvinder har det bedst, når de føler sig lækre og er tilfredse med hårfarve udseende og velvære. Det er bare en faktor vi må erkende. Alle disse ting er med til at booste selvværdet! Selvom at Gravid fra redaktionen er enormt spændt gravid, at få barn nummer to til december, så kan hverdagen altså godt gå hen og blive en smule trist, når ens ud-groning er længere end, hvad hun mener er til at holde ud! Site map Nu ved jeg ikke om jeg bliver for pyldret under min graviditet, men må man godt farve eller blege sit hår, når man er gravid? Har læst forskellige steder, at det. okt Makeup, cremer, parfume, solbadning, hårfarvning, ja listen over hvad du skal undgå eller passe på med, når du er gravid, er nærmest. Hævede ankler, strækmærker og bumser – der er mange mindre flatterende sider af graviditeten, men hår-farve-udvoksninger eller grå stænk, behøver ikke være nogle af dem. I denne artikel får du 5 tips til hårfarve, der ikke skader din baby. #1 Vent til 2. trimesterAuthor: Redaktionen. og selv undgået det da jeg syntes det lugter og i og med man fraråder at male må det være lidt det samme med dampene fra hårfarven. Men hvis man ikke kan holde ud at se sig selv i spejlet syntes jeg man skal gøre det. Der er også nogen der bruger økologiske frisører da . hvide sande båd og motor Tænk anbefalede i september LOGONA hårfarve til hjemmefarvning, da disse farver ikke indeholder nogen af de skadelige stoffer som står på EU's liste. TineGus Luk Medlem siden startede debatter skrevne indlæg Online.\nHårfarve er et af de skønhedsprodukter der indeholder meget kemi. Miljøstyrelsen anbefaler ikke gravide at farve håret. Kan du ikke leve med grå udvoksninger. Hejsa Piger Jeg kan forstå at det ikke er særlig smart at få farvet hår imens man er gravid og ammer - men er der nogen a jer der ved om det også kan være. Hævede ankler, strækmærker og bumser. der er mange mindre flatterende sider af graviditet. Udvoksninger efter hårfarvning behøver ikke at være en af dem. Graviditet og hårfarve Vi får rigtig mange spørgsmål om at farve hår, når man er gravid eller ammer. Derfor har vi samlet vores viden og bedste råd i. Hårfarve er et af de skønhedsprodukter der indeholder meget kemi. Miljøstyrelsen anbefaler ikke gravide at farve håret. Kan du ikke leve med grå udvoksninger. Hejsa Piger Jeg kan forstå at det ikke er særlig smart at få farvet hår imens man er gravid og ammer - men er der nogen a jer der ved om det også kan være. Hævede ankler, strækmærker og bumser. der er mange mindre flatterende sider af graviditet. Udvoksninger efter hårfarvning behøver ikke at være en af dem. Selv om det er rigtigt, at stofferne i hårfarven godt kan gå i blodet, har der aldrig nogensinde været en eneste undersøgelse, der støttede teorien om, at gravide. 4/9/ · Kære Helen Jeg har lige et spørgsmål omkring hårfarve og graviditet. Jeg er gravid i uge og kunne godt tænke mig at farve håret. Jeg er udmærket klar over, at det ikke anbefales, at man farver hår med kemiske hårprodukter, men hvad med naturprodukter som henna eller økologiske frisører, der bruger prudukter som skulle være naturlige og ikke allergifremkaldende?\nGRAVID OG HÅRFARVE - team solomid csgo. Gravid & hårfarve\nmar Jeg har ikke tænkt mig, at blive mørk håret fordi jeg er gravid, men vil prøve og se , om nogle økologiske hårfarver kan klare rødderne:) Mit hår. dec For en uge siden fandt jeg ud af, at jeg er gravid og omkring seks uger henne. Vær opmærksom på, at pga. de hormoner, som du har i kroppen under graviditet/ amning kan dit hår “opføre sig” anderledes ved hårfarvning og permanent, end. Makeup, cremer, parfume, solbadning, hårfarvning, ja listen over hvad du skal undgå eller passe på med, når du er gravid, er nærmest uendelig lang! De fleste kvinder har det bedst, når de føler sig lækre og er tilfredse med deres udseende og velvære. Det er bare en faktor vi må erkende. Vi stråler når vi [ ]Author: Team Chrichri. Gravid og hårfarve? Nu ved jeg ikke om jeg bliver for pyldret under min graviditet, men må man godt farve eller blege sit hår, når man er gravid? Har læst forskellige steder, at det frarådes men nu reklamere mange frisører med natur-farve og er det ok, eller hvad? Min ekstrem kedelige leverpostej-farve er . 10/14/ · Gravid og mad – hvad skal jeg holde mig fra? Mere om: Forskning. Hvorfor er der så mange spontane aborter i 1. trimester? Svømning under graviditet; Må jeg spise sushi, mens jeg er gravid? Kemikalier og graviditet – Hvad skal jeg vide? Hvilken mad må jeg spise som gravid?3/5(5).\n5 tips til hårfarvning under graviditet gravid og hårfarve Jeg har farvet henna gennem hele min graviditet med Idun og gjorde det også da jeg var gravid med spunken og det var jo ikke det, den døde af. Det var noget ingen kunne gøre for. Så min holdning er: Farv, måske lidt sjældnere end du ville gøre normalt, men man behøver ikke være hellig. Alternativ til hårfarve. Har du kun få grå hår, kan du med fordel bruge Sanotint Hårmascara - en mascara man bruger til at dække udvoksninger og grå hår. Farven holder hårvaske, og håret forbliver blødt og medgørligt. Påføres håret med mascarabørsten og lad tørre - .\nJeg er gravid - kan mit barn tage skade af kemikalierne i hårfarve? Hvordan påvirker parfume, sminke og farvestoffer mit barn? Hvad betyder det for min graviditet, at jeg går og står meget i løbet af dagen? Og hvordan skal jeg forholde mig til stoffer, der kan være allergi- og kræftfremkaldende? Læs mere om graviditet, kemi og arbejdsmiljø her. Ved at fortsætte med brugen af denne hjemmeside, godkender du brugen af cookies. Du kan læse mere om cookies. Graviditet og hårfarve\nKan hårfarvning skade mit ufødte barn? den bedste juleand\nForældre under 25 år. Vi håber derfor, at du vil være med til at støtte dem som støtter os. Med mit første barn der fandt jeg ud af at man kunne vaske sit hår med kamille te og det gav faktisk lidt farve og glans, så det kan være jeg tyr til det igen. Det kan godt være du går og er ked af din hårfarve, men tænk hellere på at give dit ufødte barn den bedste start på livet: Hilsen Louise frisør, der ikke har fået farvet hår siden oktober '11 pga 3 graviditeter:.\nHejsa Piger Jeg kan forstå at det ikke er særlig smart at få farvet hår imens man er gravid og ammer - men er der nogen a jer der ved om det også kan være. Hårfarve er et af de skønhedsprodukter der indeholder meget kemi. Miljøstyrelsen anbefaler ikke gravide at farve håret. Kan du ikke leve med grå udvoksninger. Nu ved jeg ikke om jeg bliver for pyldret under min graviditet, men må man godt farve eller blege sit hår, når man er gravid? Har læst forskellige steder, at det.\nGravid og hårfarve, eau des missions cologne #2 Sikkerhed først\nMaria farvede Julies hår, imens vi gravid spændt ventede på resultatet. TineGus Luk Medlem siden startede hårfarve skrevne indlæg Online Godt skrevet 0. Økologisk farve er der et Stof i der hedder PPD og er ligeså farligt.\n#1 Vent til 2. trimester\nMå jeg farve mit hår som gravid eller ammende? Du har fravalgt vores nyhedsbrev\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Gravid og hårfarve linkp.envabharz.se


Bo Green Jensen: Emerald Fennell: Promising Young Woman (2020) [Oscars 2021]\nEmerald Fennell: Promising Young Woman (2020) [Oscars 2021]\nNår stanken er stærk, må farverne skrige\nSATIREN er kælen og karikeret, men baggrunden er streng og mørk. Æstetikken i Promising Young Woman udtrykker verden, som Cassandra »Cassie« Thomas (Carey Mulligan) ser og oplever den: en kvalmende, candyfloss-pink parodi. Det er et skingert og anstrengende udgangspunkt, men som fortællingen skrider frem, giver både formen og farvesætningen mening.\nAlle andre er videre, men Cassie nægter at give slip på noget, som skete otte år før. Hun og veninden Nina læste medicin og havde livet for sig. Til en fest blev Nina bedøvet og filmet, mens studiekammeraten Al og hans venner voldtog hende. Overgrebet ødelagde Ninas liv. Sagen fik ingen følger for Al. Dybest set var det jo Ninas egen skyld. Hun skulle ikke have drukket sig så beruset, at hun ikke kunne tage vare på sig selv.\nSIDEN har Cassie savnet sin veninde, værnet om hendes minde og hævnet overgrebet efter en stadig mere forfinet metode. Hun går alene ud i festtøj, fingerer hjælpeløs beruselse og bliver samlet op af mænd, der vil misbruge hende. Hun stavrer med hjem til jægeren som et bytte, men er pludselig klar, når de når til hans sted. Alle mænd undgælder for det, som Al gjorde. Som filmen fremstiller dem, fortjener de ikke bedre.\nHævnen fylder alt for Cassie. Hun faldt ud af studiet sammen med Nina. Hun serverer på en café og bor hos sine fortvivlede forældre i et dukkehus, der koncentrerer den forlorne æstetik. Alt i denne verden er pynt, som dækker over råddenskab. Fordi stanken er stærk, må farverne skrige.\nEmerald Fennells hævndrama er Oscar-nomineret, både for sit manuskript, sin instruktion og som et bud på årets bedste film. Det var ikke sket uden alle #MeToo-sagerne. Psykologien er meget firkantet, og fremstillingen er lige så overgjort som scenografien. Det betyder ikke, at Promising Young Woman er en dårlig film. Men den har tunnelsyn og bliver salvelsesfuld, trods ironien i den fine hyperstil.\nCASSIE har i otte år ført regnskab i sin notesbog. Fire enkelte streger og en femte, der bliver slået over de andre. På samme måde tæller filmen sine afsnit. Cassie fylder 30 og møder Ryan (Bo Burnham) fra studietiden. Han er ikke (helt) som de andre. Og han går ikke sin vej, da han bliver hånet.\nDet er Ryan, som i forbifarten nævner, at gerningsmanden fra dengang skal giftes. Resten af filmen arbejder sig hen mod en bitter klimaks, som har flere lag og en slutning, der ikke går efter bogen. Fennell omfavner endelig film noir-genren, hvor hun gerne måtte være begyndt.\nDE bedste scener er ikke begyndelsens kavalkade af ydmygelser eller slutningens bibelske mørke. De første er i omvendt Looking for Mr. Goodbar/Cruising-format; det sidste får én til at tænke på offermystikken i Lars von Triers Breaking the Waves. Der er for den sags skyld den samme ironiske brug af funden musik. Især tre sange får ny betydning: »It’s Raining Men«, »Something Wonderful« fra The King and I og Chip Taylors »Angel of the Morning«, som altid var one night stand-hymnen.\nFENNELLS film er skarpest, når hun lader Cassie konfronterere the enablers, facilitatorerne, der lod forbrydelsen ske: veninden, som ikke bakkede Nina op, men gemte date rape-filmen på sin telefon; dekanen, der ikke ville ødelægge en lovende ung mands karriere. Cassie finder den rigtige hævn til begge kvinder. Det er ikke sikkert, at de fortryder, men de skammer sig i hvert fald og forstår, hvad de har gjort.\nCarey Mulligan, som også er nomineret for filmen, kommer bedst til sin ret i de realistiske afsnit. Emerald Fennell er kendt som skuespiller, bl.a. fra rollen som Patsy Mount i Call the Midwife og The Crown, hvor hun spiller Camilla Parker-Bowles. Som instruktør og forfatter har hun håndelaget fra tv. Fennell skrev og producerede anden sæson af Killing Eve. Debutfilmen bruger de samme stilgreb og prioriterer en høj chokværdi.\nPromising Young Woman er Oscar-nomineret i 5 kategorier: Best Picture, Best Director, Best Actress (Carey Mulligan), Best Original Screenplay og Best Film Editing (Frédèric Thoraval)\nPromising Young Woman. Instr. og manus: Emerald Fennell. Foto: Benjamin Kracun. 113 min. UK-USA 2020. Dansk premiere: 06.05.2021\nFotos: CineMaterial/ MovieStillsDB/ FilmNation Entertainment/ Focus Features/ UIP\nFilmen får dansk biografpremiere 06.05.2021\nAnmeldelsen stod i Weekendavisen Kultur 09.04.2021\nIndsendt af Bo Green Jensen kl. 21.28\nEtiketter: #metoo, Amerikansk Film, Britisk Film, Carey Mulligan, Emerald Fennell, hævndrama, kønspolitik, Oscars 2021, Thriller


Gamle staldvinduer agerer væg i Jeppes lejlighed. Se billederne.\nHan sover i en tidligere kulisse, og hans bedste genbrugskøb indvolverer en gammel hestestald. I denne artikel kan du møde 31-årige Jeppe, der elsker genbrug, og som her inviterer dig indenfor i sit kreative hjem.\nLuk øjnene og tænk på det dyr, du ville være mest ræd for at støde på i dit hjem.\nTænkte du på en edderkop? En fugleedderkop?\nMange frygter edderkopper, og endnu flere ville gå i panik, hvis en fugleedderkop slog lejr i deres hjem. Men det er lige netop, hvad der er sket hjemme hos 31-årige Jeppe. Han bor midt inde i Danmarks centrum – i indre København. Og her bor han ikke kun med en fugleedderkop – næh han har sågar valgt at udstille den.\nEt af Jeppe Bjørnbergs yndlingsfund er nemlig hans udstoppede fugleedderkop. Et fund han gjorde sig engang på brugtmarkedet. Men Jeppe finder ikke kun ”klamme” dyr, når han handler på DBA: En af Jeppes nære venner mødte han via brugtportalen. Egentlig skulle den 30-årige ældre mand blot købe en ting af Jeppe, men han endte med at blive i 3 timer.\nHvad Jeppe solgte til manden, og hvordan Jeppe bor og har indrettet sig, kan du blive klogere på i denne artikel. God læselyst.\n’Det er forskelligt, hvor lang tid jeg bruger på at kigge efter genbrugsfund. Det er periodevis, hvis der lige er noget, jeg er på udkig efter, kan det godt blive til flere timer på en uge.’\nMellem 5.000-20.000 kroner.\nDet er stort set det hele. 90 procent af mine møbler er genbrug. I min stue er det min sofa, mit spisebord, tæpperne, lamperne, sofabordet og flere nipsting. Ja faktisk er det kun mine spisebordsstole og malingen på væggen, der er købt fra ny.\nTapet, 2 ruller tapet sælges samlet for\nmalerrullesæt 3 i 1, 2 stk nye 3 i 1 malersæt, heraf 1 stk…\nPrimer maling, 4x500ml, rød, blå, gul og hvid farve, et…\n1.694 malerprodukter kan du lige nu finde på DBA.\nAltså nogle gange falder jeg over ting, som jeg ikke vidste, jeg manglede, eller som simpelthen er for sjove til at lade gå videre.\nFor eksempel min udstoppet fugleedderkop. Den er et meget fint eksemplar. Jeg ville ikke ane, hvor jeg skulle lede, hvis jeg ville finde sådan en fra ny.\nHer ses Jeppes ”genbrugs-fugleedderkop”. Vidste du, at du kan købe udstoppede dyr på DBA? Klik på ’Udstoppet fugleedderkop’ på linket ovenover billedet, og se alle de forskellige dyr, du kan købe på genbrugssitet\nMin seng er der mange, der har en mening om - både at den er helt fantastisk, og at den er alt for meget.\nJeg synes selv, den er ret skøn.\nJeg har bygget den af genbrugstræ og gamle bindingsværksbjælker. Hjørnestolperne og tagkonstruktionen er lavet af birkestammer, og det sjove ved disse er, at de kom i min besiddelse en dag, jeg tog forbi Det Ny Teater på Vesterbro i København. Her var man netop ved at gøre klar til en ny forestilling, og man var ved at smide de gamle rekvisitter ud, heriblandt birkestammerne. Jeg så mit snit til at spørge, om jeg måtte tage birkestammerne. Det måtte jeg heldigvis, og i dag udgør de altså en del af min seng.\nLÆS OGSÅ: Undersøgelse: Her er de møbler, vi ejer i længst tid, før vi udskifter dem\nHer kan du se Jeppes seng. Den kan du læse om i teksten herover\nJa jeg har både repareret noget, som var i stykker og optimeret noget, som kunne blive bedre.\nFor eksempel mine to pedestaler. Dem fandt jeg i storskrald. Jeg tror, de er meget gamle. De var i hvert fald meget nikotingule, og derfor malede jeg dem og bruger dem nu i mit hjem.\nBilledet viser den ene ud af de to pedestaler, Jeppe ejer i alt. ’Jeg køber genbrug et par gange om måneden’, fortæller Jeppe\nPedestale på DBA:\nPedestal, Ukendt, Har disse unikke Pedestaller, små borde…\npodium / pedestal / bord , 101 cph, rigtig fin podium fra…\nPedestal, Gammel piedestal/opsats. Solid og robust. Flot…\nPedestale finder du i DBAs boligkategori under kategorien ’Diverse indretning’. På en pedestal kan du med fordel sætte en plante.\nJeg kan godt lide hele tanken bag genbrug: Du køber en historie, og du kan ofte få unikke ting, som måske ikke bliver lavet mere, eller som er hjemtaget fra fjerne egne.\nMin drømmefanger er fundet på DBA og stammer fra Peru. Min store Montera-plante i soveværelset er i hvert fald 20 år gammel. Den voksetid kan man jo ikke købe sig til.\nJeppes drømmefanger er fra Peru, og den er købt via DBA\nMine staldvinduer, som jeg fandt på DBA.\nJeg ville gerne lave en glasvæg som rumdeler i min lejlighed. Der findes sådan nogle moderne smedeglasvægge, som er enormt flotte, men de er meget dyre og er lidt for “pæne” til min gamle lejlighed. Jeg bor i en arbejderbolig fra 1700-tallet. I stedet fandt jeg derfor nogle fine staldvinduer i støbejern. Eller fine var de ikke, for de skulle sættes i stand. Men de havde potentiale.\nOg det er nok i virkeligheden dét, jeg meget godt kan lide: At få noget “skrammel” til at shine og få nyt liv.\nJeg gav 90 kroner stykket for vinduerne. Sælger boede i jylland, jeg bor i København. Men til mit store held skulle sælgeren tilfældigvis til København, og så fik jeg arrangeret at få dem bragt. Det var jo en enorm luksus.\nSidenhen har jeg slebet vinduerne ned, malet dem, sat nyt glas i og kittet. Efterfølgende byggede jeg min fine skillevæg, som jeg er meget gladere for på grund af historien, end hvis jeg havde købt den meget dyrer, nye smedeglasvæg.\nSE OGSÅ: VIDEO: Sådan laver du en glasvæg af gamle vinduer\nDenne væg har Jeppe bygget ud af brugte staldvinduer selv. Det er i dags hans yndlingsgenbrugsfund\nStaldvindue, jern, Blandede staldvinduer i støbejern. 400kr…\nStaldvindue, jern, 2 stk staldvinduer i jern, H midt 77,5…\nStaldvindue, 2 staldvinduer til salg. kan f.eks indbygges i…\n281 staldvinduer kan du lige nu finde på DBA. 119 af dem er lavet af jern.\nDen eneste prisbesparelse, jeg lige kan komme på, er min sofa. Den kostede vist 15.000 kroner fra ny. Jeg gav 6.000 kroner, og standen var som ny.\nJeg køber ikke brugt for at spare noget i forhold til nyprisen. For mig handler det mere om de unikke ting, man kan få, og at man kan få ting med en historie.\nNogle pudsige DBA-oplevelser?\nFor en del år siden, da jeg var i starten af 20érne, solgte jeg en guitar til en herre på omkring 60 år. Jeg oprettede en annonce på DBA, han kom forbi for at prøve guitaren og se den an. Sådan noget plejer at tage et kvater, men han blev hængende i 3 timer, og vi fandt ud af, at vi svingede godt sammen. I dag har vi stadig kontakt, og jeg anser ham for en af mine nære venner. Det kan DBA også være - et mødested for venner.\nLÆS OGSÅ: Ny undersøgelse: Mænd er de bedste til at få venner gennem DBA\nSteder, Jeppe typisk kigger efter genbrugsfund: DBA, genbrugsbutikker eller loppemarkeder\nDet virker som om, planter er i stor vækst, specielt dem som er store, og som tager mange år at få groet sig store. Har folk ikke tiden til at vente på, at planterne har vokset sig store, køber de dem hellere brugte.\nMit indtryk er, at genbrug generelt hitter og vil vokse i fremtiden. Der begynder at være prestige i at handle brugt, og flere og flere second hand-butikker åbner.\nAspargus, Hængeaspargers, Hurtigt voksende plante som for…\nViolinfigen ficus lyrata, Stueplante, Virkelig smuk, stor…\n3.954 planter kan du lige nu erhverve dig på DBA, og flere har ”bloggerplanten” Monsterea deliciosa.\nNår jeg finder ting til mit hjem og sætter det sammen, oplever jeg stor nysgerrighed på, hvor det er fundet, og hvordan det er lavet?\nJeg tror, mange kigger med beundring på det at sammensætte ting. Det behøver ikke være noget dyrt, men dét at få de brugte fund til at passe ind i en helhed - den berømte røde tråd. Nyt & gammelt, pænt & rustikt, dyrt & mindre dyrt. Det er en egenskab at have øje for den slags.\nDet har jeg ikke nej. Alt er jo relativt. Det afhænger af, hvad det er. Hvis noget er unikt eller har en speciel historie, kan det være svært at værdisætte. Jeg vurderer fra gang til gang, alt efter hvad jeg er interesseret i.\nLÆS OGSÅ: Ny undersøgelse: Mænd er langt bedre til at sælge deres ting\nJeppe leder ikke lige for tiden efter noget konkret på brugtmarkedet, men ’Jeg følger da med’, som han kækt svarer\nHar du nogle gode råd til folk, der ikke helt ved, hvordan man gør sig de gode brugtfund?\n1. Jeg tror bare, man skal være lidt mere modig, og hvis det føles rigtig, skal man slå til. Med for eksempel min gule sofa kiggede jeg mange annoncer igennem, men sælgeren her havde taget nogle gode billeder, og så skulle det bare være den.\n2. Gør dig klart, hvad der er vigtigt for dig. Det behøver ikke altid være prisen, man kan forhandle om. Jeg har ingen bil, så for mig er det en stor hjælp at kunne bruge fragten som en del af forhandlingen.\nGule sofaer på DBA:\nChaiselong, stof, 3 pers. , Avellino, Avellino maxi 3 Pers.…\nSofa, polyester, 2 pers. , Daels Bolighus, Enkelt let…\nPuf, stof, anden størrelse , Sit n sleep, Kirsebær gul puf…\nVidste du, at ’sofa’ er det ord, der bliver indtastet næstflest gange i DBAs søgefelt? Læs her, hviket ord, der var nummer ét.\nDu kan læse mere om Jeppes genbrugshandler i denne artikel, hvor han fortæller om de bedste handler, han har begået på DBA i forhold til at sælge. Du kan også blive klogere på, om Jeppe er så glad for genbrug, at han ligefrem går med til at modtage brugte gaver? Og hvad tænker han om at forære ting væk, der har haft en ejer før?\nJeppe genanvender og laver kreative projekter til boligen, og hvis du vil se flere billeder fra hans hjem, kan du finde ham på Instagram under @bjornberg.dk\nJeppe er ikke den eneste genbrugshaj, vi har besøgt her på DBA Guide. Du kan også komme med hjem til Anders, hvis hjem er proppet med seje, veludvalgte fund. Blandt andet har hans lampe hængt i et udenlandsk koncerthus.\nDu kan også åbne dørerne til Pias hjem i Lyngby. Pia er også en genbrugselsker, og hun bor blandt andet med et grønt gulv og en James Bond-inspireret stil. Pias bedste fund kan hun af gode grund ikke vise billeder af. Hvordan det hænger sammen, kan du blive klogere på i artiklen.\nRie er en anden kreativ sjæl, der har haft DBA Guide på besøg. I videoen, som du kan se herunder, kan du blandt andet blive klogere på, hvordan et dukkehus kan få ny funktion – for det duer også til voksne Rie.\nLæs mere om Ries hjem i artiklen, her.\nKendte, der elsker genbrug: