OOXML: En flot nummer to | Version2\nOOXML: En flot nummer to\nAf Poul-Henning Kamp@bsdphk Tirsdag, 4. september 2007 - 18:59 4\nMicrosoft fik ikke manipuleret OOXML igennem ISOs fast-track i første omgang, men de er sikker på at de vil få den igennem til Marts.\nDet er spin som dengang Soviet pralede af at være en flot nummer to.\nRart at vide at ikke alle verdens standard organisationer er til falds.\nTak til alle de der hjalp.\n#1 Jasper Bojsen 5. september 2007 - 12:12\nAfgøres en golfturnering ved 10. hul?\nDet er for tidligt for dig, såvel som for mig, såvel som for nogen anden at sige noget om udfaldet.\nDesuden er det slet ikke nogen konkurrence. Det handler ikke om at blive nummer ét.\nDet handler om standardisering gennem en proces som vedr. en teknisk bearbejdning af en specifikation som beskriver et dokumentformat baseret på XML.\nDet er tydeligt at den bearbejdning der foregå i disse dage er meget grundig og er genstand for stor polemik og ikke mindst mange følelser. Langt mere grundig og langt mere polemik, og langt flere følelser end da f.eks. ODF blev behandlet. Men det er vilkårene og jeg acceptere at det naturligvis må være sådan når en virksomhed med så meget bevågenhed som Microsoft lægger en specifikation fra sig. Første til ECMA og siden til ISO. Jeg tror til gengæld også at resultatet bliver tilsvarende godt for, hvornår har grundighed, granskning og dedikeret følelser ledt til andet end resultater af høj kvalitet?\nDerfor skal der også lyde en tak herfra. En tak til alle jer der hjælper på den ene eller anden måde og som stadig hjælper.\n#2 Poul-Henning Kamp 5. september 2007 - 12:30 Blogger\nMicrosoft vil kun vores alles fælles bedste og de talrige eksempler på hvorledes de nationale organisationer er forsøgt manipuleret er solpletternes skyld (...noget skulle de jo lave når nu de ikke kan påvirke klimaet).\nBeklager, alt hvad jeg ser fra Microsoft er et stort firma der bruger alle kneb på at tryne alt hvad der hedder konkurrence og jeg ser ingen, absolut ingen, tegn på at OOXML sagen er anderledes en deres andre magtanvendelser.\nAlene det faktum at Microsoft forsøgte at komme ind via ECMA/Fast-track smuthullet viser allerede at alt hvad de ønskede var at købe et figenblad med "ISO" på. Samarbejde med andre om indholdet i standarden har aldrig været på tale.\n#3 Henrik Knopper 5. september 2007 - 13:48\nDebatten om dokumentstandarder har hidtil været meget underholdende, og der er blevet FUD'et hidsigt fra begge sider.\nJeg forstår bare ikke hvorfor. Når man som jeg er udstyret med en hukommelse som fluepapir (fyldt med ådsler der har siddet der rigtig, rigtig længe) minder denne krig meget om den der tidligere har raset omkring netværksstandarder. Jeg mener f.eks. at kunne erindre at da IEEE 802.5 blev vedtaget på baggrund af IBM's proprietære TokenRing standard medførte det en del mukken i krogene om at IEEE var blevet købt af IBM (det var før internettet, så menigmand var afskåret fra at råbe med).\nDet hjalp bare ikke ret meget på udbredelsen af TokenRing at få den gjort til en standard. Den er ret død i dag.\nDesuden har Microsoft jo hidtil formået at få markedsdominans med et format der ikke er standard. Muligvis på grund af en af verdens bedste markedsføringsafdelinger, men både markedsføringssuccess og markedsdominans er et fact of life.\nSå hvad er det man frygter?\nAt hovedparten af IT-cheferne i den offentlige forvaltning implementerer en "Microsoft-strategi" (og lad nu det ord ligge - det bruges rent faktisk i mange både offentlige og private virksomheder.\nAt der træffes strategiske beslutninger på baggrund af værktøjsvalg fremfor efter en grundig analyse af datas livscyklus?\nBege dele er jo bare status quo. Og det ændrer ikke ved det faktum at det stadig er meget svært at blive fyret for at vælge Microsoft.\nP.S. En it-gigant med en historik for bagud-kompatibilitet der frivilligt bruger dinosauruser i deres markedsføring... Andre der kan se komikken?\n#4 Lars Kr. Lundin 7. september 2007 - 00:40\nSkulle du tilfældigvis være den Jasper Bojsen, som er strategichef i Microsoft Danmark?\nDet ville i så fald gøre det nemmere at forstå baggrunden for dit indlæg.\nFor du har ret i at din egen analogi med en golfturnering ikke passer. Formålet med Microsofts anstrengelser for at fremme OOXML på bekostning af ODF handler ikke om sportslig opførsel, men er bare endnu et initiativ, der skal sikre den fortsatte indtjening af penge til aktionærerne.\nNår man holder sig det for øje, er der intet overraskende i Microsofts aktiviteter, inklusive ovenstående indlæg.


LED UHD Signage Box SBB-MBOX | Samsung Business DK\nLED UHD Signage Box SBB-MBOX\nLED UHD Signage Box SBB-MBOXUdvid menuen\nOplev det storslåede\nThe Wall er baseret på en ny generation af skærmteknik, som skaber en fantastisk og fordybende billedoplevelse. Den imponerende skræddersyede skærmløsning giver ethvert rum et strejf af klasse. Inspireret af følelser. Drevet af intelligens.\nKombinationen af en ekstraordinært sort baggrund takket være den særlige Black Seal-teknologi sikrer uovertruffen kontrast og fremragende detaljerigdom. Teknologien beskytter samtidig skærmen mod stød og støv, selv helt tæt på.\nThe Wall er udstyret med Ultra Chroma-teknologi, som skaber fyldige og naturlige farver, der giver en virkelig naturtro oplevelse. Et smallere interval af bølgelængder giver højere farverenhed – næsten dobbelt så godt som konventionelle LED-skærme* – og dermed mere præcis farvegengivelse.\n*Baseret på interne sammenligninger med Samsungs konventionelle LED-skilte.\nThe Wall benytter avancerede HDR-billedforbedringsteknologier som LED HDR, understøttelse af HDR10+ og Multi-link HDR baseret på vores brancheledende billedprocessor. Det gør det muligt at opnå optimal lysstyrke i de lyseste områder af hver scene og dermed sikre en utrolig virkelighedstro billedkvalitet.\nOpskaleringsteknologien i The Wall er baseret på kunstig intelligens og drives af vores Quantum Processor Flex, som tilbyder grænseløs visuel innovation. Takket være den intuitive funktion, der tilpasser opløsningen til skærmstørrelsen, får du perfekt billedkvalitet i op til 8K og dermed en virkelig fordybende oplevelse.\nThe Wall går et skridt videre end traditionelle skærmplatforme og kan bruges til præsentation af forskellige slags medier. Se film, eller udtryk din personlige stil gennem to forskellige funktionstilstande, der er nemme at bruge.\n* Utseende og designspecifikationer kan ændres uden varsel. * Tablet skal leveres af en tredjepart.\nMy W Edition/Background Theme\nPrækonfigurerede skabeloner med Samsungs originale vægbaggrunde, der kan tilpasses\nRaffinerede og bevægelige dekorative kunstværker\nFotografier, malerier og digital kunst\nDin egen personlige billedsamling\n*Visse funktioner kræver en Samsung Galaxy Tab, der fungerer som fjernbetjening. *Brugergrænsefladen kan have visse begrænsninger med visse skærmformater.\nThe Wall går i ét med omgivelserne takket være sit tynde design uden indfatning. Desuden har The Wall en ydre ramme med en diskret og elegant finish, som kan tilpasses* til indretningen i enhver type rum.\n*Tilpasning tilbydes af tredjepart\nThe Wall synkroniseres let og ligetil med samtlige elementer i underholdningssystemer i topkvalitet, herunder lyd og fuldautomatisering, og tilbyder desuden en række indholdsløsninger.\nOpløsning Min 4K (3840 X 2160) / Max 8K (7680 X 4320)\nLog Function Ja\nImage Quality Enhancing AI Upscaling, LED HDR, HDR 10+ Support\nHDMI In 4 (HDMI 2.0 : 3 (1~3 Port), HDMI 2.1 : 1 (4 Port))\nStrømforbrug (maks.) 138W\nPower Consumption (Typical) 125W\nWorking Temperature 0°C~40°C (32°F to 104°F)\nTemperatur 0°C~40°C (32°F to 104°F)\nFugtighed 10% ~ 80%\nSet (WxHxD, without Stand) 440.0 x 68.0 x 335.3 mm\nKasse (B x H x D) 567 x 219 x 407 mm\nSet (without Stand) 4.2 kg\nKasse 7.7 kg\nSet Dimension without Stand 440.0 x 68.0 x 335.3 mm\nSæt-vægt uden fod 4.2 kg\nLED UHD Signage Box SBB-MBOX (SBB-MBOXR48/EN)


Du er her: AU Medarbejdere Medarbejderservice Kommunikation Kommunikationspraksis Kommunikationspraksis 2016-2020\nNB! En opdateret version er under udarbejdelse.\nKommunikationspraksis 2016-2020 giver en ramme for prioritering, tilrettelæggelse og eksekvering af ekstern og intern kommunikation – i og på tværs af fagmiljøerne og på det fælles universitetsniveau.\nPå Aarhus Universitet indgår kommunikation som en integreret del af universitetets samlede bestræbelser på at:\nrealisere universitetets 2020-strategi og lokale strategier på fakultets- og enhedsniveau.\nindfri universitetslovens krav til universitetet som central viden- og kulturbærende institution, der skal udveksle viden og kompetencer med det omgivende samfund og sikre medarbejdere og studerende medinddragelse i væsentlige beslutninger.\nDen fælles kommunikationspraksis for universitetet skal anspore til lokale handlingsplaner og årshjul, som konkretiserer den lokale varetagelse af intern og ekstern kommunikation.\nFor at sikre en sammenhæng mellem fagmiljøernes lokale kommunikationstiltag og kommunikationen for det samlede universitet bygger universitetets kommunikationspraksis på to grundprincipper, som gælder uanset organisatorisk niveau.\nFagmiljøerne skal kommunikere på den måde, der styrker deres faglige positioner bedst muligt med øje for, at de som en del af universitetet bidrager til en fælles AU-profil.\nKommunikation på centralt niveau skal samle og synliggøre AU og har til enhver tid som opgave at støtte op om og løfte fagmiljøernes aktiviteter.\nUdgangspunktet for principperne er, at universitetet ønsker at gøre den faglige mangfoldighed tydelig. Samtidig skal organisationen i en række sammenhænge fremtræde som et samlet universitet, der kan tale og handle som én aktør.\nPrincipperne gælder de to integrerede felter intern og ekstern kommunikation, som beskrives i det efterfølgende. Som et led heri er der udarbejdet retningslinjer for design og navngivning samt anbefalinger til evaluering af kommunikation. Et inspirationskatalog med forslag til det lokale arbejde med ekstern og intern kommunikation i organisationens enheder er desuden under udarbejdelse.\nEkstern kommunikation er de formidlings- og profileringstiltag, der skal styrke Aarhus Universitets omdømme og understrege universitetets bidrag til det omgivende samfund.\nEkstern kommunikation på universitetet har det fælles mål at:\nUnderstøtte udbredelsen af viden som bidrag til vækst, velfærd og dannelse i samfundet.\nStyrke samarbejdet med det omgivende samfund.\nVedligeholde og forbedre et stærkt fagligt omdømme.\nCentrale opgaver i ekstern kommunikation\nEkstern kommunikation er med til at indfri universitetets mål gennem nedenstående centrale opgaver, som prioriteres i henhold til lokale strategier:\nSikre høj konkurrenceevne og stærk markedsposition\nKommunikation skal bidrage til at tiltrække eksterne midler og synliggøre nationale og internationale styrkepositioner.\nEtablere og udvikle konstruktive eksterne samarbejder\nKommunikation skal præsentere universitetet som en attraktiv samarbejdspartner over for private og offentlige interessenter.\nTiltrække og fastholde dygtige studerende og medarbejdere fra ind- og udland\nKommunikation skal udbrede kendskabet til universitetet som et inspirerende uddannelses- og forskningsmiljø og til indsatsen for at fremme talenter.\nFremme fordelagtige politiske rammebetingelser\nKommunikation skal sætte universitetets interesser på dagsordenen over for ministerier, interesseorganisationer, tænketanke og andre politiske aktører i forhold til rammebetingelser og væsentlige politiske agendaer.\nUdbrede viden til borgere og samfund\nKommunikation skal formidle viden bredt til samfundet, bidrage aktivt til den offentlige debat om vigtige samfundsemner og sikre, at den nyeste viden gøres tilgængelig for offentligheden.\nDe fælles anbefalinger for det kommunikationsfaglige arbejde lyder som følger:\nKommunikationstiltag skal være begrundet i målsætningerne for fagmiljøernes kerneaktiviteter.\nPrioriteringen af kommunikationsindsatser skal have vægt på interessenter med størst videnskabelig, økonomisk og politisk betydning for universitetet.\nEvaluering og effektmåling skal være en integreret del af alle kommunikationsindsatser.\nIntern kommunikation er en integreret del af det daglige arbejde for både ledere og medarbejdere på alle organisatoriske niveauer. Universitetets mange ansatte skal løse forskellige opgaver i og på tværs af organisatoriske enheder og har derfor varierende kommunikationsbehov. Det kræver forskellige former for intern kommunikation, som fremgår af følgende matrix:\nIntern corporate kommunikation\nUniversitetspolitik, organisatorisk og administrativ information\nRektor, dekan, institut/centerleder, sekretariatsleder, afdelingsleder, sektionsleder og medarbejder\nRektor, direktør, vicedirektør/ administrationschef, funktionschef og medarbejder\nMedarbejdernes roller og opgaver, feedback, rammer, indsatser, ledelsesinformation m.v.\nKommunikation i organisatoriske enheder\nInstitutter, sektioner, forskningsgrupper, administrative centre, afdelinger, teams m.v.\nLedelse og medarbejdere i enheden\nFaglig viden og diskussion, strategi, administrativ og social information\nKommunikation i arbejdsgrupper og organer\nArbejdsgrupper, råd, nævn og udvalg\nTovejs, ofte på tværs af organisatoriske enheder\nStrategi, emner i kommissorium\nIntern kommunikationspraksis på Aarhus Universitet er en fælles ramme for tiltag i alle fire dimensioner med særligt fokus på ledelsens ansvar for at sikre videndeling i organisationen og gode vilkår for dialog om udvikling af universitetets aktiviteter.\nMålgruppen for intern kommunikation er alle medarbejdere på Aarhus Universitet. I studieadministrative og universitetspolitiske spørgsmål opfattes studerende desuden som målgruppe for intern kommunikation.\nLedere, medarbejdere og studerende har et fælles ansvar for at bidrage aktivt og konstruktivt til den interne kommunikation, der har som overordnede mål at:\nfremme engagement, motivation og trivsel på universitetet som arbejds- og studiested\nskabe transparens i organisationens beslutningsveje og muligheder for indflydelse\nstyrke legitimiteten i og tilliden til organisationens beslutningsprocesser\nstyrke organisationens sammenhængskraft, så udviklingen af universitetet bliver et fælles projekt\nCentrale opgaver i intern kommunikation\nMålsætninger for intern kommunikation realiseres gennem nedenstående centrale opgaver, som prioriteres i henhold til lokale behov:\nUnderstøtte åben og troværdig ledelseskommunikation\nKommunikation om ledelsens strategiske arbejde giver medarbejderne indsigt i organisationens kurs og prioriteringer. Kommunikationstiltag på organisationens forskellige ledelsesniveauer skal fremme en konstruktiv debatkultur.\nStyrke reel og relevant medinddragelse\nKommunikation skal styrke medarbejderes og studerendes indsigt og inddragelse i væsentlige beslutninger. Det sker i organisationens råd, nævn og udvalg, gennem høringer og i daglig dialog mellem medarbejdere og nærmeste leder.\nFremme synlig og dialogbaseret linjekommunikation\nKommunikation i ledelseslinjen skal sikre rammer og retning for det daglige arbejde på universitetet og lokal forankring af tiltag og beslutninger i tæt samarbejde med medarbejderne.\nOptimere videndeling på tværs\nKommunikation skal bidrage til, at viden bliver delt på tværs af organisationen, hvor det er relevant.\nSikre målrettet og lettilgængelig information\nKommunikation skal bidrage til, at medarbejdere og studerende får og kan opsøge den information, der er en forudsætning for, at de kan løse deres opgaver.\nMålsætninger og centrale opgaver i den interne kommunikation ligger til grund for en række anbefalinger for ledelsens og medarbejdernes daglige arbejde med intern kommunikation.\nValg af kommunikationsmetode, -proces og kanal skal sikre medarbejdere og studerende lettilgængelig adgang til relevant og rettidig information som et nødvendigt grundlag for et velfungerende arbejds- og studiemiljø.\nKommunikation skal integreres tidligt og kontinuerligt i de projekter og processer, der skal formidles til og inddrage medarbejdere og studerende.\nKommunikation i beslutningsprocesser skal foregå rettidigt og kontinuerligt med vægt på nuanceret synliggørelse af argumenter i processernes forskellige faser.\nKommunikationspraksissen følger løbetiden for universitetets 2020-strategi med mulighed for årlig justering i KOM-forum (udvalg for universitetets kommunikationsansvarlige)\nKommunikationspraksissen afløser formelt brandingstrategien fra 2011.


Hotel S. Marino i Porto til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPraca Carlos Alberto, 59, Gamle By, Porto, Portugal, 4050-157 - Rigtig god placering - Se på kort\nRigtig godt 7,7 (2110 anmeldelser)\nFantastisk 8,5 (1875 anmeldelser)\nRigtig godt 7,5 (805 anmeldelser)\nRigtig godt 7,6 (873 anmeldelser)\nNabolag Gamle By Gamle By Gamle By Santo Ildefonso Santo Ildefonso Gamle By\nMere om Hotel S. Marino\nDette hotel har en fremragende beliggenhed overfor Carlos Alberto-pladsen i Portos historiske centrum. Hotellet ligger blot 450 m fra Sao Bento Station og har både bar og terrasse. De store vinduer skaber en rummelig fornemmelse på samtlige værelser på S.Marino. Der er eget badeværelse og skrivebord. Nogle af værelserne har udsigt over pladsen. Der er gratis WiFi overalt på ejendommen. Der serveres kontinental morgenmad med nybagte rundstykker. Hotel S.Marino har også bar og en lille have, hvor man kan nyde drikkevarer. Der er desuden fælles opholdsstue med tv. Personalet på S.Marino står til rådighed døgnet rundt og kan være behjælpeligt med at arrangere udflugter og billeje. Hotellet ligger 1 km fra Ribeira og de berømte havnekældre.\nLokalt skatte-ID: RNT830\nBemærk venligst, at hårtørrer er til rådighed i receptionen.\nBooking.com Anmeldelser (426)Agoda Anmeldelser (8)\nAlle slags rejsende (8)Par (1)Rejsende alene (4)Familie med små børn (1)Gruppe (2)


Forfatter Emne: Etbarns Politik. (Læst 713 gange)\n« Dato: April 20, 2019, 03:13:52 am »\nKlimaet er i højsædet for tiden, og nu er det ikke køerne og deres prutter, som er problemet, men derimod overbefolkningen, mener nogle klimaforskere.\nOg det kan de på sin vis have ret i. Men er løsningen en etbarns-politik, som det blev praktiseret i Kina i årene 1979-2015?\nNormalt bliver der født nogenlunde lige mange drenge og piger, som overlever, men i Kina er der nu et kæmpe overskud af drenge og mænd - sådan cirka 30 millioner mænd i overskud.\nI øvrigt er situationen ikke meget bedre i Indien, som ikke har haft en et-barns-politik. Her er der et tilsvarende overskud af mænd, som aldrig finder sig en hustru, idet de nyfødte pigebørn er smidt ud med badevandet - fordi drengebørn er mere værd end pigebørn.\nNå men dette handler ikke om muslimer, så det er sikkert uinteressant.\nSv: Etbarns Politik.\n« Svar #1 Dato: April 20, 2019, 08:24:36 am »\nMennesker udskille 20 liter CO2 i timen.\nSelvfølgelig er overbefolkning et problem i mere end en forstand.\nOgså her er muslimer en del af problemet.\n« Svar #2 Dato: April 20, 2019, 10:15:05 am »\nDet overskud af mænd der er dele af verden, er ikke kun fordi pigebørn bliver smidt ud. Men et resultat af gendercide. Systematisk abort af pigefostre.\nEt-barn-politik er jeg skeptisk overfor, msn den kan kun gennemføres i særdeles skarpe, gennemkontrollerede diktaturstater.\nDesuden vil effekten af et-barnspolitik tage lang tid om at få effekt. Fordi befolkningernes levestandard og levealder vil stige. Se bare Kina. Befolkningstallet blev ved med at stige efter 1979.\nStorstllet gendercide er mere effektivt, da effekten vil være øjeblikkelig.\n« Svar #3 Dato: April 20, 2019, 10:41:44 am »\nProblematikken med flest drengebørn, vil være der lige så længe at drenge vurderes som mere værd end piger – et-barns politik eller ej…\nMed hensyn til overbefolkning, er der ingen tvivl om at verdens overproduktion er et kolossalt globalt problem, både økonomisk, socialt og miljømæssigt.\nDe lande der overproducere afkom, har i forvejen så massive problemer, at et indgreb som et 1-barns politik virker ganske uladsiggørligt.\nTillæg dertil religiøse og social modvilje mod prævention – så har man en gotisk knude, der aldrig løses op…\nMan kan sige at FN’s eneste succes gennem alle tider, har været reduktionen af børnedødeligheden i Afrika. Denne ”succes” er nu på total kollisionskurs med hele verdens befolkning.\nHvad fanden gør vi så???\nAlt imens strejker skolepiger fra deres undervisning, i forsøg på at få undertegnede giraf til at undlade at spise hakkebøf!!!\nHelt ærligt – jeg tror sgu’ at menneskeheden er fortabt…\n« Svar #4 Dato: April 20, 2019, 12:06:04 pm »\nHvis der er en helt forkert kønsfordeling i Kina og Indien, så burde det da hjælpe lidt på overbefolkningsproblemet når der er så mange mænd der ikke kan finde en kone.\nOverbefolkningen i Afrika skyldes til dels ulandsbistanden. Ulandsbistand har altid kun midlertidigt haft en positiv effekt på levestandarden men har senere bare betydet at der var flere der overlevede og satte børn i verden så der var flere sultne munde at mætte.\n« Svar #5 Dato: April 20, 2019, 03:07:00 pm »\nCitat fra: Marius, the giraffe efter April 20, 2019, 10:41:44 am\nVi har jo været gennem den samme udvikling, blot for et par hundrede år siden.\nAf folketællingerne kan man se befolkningsudviklingen her i landet, hvor befolkningstallet fordobledes fra midten af 1700-tallet til midten af 1800-tallet. Indførelsen af obligatorisk vaccination mod kopper i begyndelsen af 1800-tallet var et gennembrud, men derudover tilpassede folk sig også med tiden til reduktionen af børnedødeligheden i og med, at de ikke længere avlede et barn hvert eller hvert andet år.\n« Svar #6 Dato: April 20, 2019, 04:33:39 pm »\nHvis man ser på, hvem der afsætter det største CO2-aftryk, er det de industrialiserede lande. Hverken Afrika eller Asien er overbefolket på det punk. En person i Danmark udleder det, som 20 personer i Inden gør tilsammen. Det er kun et problem, hvis forbruget er højere end ressourcernes kapacitet. Det vil være stort set ligegyldt, hvis man forsøger at dæmpe tilvæksten i de mest fattige populationer, fordi det er ikke dem, der belaster klimaet.\nVil du gerne bo i en stråhytte?\n« Svar #7 Dato: April 20, 2019, 06:36:26 pm »\nCivilisation koster kassen.\nTil gengæld er det inderne der sender en helvedes masse plastik ud i verdenshavene da de og de lande der omgiver dem overhovedet ikke har noget genbrugssystem.\nDesuden, hvis de kunne og havde råd til forbrug ville de højest sandsynligt sende tonsvis af co2 op i atmosfæren. Netop fordi de ikke har tradition for at skåne miljøet.\n« Senest Redigeret: April 20, 2019, 06:54:04 pm af Desdicardo »\n« Svar #8 Dato: April 20, 2019, 06:59:23 pm »\nCitat fra: Lunavecchia efter April 20, 2019, 03:07:00 pm\nDet har du ret i meeen VI er kommet videre. DE bliver hængende i Gl traditioner og gudetro som burde være afskaffet forlængst.\n« Svar #9 Dato: April 20, 2019, 08:02:30 pm »\nJeg giver dig simpelthen ikke ret…\nDer er en markant overproduktion af børn i mange lande, og tilbøjeligheden lader overhoved ikke til at ændre sig…\nSiden 1970 til 2018 (mindre end 50 år) har tilvæksten været:\nSyrien 188 %\nEgypten 184 %\nAfghanistan 245 %\nMarokko 126 %\nPakistan 245 %\nNigeria 150 %\nSomalia 347 %\nTil sammenligning med Danmark og lande vi normalt sidestiller os med:\nDanmark 17 %\nStorbritannien 19 %\nSverige 23 %\nNorge 37 %\nLæg hertil mærke til at en utrolig stor del af ”vores” landes tilvækst alene skyldes indvandring fra førstnævnte lande, hvorfor vi sikkert havner på et reelt nul…\n« Svar #10 Dato: April 21, 2019, 12:40:00 am »\nCitat fra: Marius, the giraffe efter April 20, 2019, 08:02:30 pm\nIngen siger, vi skal være enige, men jeg fik nok ikke udtrykt mig klart nok. Jeg siger jo netop, at vi har tilpasset os de ændrede omstændigheder, hvor børnedødeligheden begyndte at falde.\nOgså andre faktorer har gjort sig gældende for vores vedkommende. Eksempelvis mulighed for alderdomsunderstøttelse og sygekasselovgivning i slutningen af 1800-tallet, så man ikke længere var afhængig af at blive forsørget af sine børn.\nAt en stor del af befolkningstilvæksten i Danmark skyldes indvandring fra de lande, du nævner, er noget sludder.\nI 1880 udgjorde landets befolkning knap 2 millioner, i 1921 havde vi rundet de 3 millioner og i 1945 havde vi rundet de 4 millioner. Endelig rundede vi i 1973 de 5 millioner, og endnu i år 2019 er vi ikke nået op på de 6 millioner.\n« Svar #11 Dato: April 21, 2019, 12:44:07 am »\nCitat fra: Desdicardo efter April 20, 2019, 06:59:23 pm\nPræcis! Og den katolske kirke er jo ikke til megen nytte, specielt i Afrika. Ej heller alskens pinsebevægelser, som også huserer i den verdensdel.\n« Svar #12 Dato: April 21, 2019, 10:44:33 am »\nCitat fra: Lunavecchia efter April 21, 2019, 12:40:00 am\nPrøv at forhold dig til de sidste 50 år, og hold 16, 17 og 18 hundredetallet ude af denne diskussion, da perioden ikke er repræsentativt.\nIndbyggertal i Danmark 1970 – 4.931.241 indbyggere.\nIndbyggertal i Danmark 2018 – 5.754.356 indbyggere.\nAltså en tilvækst på 823.115 individer på henved 50 år.\nHvis vi i denne ligning fjerner samtlige fremmedarbejdere, indvandrer, migranter, flygtninge mv., samt absolut alle af deres efterkommere, vil jeg påstå at Danmarks tilvækst havner meget nær et rent nul.\nMit tidligere fremsendte link https://www.globalis.dk/Statistik/Befolkningstal kan (åbenbart) også befolkningsfremskrive, og billede er tilsvarende foruroligende:\nSyriens tilvækst i perioden 2020 – 2070 = 101 %\nDanmarks tilvækst i perioden 2020 – 2070 = 17 %\nDu må sgu’ da erkende at verden har et seriøst problem, ikk’?\nDer er klimaforskere der deler mine holdninger i dagens Jyllands Posten.\n« Senest Redigeret: April 21, 2019, 10:52:21 am af Marius, the giraffe »\n« Svar #13 Dato: April 21, 2019, 11:49:28 am »\nCitat fra: Marius, the giraffe efter April 21, 2019, 10:44:33 am\nDet er noget skidt at se på den procentmæssige vækst, for en regional vækst fra 10 mio til 20 mio er måske en fordobling, men en vækst et andet sted fra 40 mio til 50 vil ikke opfattes så slem.\nGrunden til, at disse lande oplever en stor tilvækst er på grund af lav børnedødelighed, længere levealder en flere unge. Til sammenligning er der lidt under 20 mio indbyggere i Syrien på et areal på 185 km2, men Sydkorea på 100km2 har 50 mio. Det er ikke selv befolkningstallet, der er problemet. Det er det samlede forbrug af ressourcer.\n« Svar #14 Dato: April 21, 2019, 12:55:09 pm »\nCitat fra: homofaber efter April 21, 2019, 11:49:28 am\nPhuuuHa – og jeg der gik og troede at det var en CO2/resursemæssig udfordring, at et land som Syrien 6 doblede sit indbyggerantal på 100 år.\nMen det er det så ikke, jf. Homofaber.\nSå må vil vel ty til den gamle traver, med at der er enlige hvide mænd, der er problemet…


Ansøgningsforløb | Egmont Fonden\nHer kan du få svar på dine spørgsmål om ansøgningsfrister, og om forløbet før og efter ansøgning og eventuel støtte.\nSøger du individuel støtte?\nKlik her for at sende os din forespørgsel\nKan jeg søge støtte til min idé?\nHvordan skriver jeg en god forespørgsel?\nVi har ikke en ansøgningsfrist. Forespørgsler, som er en kort beskrivelse af din idé til en indsats, behandles løbende.\nDu kan søge støtte til forskellige typer af indsatser, som bidrager til, at alle unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse i 2030. Inden du ansøger, skal du sætte dig ind i vores strategiske indsatsområder.\nGå til Indsatsområder\nVi modtager gerne en forespørgsel, som er en kort beskrivelse af din idé til en indsats. Når du sender os dit ønske til støtte, er det vigtigt, at din idé og vores strategi passer sammen, at din indsats ligger inden for vores strategiske indsatsområder, og at din indsats har et stærkt børneperspektiv.\nHent skabelon for en forespørgsel\nHvis du er klar til at ansøge, skal du sende din idé via vores online ansøgningsskema, hvor du udfylder et ansøgningsskema. Vi anbefaler, at du først benytter vores skabelon for en forespørgsel, da det ikke er muligt at gemme undervejs i online ansøgningsskema. Vi vurderer ikke forespørgsler, vi har modtaget over e-mail.\nFind skabelon til en forespørgsel her.\nFind vores online ansøgningsskema her.\nVi har en behandlingstid på to til tre uger, når du sender os din forespørgsel. Hvis du herefter er blevet opfordret til at ansøge til en potentiel bevilling, kan behandlingstiden være op til ni måneder. Det skyldes, at ansøgningen først behandles af fagpersoner i Egmont Fondens sekretariat og dernæst af Egmont Fondens bestyrelse, som træffer endelig beslutning om eventuel bevilling. Bestyrelsen mødes i alt fire gange om året til bevillingsudvalgsmøder.\nGå til Bestyrelse\nHvis vi vurderer, at din forespørgsel falder uden for vores strategiske fokus, eller at vi af andre grunde ikke kan støtte jeres idé, vil du få svar på mail. Vi har desværre ikke mulighed for at give en individuel begrundelse for alle afslag, da vi løbende modtager et stort antal forespørgsler.\nHvis vi vurderer, at der er en mulighed for, at din idé kan opnå støtte, vil I blive kontaktet med henblik på at sende en egentlig ansøgning.\nVi bestræber os på at give svar inden for 10 dage, men enkelte tilfælde kan der gå længere tid. Du er altid velkommen til at kontakte os for at høre om status på din forespørgsel.\nØnsker du at søge støtte til en indsats, skal du sende os en forespørgsel med en kort beskrivelse med din idé til samarbejde. Det gør du ved at oprette en profil i vores online ansøgningsskema og udfylde et ansøgningsskema. Vi anbefaler, at du først benytter vores skabelon for en forespørgsel, da det ikke er muligt at gemme undervejs i online ansøgningsskema.\nHar vi opfordret dig til at sende os en ansøgning?\nVi modtager kun ansøgninger til potentielle bevillinger, som vi har bedt om på baggrund af en forespørgsel. Du kan her læse mere om, hvad en ansøgning skal indeholde.\nHent skabelon for en ansøgning\n20 21 33 23\n21 54 93 17\nMads Espersen Lyager\n23 84 33 76


Østjydsk Modeltogs Forening » Hobby\nPosted by Winnifred Hilpert Published in Hobby\nDe fleste har en hobby, som de fylder deres fritid med, når arbejdsdagen er gået på hæld, eller når man endelig kan nyde en afslappende ferie. Men der findes langt flere hobbyformer, end man lige går og tror, og modedesign og interesse for trendy beklædning er en af dem.Det er forholdsvis nemt at få fat i de ting, man er begejstret for inden for mode, da e-handel er blomstret op i fuld flor og er nået ud til personer i alle aldre fra alle steder i landets kroge. Det er også ude på nettet, at du nemt kan finde de varer, der måske er ekstra svære at finde ude i butikkerne. Her er nogle tips til, hvordan man kan få fat i det nyeste trendy tøj, og hvor man skal lede.\nEn god hjemmeside for unge og hippe voksne er det populære asos.com. Firmaet er engelsk, men fragter varer til lave priser (og gratis, hvis du køber for over 190 kroner). Husk at holde øje med aktuelle rabatkoder på nettet. Der er tit masser af penge at spare.\nTjek altid e-sites tilbudsside, der ofte betegnes SALE og står med rød skrift. Her finder du både last season-produkter, men også det sidste nye skrig, hvis du kigger godt efter.\nMotleydenim.dk er en god side at handle på, hvis du søger moderigtigt tøj i lidt større størrelser end dem i butikkerne.\nZalando.dk er en meget eftertragtet side, da du kan finde modetøj til både børn, mænd og kvinder på én gang – du kan praktisk talt handle modetøj og sko til hele familien.\nHusk altid at tjekke, hvilke omkostninger der tilføjes i tilfælde af, at du skal levere tøjet tilbage. Det kan jo nemt ske, at du modtager en forkert størrelse, farve eller bare ikke ønsker den vare, du har købt. Zalando.dk er en af de webshops, der kører med fri levering og retur, men mange andre giver dig en regning, hvor det praktisk talt ikke kan betale sig at sende tilbage i alle tilfælde. Det kan f.eks. være dyrt at skulle sende varer tilbage til England som med asos.com. Til gengæld kan du finde nogle varer, der er ret anderledes, og som du ikke lige ser alle andre i.\nMed internettet er det simpelthen blevet så nemt at finde modetøj på nettet, uanset hvad du leder efter.\nEn hobby kan være mange ting. Når man siger “hobby” tænker de fleste på netop ting som modeltog og frimærkesamling, eller også mere sportslige aktiviteter som for eksempel fodbold eller cykling. Men en hobby er jo hvad som helst som man dyrker en interesse for i ens fritid, og det kan udmærket være mode.Næsten alle mennesker tænker lidt over hvad de tager på, og på den måde kunne man sige at vi alle har mode som hobby på et-eller-andet niveau. Men nogle tager det et skridt videre og går mere op i hvad der er på mode. Som næsten alt andet, er dette område blevet revolutioneret af internettet, for hvor man førhen skulle købe modeblade og gå i butikker og til modemesser og shows, kan man nu finde næsten alt på internettet. Et godt eksempel på en online butik der tiltrækker dem der går op i de seneste trends er Neckwear. Lad dig ikke narre af navnet, for selvom de har massere af slips, har de også et væld af andre produkter til ham og hende, især ting der går under fællesbetegnelsen “accessories” (tilbehør), hvilket vil sige bælter, punge, tasker, briller og tørklæder m.m.Men hvis du er interesseret i mode har du sikkert også mod på at komme ud og se tøjet på catwalks, og så kan vi varmt anbefale Copenhagen Fashion Week. at tage på den årlige modemesse i Bella centeret. Denne årligt tilbagevendende begivenhed startede som en modemesse i Bella centeret, men er nu vokset til en hel uges aktiviteter, shows og messer, spredt ud over hele København. Hvis du er bare den mindste smule interesseret i mode, er det en oplevelse ud over det sædvanlige.Og hvis du er interesseret i at tage det fra hobby-niveau til en uddannelse eller et job, så kan du lære mere om uddannelsen til tekstildesigner her.\nRigtig mange mænd, og såmænd også en del kvinder, interesserer sig for biler. Ikke kun det praktiske element i at have en bil, der kan tage en fra A til B hver dag, men også fascinationen af bilens udseende, motor, model og alder. For nogle bliver bilen en hobby, som de kan bruge rigtig lang tid på, og en måde at koble af og tænke på noget andet end arbejde og hverdagsstress. Men også det mere sporty element indenfor biler, motorsporten, kan blive en hobby at følge med i. For nogle er det nok at følge med i motorsportens udvikling hjemme foran fjernsynet. Her kan man se både store og små motorløb, mens man mageligt sidder i sin gode stol og følger med i løbet, og lytter til kommentatorernes snak om løbet og bilerne. Et af de helt store løb, der rigtig kan samle de bil interesserede foran fjernsynet, er det årlige Le Mans der køres i Frankrig. Le Mans er i Danmark især kendt på grund af Tom Kristensens mange sejre, og mange tager endda også ned og ser løbet live. Men udover Le Mans, findes der også flere andre løb og mesterskaber i både Rally og Formel 1, som man kan følge hjemme fra sofaen. Formel 1 sæsonen er godt i gang, og Lewis Hamilton og Nico Rosberg sørger for at holde spændingsniveauet oppe, mens de kæmper om førstepladsen i det samlede klassement. Rally er også en populær publikumssport, og for mange motorsports interesserede, er søndagsrallyerne rundt omkring på banerne i Danmark, noget der bliver set frem til. Her er man garanteret spænding fra første parket, og de ofte grusbelagte baner sørger for skridende sving, støv i luften og skrammer på bilerne.Til de lokale rallyløb har man også god mulighed for at komme til at nærstudere bilerne i pauserne og tale med ejerne. Mange fædre benytter søndags rallyerne til at have lidt kvalitetstid med deres børn, især hvis det er drenge. Selvom det potentielt kan være farligt at deltage ved et rallyløb, selv som tilskuer, så er der rigtig mange børn der løber omkring og nyder atmosfæren af hurtige biler og motorstøj.\nSport er noget langt de fleste er involveret i, i en eller anden grad. Hvad enten man selv er aktiv i en sportsforening eller om man foretrækker at være aktiv tilskuer, så er det mere eller mindre en del af de flestes hverdag. Når man ikke er en aktiv sportsudøver, men mere har det som en slags hobby, hvor man følger med på sidelinjen, når andre går efter sejren, så findes der også flere forskellige typer sport, man kan gå op i. Fodbold er en af de sportsgrene der er flest der følger med i, i Danmark. Det drejer sig både om lokalopgør i de mindre byer samt Superligaen, hvor de større kvalificerede klubber spiller om Danmarksmesterskabet. Klubberne har som regel en god del tilhængere med som publikum til kampene. Mange af disse tilhængere går op i resultaterne med ild og sjæl, og sørger for at komme til alle kampe. Det kan være en tidskrævende hobby at være fodboldfan. Og det samme gælder også for håndbold, der også er populært i Danmark.Mange følger også med i hvad der sker i de udenlandske ligaer og følger ivrigt med i fjernsynet, når der er kampe mod de store hold. Vil man tilsætte lidt ekstra spænding til sin hobby, og måske endda tjene lidt penge på den, kan man overveje, om man skulle give sig i kast med sportsbetting. Det er et fænomen der er blevet mere og mere populært. Man kan for eksempel satse penge på udfaldet af en kamp man skal til at se, og pludselig er kampen meget mere spændende.Uanset hvad, er sport noget for alle, og noget man kan dyrke eller se med familien eller venner, og ofte samler de store begivenheder som de Olympiske Lege, Tour de France og Verdensmesterskaberne hele familien foran skærmen til en hyggestund.\nLangt de fleste familier ejer i dag en bil, og mange har endda to biler, for at få hverdagen til at hænge sammen. Biler er blevet en nødvendighed, som det er svært at leve uden. Men de kan også være et prestige objekt, noget man pusser om, nusser om og bruger hele fridage på at gøre skinnende blanke. For nogle bliver biler derfor en hobby i stedet for blot et transportmiddel. Når man har sin bil som hobby, kan det både være i form af den bil man kører i til dagligt, som man er stolt af, og bruger meget tid på, men det kan også være de såkaldte veteranbiler, man er interesserede i. Der findes mange forskellige typer veteranbiler, men kendetegnet for dem alle er, at de er over 35 år gamle. Hvis man tager på udstillinger eller veteranbils træf rundt omkring i landet, vil man finde rigtig mange skinnende flotte veteranbiler, og om sommeren kan man ofte finde en ældre cabriolet model langs landevejene, kørende stille og roligt ud i det blå, med en glad mand bag rattet. Veteranbiler kan fås i stort set alle prisklasser, hvor prisen både afhænger af bilens stand, alder og sjældenhed, men bilerne er som regel i høj kurs, hvis de er velholdte, og de kan være ganske meget værd. Vil man gerne i kontakt med andre veteranbils interesserede, er det forholdsvist simpelt, da der findes en masse hobbyister landet rundt, og især i sommerhalvåret, foregår der en masse events for både veteranbils ejere og publikum.Når man køber en veteranbil er det selvfølgelig lidt mere, end blot et greb i lommen, men omvendt, er det også en god investering, for modsat nyere biler, mister en veteranbil ikke værdien i samme grad som nyere biler. Passer man godt på sin veteranbil, og kun tager den ud på kortere ture hvert år, kan den sagtens ende med at være mere værd om et par år.\n© 2022 Østjydsk Modeltogs Forening


Nyheder fra A/S Gunnar Haagensen\nHer er du:Home/Nyheder/\nVi søger: Teknisk designer til specialløsninger i særligt nicheområde Gummipakninger bruges til meget mere end bare at tætne bruseren. Hos Gunnar Haagensen er vi specialister i innovative pakningsløsninger til alt fra VVS-løsninger til fødevare-, vindmølle- og medicinalindustrien . Det giver mange kreative og særdeles tekniske udfordringer, som du kan være med til at løse sammen med vores rasende dygtige ingeniører, der glæder sig til at byde dig velkommen. Tag del i vores projekter Dine nye [...]\nOm os A/S Gunnar Haagensen er en rådgivende handels- og produktionsvirksomhed af tætninger samt andre tekniske artikler. Vi rådgiver og servicerer alle brancher inden for den danske industri, og vi sætter en ære i at levere en høj service og kvalitet til vores kunder – vi vil være den foretrukne leverandør på markedet. Vi har base i Allerød i Nordsjælland og beskæftiger i dag 16 medarbejdere fordelt på kontor, lager og produktion. Om stillingen [...]\nVi vækster, og det kan komme dig til gode. For at følge med har vi brug for dig som er stærk i den daglige drift, og som samtidig kan bygge nye værktøjer og optimere vores arbejdsgange – og gør du det godt, vokser du med os. ”Som leder er jeg med på, at vi to sætter rammerne for indkøbet i fællesskab. Jeg er selv på vej ud af driften, og hvis udviklingen er med os, [...]\nVil du arbejde et sted, hvor alle er på fornavn og kan hinandens fødselsdage? Og har du lyst til at hjælpe os med at geare vores arbejdsgange op, så vi kan håndtere vores fortsatte vækst optimalt? Så kom og få en hverdag med god variation, når du sammen med Salg, Teknisk Afdeling og vores leverandører bliver den administrative garant for god kundeservice. ”Du vil hurtigt opdage, at vi gør en dyd ud af at have [...]\nVi havde endnu engang besøg af fødevarestyrelse og er glade for at vores initiativer omkring fødevarekontaktmaterialer lever op til deres krav. Hvis du har spørgsmål eller forespørgsler omkring fødevarekontaktmaterialer indenfor elastomerer eller polymerer så har vi et af de bredeste sortimenter på markedet. Vi kan kontaktes på sales@haagensenseals.com eller kontakt din daglige key account manager, tak. Læs Kontrolrapporten her\nOm A/S Gunnar Haagensen A/S Gunnar Haagensen er en rådgivende handels- og produktionsvirksomhed af tætninger samt andre tekniske artikler. Vi rådgiver og servicerer alle brancher inden for den danske industri, og vi sætter en ære i at levere en høj service og kvalitet til vores kunder – vi vil være den foretrukne leverandør på markedet. Vi har base i Allerød i Nordsjælland og beskæftiger i dag 16 medarbejdere fordelt på kontor, lager og produktion. [...]\nTætningsleverandør runder 100 år: Jeg håber, Gunnar ville have været stolt\nA/S Gunnar Haagensen blev grundlagt i 1921 af Gunnar Haagensen, og dermed runder virksomheden i disse dage en milepæl, som kun er få forundt. Læs også: ISO-certificering til A/S Gunnar Haagensen Virksomheden blev stiftet i Riga og var succesfuld, men grundet besættelse af landet flygtede familien tilbage til Danmark i 1940’erne. Siden da har A/S Gunnar Haagensen haft faste rammer på Sjælland og har gennemgået en massiv udvikling igennem fire generationer. Det nuværende domicil i [...]\nA/S Gunnar Haagensen er en rådgivende handels- og produktionsvirksomhed af tætninger samt andre tekniske artikler. Vi rådgiver og servicerer alle brancher indenfor den danske industri, og vi sætter en ære i at levere en høj service og kvalitet til vores kunder – vi vil være den foretrukne leverandør på markedet. Vi søger en dygtig og engageret lager- og produktionsmedarbejder til vores adresse i Allerød, hvor du kommer til at indgå i et dedikeret team på [...]\nKære Alle, Nu står julen for døren og et specielt år, på så mange måder, går på hæld. Et år der på mange måder har vendt op og ned på hverdagen, også for Gunner Haagensen. Med en tvungen lockdown, hjemmearbejdspladser, masser af håndsprit, mundbind og generelle restriktioner i øst og i vest, er vi stadig lykkedes at komme igennem 2020 på fornuftig vis. Dette skyldes vores loyale kunder, dedikerede medarbejder og støttende familier i en tid som [...]\nISO 9001:2015 certificeret. For et par uger sidste uge blev vi atter auditeret af TüV NORD. Vi er glade for at kunne informere, at vi stadigvæk er ISO 9001:2015 certificerede. God indsats fra hele holdet og dejligt at se at indsatsområderne fungerer efter hensigten. Pas på jer selv derude og tak for tilliden.


→ Køb Femarelle Recharge kapsler 56 stk – 246 kr.\nFemarelle Recharge kapsler er et kosttilskud, som bidrager til at regulere hormonel aktivitet.\nFemarelle Recharge kapsler indeholder vitamin B6, som bidrager til at regulere den hormonelle aktivitet, mindske træthed og udmattelse og støtte den no (Læs mere)\nNavn: Femarelle Recharge kapsler 56 stk\nMasser af online varehuse udlover nu om dage diverse leveringsmuligheder. Førstevalget hos mange er i dag at få sendt til en pakkeshop, og så afhenter du blot din bestilling når det passer dig bedst. Fragtmuligheden er altså særdeles smertefri, og typisk ydermere den mindst kostelige leveringsform ved køb af Femarelle Recharge kapsler 56 stk.\nDu burde også udse dig at få ordren leveret til hvor du bor eller ud til din arbejdsplads. Leveringsmetoden er en gang i mellem en sjat mere pebret, men tillige vældig smertefri. Den mindst kostelige fragtløsning er unægtelig selv at hente produkterne, men det står og falder med at du har bopæl lige ved e-firmaets arbejdslager.\nLeveringstiden på Håndkøbsmedicin > Sjæl og Sind > Humøret er ret så vigtig forudsat vi har brug for dine nye produkter øjeblikkeligt, så i det øjemed er det tydeligvis relevant at vi checker leveringstidspunktet på det respektive produkt.\nEn del internet outlets garanterer levering efter en enkelt hverdag på deres favorit produkter, eksempelvis Femarelle Recharge kapsler 56 stk, hvilket regnes ud fra at ordren køres igennem forud for et bestemt tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få varen klar inden de logistikansatte tager hjem.\nNogle enkelte internet handler frembyder portofri fragt, men for det meste kun ifald du bestiller for en bestemt sum. Desuden burde du vælge den mindst kostelige type af levering, hvilket mange gange – ligegyldigt om du er i Silkeborg, Frederiksværk eller Lemvig – er at få dem til at bringe varerne til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden virkelig ligetil for internetbrugere at sammenholde priser på flere internet virksomheder, og på grund af dette har flertallet af Femarelle internet selskaber i Danmark været nødt til at reducere salgsværdien på varerne – til babyer og børn, og ligeledes til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange yde gratis fragt.\nDerfor kan det stadigvæk blive smart at prøve flere forhandlere på nettet efter rabatkoder på Femarelle Recharge kapsler 56 stk inden du bestiller, således at du er skråsikker på at få fat i den billigste pris.\nMan bør trods alt være omhyggelig med, at hvis en e-handler frembyder produkter for en salgspris der virker uendeligt favorabel, bør det for det meste være et fingerpeg om en bedragerisk online butik. Bestillinger med betalingskort er ikke desto mindre en del af en lovbestemmelse, som garanterer os overfor uoprigtige webshops.\nVi foreslår generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du bruge en løsning som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at afdrage omkostningerne i flere bidder.\nForinden folk bestiller hos en Femarelle online forretning behøver de helt sikkert læse shoppens vilkår, det er dog naturligvis et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kan være at tjekke hvorvidt e-handlen er e-mærket medlem, hvilket længe har været en erklæring om at netbutikken opfylder de gældende danske regler, tillige med at internet selskabet fra tid til anden kigges til af fagmænd som forstår lovgivningen. Det er en rigtig god anledning til støtte, hvis du udsættes for dilemmaer som følge af din ordre.\nUdover dette er det godt at du er obs på de primære forhold der har indflydelse på ordren, f.eks. den byttepolitik online butikken kører med. På grund af dette er det også vigtigt, at man stadig gemmer sin kvittering, så man en anden gang kan bevise bestillingen af Femarelle Recharge kapsler 56 stk, ligegyldigt om du er på indkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot fører til i højeste grad pålidelige løsninger til at gennemrode ganske mange andre kunders betragtninger og herved stiller vi forslag om, at du eftergår e-forhandlerens vurderinger af Femarelle Recharge kapsler 56 stk før du færdiggør din shopping.\nFacebook genererer tilsvarende faktisk fine muligheder for at få indsigt i e-handlens troværdighed. I øvrigt er der mange internet forhandlere som giver kunderne mulighed for at levere en evaluering af deres køb, som ligeledes bør udnyttes til afvejning af kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med diverse forhandlere på nettet da vi annoncerer firmaernes varer, og tager godtgørelse såfremt vores besøgende foretager en transaktion.\nOrientering angående varer og webshops understøttes løbende, men vi kan ikke stilles ansvarlig for rettelser der er blevet udført siden vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Yulia's Kitchen, Kuta - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Yulia's Kitchen\nAktiviteter i nærheden af Yulia's Kitchen\nYulia's Kitchen, Kuta\nNr. 54 af 991 Restauranter i Kuta\nJalan Pantai Kuta No 43, Kuta 80361, Indonesien\nGod service, mad og værdi!\nGik ud af deres måde her at give et måltid til min kone, der ikke var på menuen, og det var fantastisk! Personalet var awesome, atmosfære stor og gik ikke tæt på at bryde min bank! Højt anbefalet : )\nDejligt sted at spise. Den komplette ris var meget velsmagende og meget påfyldning, lækker. Det var dejligt at se oksekød Rendang på menuen - min favorit balinesiske skål. Det var også lækkert. Jeg foretrækker det med mere et spark, men det er rent personlig præference....Den braised oksekød var så blød og øm, føle sig fra hinanden i din mund, kunne fortælle det var blevet lavet kogte i timer. Vil helt klart anbefale Yulias som et sted rart at spise i Kuta. God beliggenhed, ikke langt fra stranden heller. Godt prissat også, ikke dyrt. Det eneste, vi ville sige, er, at vandet var en smule dyr for en lille fancy glasflaske. Et billigere mærke i en plastflaske ville være godt at have på menuen også.Mere\nJeg gik til Yulia's Kitchen til middag forventer fremragende mad baseret på alle anmeldelser. Alle fødevarer var ok, men for prisen forventede jeg meget mere! Tjenesten var god så ingen klager der, men i sidste ende er det fødevarekvalitet, der betyder noget.\nMenu med mange muligheder\nPro's: indonesisk køkken (f.eks. Satay, nasi campur, sød og sur kylling), vestlig køkken (f.eks. Pasta, rib eye, burger & fries), venligt personale, rent, overkommeligt, gratis WiFi, rent toilet Con's: kun et toilet\nLækker mad og generøse portioner\nJeg spiste to gange på Yulia 's køkken under mit ophold i Kuta. Fødevarer er virkelig gode og portionerne er store, i betragtning af at det er lidt dyrere end i en standard Warung. Tjenesten er rart og opmærksomme.\nDejlig mad, venligt personale, meget let at finde, rene toiletter, jeg nød virkeligt anbefale dette sted til reasonablly prissat fantastisk mad, dejlige omgivelser.\nSelv om hotellet ligger langs en trafikeret vej og ikke helt enclsed, spisesalen var overraskende rolige og komfortable med rummelig plads. Det er smagfuld indretning og velsmagende mad witb generøse portioner gjorde det til en dejlig madoplevelse uden tømning din tegnebog. Det venlige personale var...en ekstra oplevelse. Jeg nød den indonesiske retter, inklusiv min favorit, Gado Gado.Mere\nBillig, god og sund\nBeliggende i hovedgaden i Kuta denne lille Resto tilbyder en bred vifte af lokale og asiatiske retter og en interessant udvalg af sund smoothie. Alle ser meget sund og velsmagende. Jeg vil anbefale det, hvis du bor i Kuta.\nFantastisk sted at spise og bo.\nJeg kan ikke sige nok om denne restaurant, da vi har spist her mange, mange gange og vil fortsætte med at gøre det så længe, som vi tager til Bali. Personalet er fantastisk og Mrs. Erik som et af ejerne ikke virkelig har behov for...at være hård for personalet som hun er fantastisk selv som er hendes personale.Mere\nYulias Køkken skulle det være et af de bedste i Kuta. Menuen er der masser at vælge imellem der dækker alle kulturer, det er udstyret med god service og et venligt smil. Kvalitet, kvantitet og prisen er fremragende, skal du prøve dette sted, da i...Kuta. Vi vil være at spise der de fleste dage, mens jeg i dette område.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Yulia's Kitchen.\nAdresse: Jalan Pantai Kuta No 43, Kuta 80361, Indonesien\nTelefonnummer: +62 361 751893


EN FÆLLES KONSOLIDERET SELSKABSSKATTEBASE I EU - PDF\nDownload "EN FÆLLES KONSOLIDERET SELSKABSSKATTEBASE I EU"\n1 18. november 2005/AV Af Anita Vium Direkte telefon: Resumé: EN FÆLLES KONSOLIDERET SELSKABSSKATTEBASE I EU Kommissionen iværksatte sidste år et ambitiøst udvalgsarbejde, der skal munde ud i et forslag til en fælles konsolideret selskabsskattebase. En sådan fælles konsolideret skattebase vil være et gennembrud for EU og bevise, at samarbejdet forsat har en værdi i form af, at EU landene i fællesskab ruster sig imod konkurrencen fra resten af verden og ikke indlader sig på skadelig skattekonkurrence overfor hinanden. Det er dog tvivlsomt, om dette gennembrud kommer med de nuværende bestemmelser om enstemmighed i EU på skatteområdet. Principielt er det politiske spørgsmål et valg mellem at stå fast på sit lands suveræne ret til at fastlægge skattepolitikken overfor et internationalt samarbejde, der vil reducere skattekonkurrencen. Hvis man ikke kan blive politisk enige, vil der alligevel foregå en vis samordning af selskabsbeskatningen via EF domstolen, som er udenfor politisk kontrol. Domstolen vurderer, om skatteregler er i modstrid med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed af arbejdskraft, varer og kapital. Denne styring fra domstolens side er endnu et argument for at blive politisk enige om samordning af skattepolitikken. EF-domstolen har således flere gange tvunget medlemslande til at ændre deres lovgivning for selskabsbeskatningen. I sidste to år har EF domstolen dømt i 25 sager om direkte beskatning. En fælles skattebase ændrer ikke ved, at skattesatserne kan være forskellige fra land til land, men betyder, at der indføres et fælles skattesystem og skattebase i hele EU. Tanken er, at skattebasen skal være konsolideret, hvilket vil sige, at virksomheden kan betragte alle aktiviteter i EU landene under ét og kun lave et samlet skatteregnskab (baseret på den fælles skattebase). Virksomhederne vil på den måde ikke have nogen tilskyndelse til at flytte overskud imellem landene, da beskatningen fordeles på en anden måde imellem landene f.eks. ud fra beskæftigelse og omsætning i de lande, virksomheden er aktiv. P:\_GS\_06-til ny hjemmeside\_velfærd\_2005\_skattebase-av.doc\n2 2 EN FÆLLES KONSOLIDERET SELSKABSSKATTEBASE I EU Stort set siden dannelsen af EF har der været arbejdet på fælles regler indenfor selskabsskatten og der er sket små fremskridt, men der mangler endnu det helt store gennembrud. Kommissionen iværksatte sidste år et ambitiøst udvalgsarbejde, der skal munde ud i et forslag til en fælles konsolideret selskabsskattebase. En sådan fælles konsolideret skattebase vil være et gennembrud for EU og bevise, at samarbejdet har en værdi i form af, at EU landene i fællesskab ruster sig imod konkurrencen fra resten af verden og ikke indlader sig på skadelig skattekonkurrence overfor hinanden. Det er dog tvivlsomt, om dette gennembrud kommer med de nuværende bestemmelser om enstemmighed i EU på skatteområdet. Det er ærgerligt, at den politiske vilje til samarbejde på dette område mangler, da det som nævnt netop er på et område som dette, at EU kan bevise sin værdi for borgerne. Principielt er det politiske spørgsmål et valg mellem at stå fast på sit lands suveræne ret til at fastlægge skattepolitikken overfor et samarbejde, der vil reducere skattekonkurrencen og overførsel af overskud fra højt beskattede lande til lavere beskattede lande (transfer pricing). En fælles konsolideret selskabsskattebase I øjeblikket har EU landene ikke blot forskellige skattesatser for bl.a. selskabsskatterne, men også forskellige beregningsgrundlag for skatterne (skattebasen). Det vil sige, at afskrivningsreglerne er forskellige, forskellige typer udgifter behandles på forskellige måder i beregningen af grundlaget for skattebetalingerne etc. En fælles skattebase ændrer ikke ved, at skattesatserne kan være forskellige fra land til land, men betyder, at der indføres et fælles skattesystem og skattebase i hele EU. Det betyder, at en virksomhed, der opererer i flere EU lande, ikke skal lave skatteregnskaber efter forskellige principper. Tanken er, at skattebasen ikke bare skal være fælles, men også konsolideret, hvilket vil sige, at virksomheden kan betragte alle aktiviteter i EU landene under ét og kun lave et samlet skatteregnskab (baseret på den fælles skattebase). I den forbindelse skal medlemslandene også blive enige om, hvor-\n3 3 dan skattebasen fordeles imellem de lande, virksomheden er aktiv i. Altså hvor stor en del, der skal beskattes efter satsen i land A, land B etc. I Canada fordeles provenuet mellem staterne dels via virksomhedens beskæftigelse i de forskellige stater og dels via omsætningen. Det kunne være en model for den europæiske konsoliderede skattebase. En sådan konsolideret skattebase ville gøre det umuligt at flytte overskud fra et land til et andet indenfor EU f.eks. via transfer pricing. Selvom en fælles konsolideret skattebase ikke indebærer, at satserne harmoniseres imellem EU landene, vil det dog være lettere f.eks. at aftale minimumssatser i fremtiden, når skattebasen er harmoniseret. Med en fælles skattebase vil der således være store forskelle i selskabsbeskatningen, hvis de nuværende satser fastholdes. F.eks. er Irlands formelle sats for selskabsbeskatning på 12,5 procent, mens Tysklands og Frankrigs er henholdsvis 38,6 og 33,8 procent. Figur 1. Formel og reel beskatning af selskabsindkomst, Tjekkiet Frankrig Holland Sverige Finland Grækenland Danmark Storbritannien Spanien Portugal Belgien Østrig Italien Estland Litauen* Letland* Implicitte sats Formelle sats Anm.: Satserne er gennemsnit fra 1995 til 2003 for at imødegå, at den implicitte sats kan variere med konjunkturen. Litauen er for og Letland er for Der findes ikke data for den implicitte skattesats for de EU lande, der ikke er med i figuren. Kilde: Eurostat Structures of the taxation systems in the European Union, 2005 edition og AErådet. Figur 1 illustrerer de store forskelle, der er imellem landene både med hensyn til den formelle og den reelle beskatning af selskaber. Jo større forskel, der er imellem de to grafer, der er vist for hvert land, jo mindre er skattebasen. Det ses f.eks. for Italien, at den formelle sats i den betragtede periode i gennemsnit var næsten 45 procent, mens den reelle beskatning af virksom-\n4 4 hederne var på 16 procent, hvilket bringer Italien ned blandt de lande, der reelt beskatter selskaber mest lempeligt på trods af, at den formelle skattesats giver et andet indtryk. I tabel 1 er tallene fra figuren gengivet og sorteret efter skattebasens størrelse defineret som forholdet imellem den reale og den formelle sats. Det ses, at Danmark ligger blandt de lande, der har den bredeste base (som vi så beskatter med en relativ lav formel sats). Tabel 1. Skattebase for selskabsskatten, Formel sats Reel sats Skattebase Forholdet Sverige 28,0 22,7 81,1 Tjekkiet 34,8 28,2 81,0 Finland 28,1 21,9 77,9 Danmark 32,2 21,4 66,5 Storbritannien 30,9 20,5 66,3 Holland 34,9 22,9 65,6 Frankrig 37,3 23,2 62,2 Spanien 35,0 19,9 56,9 Grækenland 38,6 21,6 56,0 Portugal 36,7 19,0 51,8 Østrig 34,0 17,4 51,2 Belgien 39,5 18,3 46,3 Estland 26,0 11,3 43,5 Italien 44,6 16,0 35,9 Litauen* 24,3 8,4 34,6 Letland* 19,5 3,5 17,9 Uvægtet gennemsnit 32,8 18,5 56,5 Anm.: Basen er beregnet for forholdet imellem den implicitte skattesats og den formelle skattesats. Litauen er for og Letland er for Der findes ikke data for de EU lande, der ikke er med i tabellen. Kilde: Eurostat Structures of the taxation systems in the European Union, 2005 edition og AErådet. Hvis en fælles konsolideret skattebase skal være ligeså bred som den danske eller endnu bredere - illustrerer tabellen, at mange lande må indstille sig på, at der bliver færre fradrag og skattehuller, end der er i øjeblikket. EU s arbejde For at arbejde hen imod en fælles konsolideret skattebase for selskabsskatten, har man nedsat et ekspertudvalg, der skal se på den praktiske udformning af et sådant system. Alle medlemslandene er repræsenteret i ekspertudvalget på trods af, at bl.a. Storbritannien på forhånd har givet udtryk for, at de ikke er interesseret i at få det gennemført i den sidste ende.\n5 5 Ekspertudvalget har arbejdet i et år og skal ifølge planen fortsætte yderligere to år. Arbejdet foregår åbent, idet papirer, der behandles på møderne, samt referater etc. offentliggøres på Kommissionens hjemmeside, hvor der også er en invitation til at bidrage til og kommentere arbejdet. Denne åbne arbejdsmetode er meget hensigtsmæssig. Arbejdet i gruppen er meget teknisk og omfattende. Opgaven er ikke kun at finde en fælles konsolideret skattebase, men også helst at finde en bred skattebase, der er let at håndtere for virksomhederne. En af de problemstillinger, der drøftes, er afskrivninger på aktiver. I nogle lande kan man lægge alle sine aktiver sammen og afskrive på dem i en stor pulje, mens andre landes regler indebærer, at man skal afskrive aktiver enkeltvis. Denne problemstilling indeholder også spørgsmålet om afskrivninger på immaterielle aktiver såsom f.eks. goodwill. Det diskuteres også, hvordan kapitalgevinster og tab skal behandles i skatteregnskabet. Spørgsmålene kompliceres af, at mange lande i modsætning til Danmark - tager udgangspunkt i deres regnskabsstandarder i fastsættelsen af skattebetalingen. Det betyder, at en fælles konsolideret skattebase indebærer, at landene enten må ændre deres regnskabsstandarder eller, som det gælder for Danmark, at have adskilte skatte- og virksomhedsregnskaber. På trods af fælles EU standarder på nogle områder er der fortsat nationale forskellige i regnskabsstandarderne. I flertallet af EU-15 lande værdiansætter man således (hovedsageligt) sine aktiver i forhold til den værdiansættelse, der følger af loven, mens Danmark, Storbritannien, Irland og Holland (primært) værdiansætter aktiver efter dagsværdiprincippet (hvor meget aktivet er værd på det frie marked). Alternativerne En fælles konsolideret skattebase for selskabsskatten er en omfattende beslutning og ændring af de nuværende regler. Set i perspektiv i forhold til, hvad EU tidligere har indført såsom den fælles mønt og det indre marked, virker opgaven dog ikke urealistisk. Det springende punkt er som nævnt, hvorvidt medlemslandene er villige til at afgive suverænitet indenfor den direkte beskatning.\n6 6 Kommissionen har dog også taget andre initiativer, der kan hjælpe virksomheder til at etablere sig indenfor det indre marked. På forsøgsbasis har Kommissionen således foreslået, at man skal gennemføre hjemstatsbeskatning for små og mellemstore virksomheder, der etablerer sig i udlandet. Ifølge hjemstatsbeskatning princippet afregner virksomheden skat med det nye etableringsland efter de principper, der er gældende i hjemlandet. Ideen er, at reglen skal begrænses til små- og mellemstore virksomheder, der vil etablere sig i et eller to lande, og at hjemstatsbeskatningen kun kan gælde i en given årrække. Umiddelbart virker denne tankegang tiltalende og som en hjælp til, at SMV ere lettere kan etablere sig i det indre marked. Ordningen vil dog være konkurrenceforvridende, idet f.eks. et irsk datterselskab, der bliver etableret i Danmark, får skattefordele, som andre virksomheder baseret i Danmark ikke har. Da ordningen kun er tiltænkt små og mellemstore virksomheder (med aktiviteter i få lande), vil skattehullet dog ikke kunne udnyttes af multinationale virksomheder. Selvom man politisk endnu ikke er blevet enige om nogen omfattende form for samordning for de direkte skatter, foregår der alligevel en vis samordning af reglerne via EF-domstolen og dermed udenfor politisk kontrol. Domstolen vurderer, om skatteregler er i modstrid med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed af arbejdskraft, varer og kapital. Denne styring fra domstolens side er endnu et argument for at blive politisk enige om samordning af skattepolitikken. EF-domstolen har således flere gange tvunget medlemslande til at ændre deres lovgivning for selskabsbeskatningen. Den seneste sag er Marks & Spencer sag imod den britiske stat. Sagen drejer sig om, at Marks & Spencer efter at have lukket filialer rundt om i EU vil have ret til at føre underskuddet fra disse selskaber tilbage til det britiske moderselskab. Indstillingen fra generaladvokaten er, at Marks & Spencer skal have medhold, idet reglerne diskriminerer til fordel for dattervirksomheder, der er økonomisk aktive i Storbritannien, og på den måde er en hindring for den frie ret til at etablere sig. Sagen har ikke umiddelbart konsekvenser for de danske regler, men illustrerer, at reglerne for selskabsbeskatningen reguleres ikke politisk, men via domstolen. Et tredje punkt, der er værd at bemærke, er, at det ikke er fastlagt, hvorvidt den fælles konsoliderede skattebase skal gælde for alle virksomheder eller\n7 7 kun for virksomheder, der er etableret i flere EU lande. Den sidste metode vil selvfølgelig gøre implementeringen mindre omfattende og måske gøre den politiske beslutning lettere, men hjemstatsbeskatningen diskriminere mellem virksomheder, der opererer i et givet land afhængigt af, om de også er etableret i et andet EU land. Hvis reglerne for den fælles konsoliderede skattebase bliver gode og praktiske, vil det selvfølgelig øge tilskyndelsen for alle typer virksomheder til at vælge denne nye skattebase, men realistisk set vil gode regler ikke i sig selv løse hele problemer. Den fælles skattebase skal således være så bred som mulig for at kunne have en så lav sats som muligt, og derfor vil virksomheder i lande med en smallere skattebase som udgangspunkt foretrække denne. Desuden kan der i de nationale regler være skattefordele for særlige brancher og virksomhedstyper, som der ikke kommer i den fælles base. Effekten for Danmark Det er svært at sige noget konkret om, hvad effekten af en fælles konsolideret skattebase vil være for Danmark, da der endnu ikke ligger nogle konkrete forslag om udformningen af skattebasen. I boks 1 er gengivet nogle resultater fra en rapport, der forsøger at kvantificere effekten af en fælles skattebase. Undersøgelsen inkluderer dog ikke alle effekterne af en fælles, konsolideret skattebase og skal derfor tages med et gran salt. Boks 1. Økonomisk effekt af fælles skattebase Beregninger viser, at en fælles skattebase for selskabsskatten kan øge dansk BNP med 1 til 1,5 procent og til gengæld reducerer skatteprovenuet fra selskabsskatten med 13 til 21 procent. Resultatet fremkommer ved, at Danmark tiltrækker ekstra investeringer, fordi vores skattebase reduceres til henholdsvis EU-15 s eller EU-25 s uvægtede gennemsnit. (Kilde: Copenhagen Economics, Economic effects of tax cooperation in an enlarged European Union, okt. 2004). En fælles, konsolideret skattebase kan have forskellige effekter på de enkelte medlemslande afhængigt af, hvad der ellers sker. Det er svært at kvantificere hele effekten af en fælles konsolideret skattebase. En fælles skattebase med uændrede nominelle satser (som undersøgelsen beskrevet i boksen ser på) vil flytte kapital fra lande, der nu har en lille\n8 8 skattebase til lande, der nu har en bredere skattebase, hvorved man får en mere effektiv allokering af kapital i EU (hvorved den samlede effekt også er positiv). Hvis skattebasen bliver bredere, end det i dag er tilfældet i mange medlemslande, vil det også medføre en mere effektiv fordeling af kapital indenfor landet, idet skatteforvridningerne vil være mindre. Herudover vil en konsolideret skattebase ændre virksomhederne allokeringsvalg væsentligt, idet de i dag har skattebasen (og skattesatsen) med i investeringsbeslutninger, mens man i fremtiden vil have skattesatsen med i betragtning sammen med fordelingsparametrene (som f.eks. beskæftigelse og omsætning). Der vil også være nogle administrative lettelser i forbindelse med at etablere sig i udlandet og deraf følgende øget konkurrence i EU af en bred, konsoliderede skattebase.\nRYD UD I 3.000 EUROPÆISKE SKATTEREGLER OG HALVÉR SELSKABSSKATTEN I EU\nNOTAT RYD UD I 3.000 EUROPÆISKE SKATTEREGLER OG HALVÉR SELSKABSSKATTEN I EU Kontakt: Cheføkonom, Mikkel Høegh +45 21 54 87 97 mhg@thinkeuropa.dk RESUME Hvert år går EU glip af omkring 1.000 milliarder


Polisport X-CAPE - Bagskærm - 27,5" og 29" (79,00 DKK)\nVarenr. 8622900001 Producent: Polisport\nPolisports smarte X-Cape forskærm er lavet til dig der kører mountainbike og gerne vil kunne på og afmontere din stumpskærm efter behov. Det tager ingen tid at montere eller afmontere skærmen på din c...\nProdukter som vi anbefaler til Polisport X-CAPE - Bagskærm - 27,5" og 29"\nPolisports smarte X-Cape forskærm er lavet til dig der kører mountainbike og gerne vil kunne på og afmontere din stumpskærm efter behov. Det tager ingen tid at montere eller afmontere skærmen på din cykels forgaffel. Hvis du ønsker at køre uden skærm eller har brug for at afmontere den af andre årsager, er det nemt og hurtigt at tage den af og på efter behov.\nDenne forskærm er særligt udviklet til brug på mountainbike-cykler, hvorpå den monteres med et par smarte, genanvendelige zip-ties, så du nemt og bekvemt at på- og afmontere skærmen efter behov. Den utroligt lave vægt gør skærmen velegnet til sportsbrug, hvor det gælder om at holde totalvægten af din cykel så lav som overhovedet muligt.\nPasser til hjulstørrelse: 26" - 29"\nKan anvendes på cykler med skivebremser eller fælg-bremser.\nMedfølgende genanvendelige zip-ties\nMonteringen af denne forskærm sker vha. af alsidige zip-ties, der kan muliggør en montering helt uden brug af værktøj, hvor man blot klikker skærmen på cyklen.


Danske Regioner - Sammenhæng i sundhedsvæsenet kommer ikke af sig selv\nSammenhæng i sundhedsvæsenet kommer ikke af sig selv\nRegionerne er klar til at tage nye skridt, så behandlingen i sundhedsvæsenet hænger endnu bedre sammen end i dag. Men der skal en samlet indsats til, og derfor skal også regeringen og kommunerne på banen, så patienterne ikke oplever at fare vild i sundhedsvæsenet, skriver formand for Danske Regioner Stephanie Lose i et debatindlæg i Politiken Sundhed.\nAf Stephanie Lose, formand for Danske Regioner. Indlægget er bragt i Politiken Sundhed den 28. oktober 2019.\nKvinden på 83 år, der har været indlagt med dehydrering og nu skal tilbage til ældreboligen.\nDen 68-årige mand, som har fået opereret et nedslidt knæ og nu skal begynde genoptræningen.\nKOL-patienten på 75, der sidder med åndedrætsbesvær hos sin praktiserende læge og er angst.\nDet er blot tre eksempler på nogle af de mange ældre danskere, for hvem et trygt og godt forløb i sundhedsvæsenet afhænger af vores evne til at skabe sammenhæng på tværs af region, kommune og almen praksis.\nVi har længe talt om, hvordan vi styrker overgangene i sundhedsvæsenet de steder, hvor patienterne oplever problemer. Og jeg mener, at det er en af vores vigtigste sundhedspolitiske opgaver. Men det kræver, at vi ved, hvor skoen trykker.\nDerfor var det også med stor interesse, at jeg i forrige uge læste den nye analyse fra Social- og Indenrigsministeriets Benchmarkenhed. Her har 23.000 ældre patienter angivet deres tilfredshed med udskrivelsen fra hospitalet og den efterfølgende kontakt til kommuner og almen praksis. Med andre ord: hvordan er det gået i overgangene mellem de forskellige dele af sundhedsvæsenet?\nAnalysen viser, at langt de fleste ældre patienter har haft et godt forløb. 3 ud af 4 er i høj eller meget høj grad tilfredse med udskrivelsen fra sygehuset. Det samme gælder for den efterfølgende kontakt med den praktiserende læge.\nMen det betyder ikke, at alt er fryd og gammen. 16 procent af de ældre patienter mener, at de ikke fik nok information om, hvad der skulle ske efter deres udskrivelse. Næsten 20 procent svarer, at de kommunale medarbejdere ikke havde nok viden om forløbet på hospitalet. Og 13 procent har oplevet, at deres praktiserende læge ikke havde en klar forståelse af det fremadrettede forløb.\nDet understreger, at vi ikke er i mål. Selvom langt de fleste er tilfredse, bør ingen patienter have oplevelsen af, at der ikke tales sammen på tværs af sundhedsvæsenet. Det skaber usikkerhed og frygt for at blive tabt i systemet. Det er ikke godt nok.\nSelvom langt de fleste er tilfredse, bør ingen patienter have oplevelsen af, at der ikke tales sammen på tværs af sundhedsvæsenet. Det skaber usikkerhed og frygt for at blive tabt i systemet.\nAnalysen viser, at der er rum til forbedring i alle dele af sundhedsvæsenet. Sammenhæng for patienterne kommer ikke af sig selv, men er en fælles opgave, vi skal løfte sammen på tværs af regioner, kommuner og almen praksis.\nAllerede i dag har vi et godt samarbejde. Det mener jeg, at vi skal styrke, så de ansatte i regioner, kommuner og almen praksis kommer til at arbejde endnu tættere sammen om patienterne.\nNår det er sagt, har vi i regionerne et særligt ansvar for de patienter, som bliver behandlet i flere dele af sundhedsvæsenet. Både mens de er indlagt på hospitalet, og når de er klar til at blive udskrevet.\nNår vi udskriver en patient fra hospitalet, skal vi være sikre på, at de praktiserende læger og medarbejderne i kommunerne har nok information og kompetencer til at kunne tage godt imod patienten.\nDet kræver blandt andet, at vi bliver bedre til at stille hospitalernes specialistviden til rådighed. Det kan ikke bare sikre en god overgang fra hospitalet, men i mange tilfælde også forebygge, at patienten ender der (igen).\nForestil dig for eksempel, at en hjemmesygeplejerske opdager komplikationer hos en ældre borger få dage efter en indlæggelse. Hun bliver i tvivl: hvor alvorligt er det? Her skal hun kunne kontakte en læge, der hurtigt kan afklare, om den ældre skal genindlægges, eller om situationen kan klares af sygeplejersken selv. Nogle gange er lægen fra hospitalet, andre gange fra almen praksis. Så længe det er klart for sygeplejersken, hvem hun skal henvende sig.\nDerudover skal kommunerne også arbejde med at styrke kompetenceniveauet hos ansatte som f.eks. hjemmesygeplejersker, så de er bedre rustet til selv at klare situationer som denne. Også her kan vi bidrage fra regionerne. Mange steder har vi gode erfaringer med at stille specialister fra hospitalerne til rådighed, som kan hjælpe med kompetenceudvikling i kommunerne.\nMere skal klares hos egen læge\nDer er også brug for at styrke den praktiserende læges rolle, så de kan tage hånd om endnu flere af deres patienters problemer og spare dem for turen på hospitalet. En del kontroller og tjek behøver eksempelvis ikke foregå på hospitalet, men kan klares hos egen læge. Det gælder blandt andet for diabetespatienter, hvor vi allerede er godt i gang med at flytte kontroller fra hospitalerne og til almen praksis. Skal vi lykkes, kræver det dog, at vi ruster de praktiserende læger til deres styrkede rolle. Noget, som vi allerede i dag gør os erfaringer med – eksempelvis med hotlines fra den praktiserende læge til specialisterne på hospitalet.\nEn national kvalitetsplan skal sikre gode tilbud efter udskrivelse\nEndelig bakker vi op om, at Sundhedsstyrelsen udarbejder en national kvalitetsplan for kommunerne. Både for at sikre gode, ensartede tilbud efter udskrivelsen – uanset om det er genoptræning eller et tilbud i den kommunale psykiatri – og for at undgå, at færre danskere bliver så syge, at de skal på hospitalet. Samtidig skal regeringen hjælpe kommunerne med de nødvendige midler til at løfte kvaliteten.\nI regionerne er vi klar til at tage nye skridt, så behandlingen i sundhedsvæsenet hænger endnu bedre sammen end i dag. Vi håber, at Christiansborg og resten af det sundhedspolitiske Danmark vil være med.


Provence foldegardin - grå - 160 cm\nBalsamico, olier, eddike mm.\nMarmelade & syltetøj\nKnopper & greb\nGlansbilleder, kort & papir\nKalender & notesbøger\nDrikkeglas & kopper\nDuge, løbere & servietter\nOpvaske- & rengøringsmidler\nStel - porcelæn mm.\nFade & opsatser\nGulvtæpper & gulvløbere\nLygter & lanterner\nLys & bedelys\nPotter, vaser & vandere\nQuilts & plaider\nRammer, billeder, posters & tapeter\nSengetøj & sengetæpper\nKrukker, potter & opbevaring\nChaplon te * * NY * *\nSuper lækkert foldegardin med den fineste skrift samt striber - foldegardinet er hvidt med grå skrift og stribe mm. Super flot gardin i lækker fransk landstil.\nMål: Bredde 160 cm - længde 90 cm\nVask: ved 40 grader - beregn ca. 6% krymp.\nFoldegardinet skal rulles op i hånden og er derfor mest velegnet som et pyntegardin - evt. med et hvidt rullegardin indenunder - som kan trækkes ned. Gardinet kommer helt uden stænger - men du kan bruge en gardinstang i toppen eller en rundstok og en tynd rundstok i løbegangen i bunden - så gardinet hænger pænere ;o)\nDer mangler et billede med den rigtige farve - men som du kan se på billede 2 vil foldegardinet se sådan ud mht. farverne.\nMobil nr.: / SMS : 53630131 - hverdage 9-15\nVintage-Kompagniet har eksisteret siden 2007 og har i den tid sendt mange tusind pakker ud til masser af glade kunder. Vi vil gøre alt for at du som kunde - får en positiv oplevelse ved at shoppe hos os. Vi håber at du vil nyde turen rundt i vores univers - rigtig god fornøjelse.\nOver 2000 varenumre på lager


- 'Fashion Avec Nanna ♥: om en designer drøm & Central St. Martins London.\nom en designer drøm & Central St. Martins London.\nMeterialer til en værdi af omkring 800 kr.(og 5 kilo, af de 20 som jeg må have med... Fåck!) Alt sammen SKAL jeg have med til Central st. Martins her på mandag (flyver lørdag)\nJeg vælger at skrive det her indlæg, dels som en forklaring på...\nbloggen/min fremtid/mine drømme, og dels fordi jeg har en knude i maven som gror større og større, pga. nervøsitet om jeg nu er go' nok.\nlæs med eller lad være :)!\nJeg er en person med mange drømme, og for mig er drømme mål, og noget konkret at stræbe efter. Derfor har jeg personligt svært ved at forstå dem som ikke har drømme i livet som de stræber efter, fordi hvis man ikke har drømme, hvordan skal de så gå i opfyldelse? er der noget bedre, end en drøm/ønske som går i opfyldelse, om det så er stort eller småt!\nMin livs drøm, og den jeg prøver at stræbe efter hver dag, er at blive designer. Jeg har aldrig været i tvivl, siden den dag jeg satte ord på det, da jeg var 11. Og ja, i har tilladelse til at give mig elevator blikket og derefter de der sigende øjne som siger, "vil DU være designer", fordi du er ikke den første som tænker det, og næppe den sidste.\nDe sidste mange år har jeg gået på tegneskole osv. men for ca. 3 år siden startede jeg konkret på Den Kreative Skole Fredericia, kun for at blive bedre og forberede mig til optagelsesprøven på Danmarks Designskole KBH(som nu har skiftet navn til noget langt og besværligt). Jeg havde nemlig kontaktet forskellige personer som er uddannet der, og spurgt hvad de mente var vigtigt til optagelsesprøven, og de mente alle at tegning var vigtigt.\nNu er jeg så kommet hertil. For 1 år siden, nægtede jeg at vise mine skitser til NOGEN! Nu har jeg en blog til at vise mine skitser og min modevinkel. & nu har jeg vundet talentprisen, og er begyndt at tro mere på mig selv, og muligheden for at komme ind. Jeg leder ikke efter alternativer til Designskolen, da jeg har været i praktik ved TEKO, og jeg har sidenhen besluttet at jeg VIL ind, og vil ikke "settle for less", og derved gør jeg alt for at forberede mig på optagelsesprøven. Andre skoler er ikke en mulighed. (Med mindre jeg kommer ind på parsons eller central st. michals... og pludselig står med 90000 kr. til hvert studie-år)\nCentral St. Martins, University of the arts, London.\nJeg smutter som sagt til London på Lørdag, for at tage et kursus der på 1 måned. Min lærer er forfatter til 10 bøger, om modeillustrationer og skitsering osv.\nFor første gang, skal jeg være sammen med andre der har den samme stræben som mig. Vi vil alle ind, og det er derfor vi tager dette forberedende kursus.\nDet bliver fedt uden tvivl, og jeg glæder mig som en tosse, men på det sidste er der en knude som har vokset sig større og større pga. dette ophold.\nEr jeg god nok...\nDet er første gang jeg møder andre i samme situation. (jeg har jo mødt andre som siger de vil det samme, men ikke nogen som på samme måde træner, øver, forbereder). Derved er det også første gang, hvor jeg kan se om jeg duer til noget?! Kan jeg finde ud af det. Er jeg dårligere end alle de andre, jeg er jo sandsynligvis også den yngste (man skal være 18 år min.). er jeg så mere uviden, og hvad fanden er det der guache maling som jeg har betalt en milliard for anyways?.\njeg håber ikke at jeg finder ud af, at jeg ikke er god nok! men jeg er bare så bange og nervøs, fordi denne drøm er bl.a. den som har holdt mit hoved over vandet efter fars død.\nLige efter fars død, og lige inden Tinas egen død, sagde hun til mig\n"Nanna din far var virkelig stolt af dig. Han fortalte så ivrigt, om din blog og dine skitser. Han troede på dig"\nHan har aldrig set min blog, kun hørt om den. og det samme med min mor. (da de kun vil kigge med pga. mig og ikke pga. moden)\n"man kan hvad man vil" & "regler er til for at bliver brudt"\nto ting far lærte mig, og det har jeg tænkt mig at følge... jeg vil fandeme være designer! punktum. Så kan du kigge på mig som hende der fra Jylland, med stilen som måske ikke liiiige er ligesom alle andres, og måske ikke liiige så moderne som alle andres.. Og som til dels heller ikke ligner en som bliver designer.. men det gør jeg. punktum!\nHvis du er nået her til vil jeg sige tak!\nJeg havde brug for at lufte det, fordi denne drøm er så stor en del af mig. Mine nerver leger ræs i kroppen/maven... men jeg håber det nok skal blive godt.! og er glade for at (jer som har læst hertil) gider følge mig. I er nemlig med til at giver mig troen på at jeg altså godt kan det her... at jeg altså måske, forhåbentlig, er bedre end de 900 som ikke kommer ind, det år jeg kommer ind på designskolen KBH. Jeg håber ikke folk tager dette indlæg som selvhøjtideligt, eller som at jeg har nok i mig selv agtigt noget... fordi det er bare ment som en forklaring på, hvor meget det her betyder for mig :). det er vigtigt at mine læsere ved det :)\nHvis i har nogle spørgsmål efter det her indlæg, om studierne, skolerne, mine drømme/drøm... eller bare generelt. så spørg endelig :)\nHanar Hamid July 13, 2011 at 7:23 PM\nJeg synes det er fedt, at du er noget så langt, især efter det du har været igennem (din fars død)! Andre folk vil højst sandsynligt bryde sammen og tænke, at de ikke gider mere etc., men du fortsætter med at kæmpe for din drøm :)\nDu har en fed stil, og selvom du måske nogen gange skiller dig ud (gør vi andre ikke det? Vi er jo ikke modeslaver :D), så gør du det skide flot! Thumbs up for that ;) Du skal ikke lytte til andre, men lyt til dit hjerte :) Vi har ikke alle den samme smag, og gudskelov, for ellers vil vi sgu aldrig lære noget af hinanden :D Jeg håber du kommer ind! Og hvis ikke, så håber jeg, du en dag kan få din drøm opfyldt om at blive designer! Keep up the good work ;)\nDet var sgu en ordentlig smøre hehe :p\nThis is me. July 14, 2011 at 3:39 PM\nJeg syntes at det er super sejt at du har så mange planer. Og du er jo også super dygtig til det, så hvorfor ikke? Hvis det er det du brænder skal det helt sikkert nok blive:)!!\n- Held og lykke, jeg håber dine drømme vil blive til noget:)!\nStine August 26, 2011 at 1:29 AM\nHold nu op hvor er det som at læse om mig selv!\nUsikkerheden, beslutsomheden og frustrationen.\nJeg vil også gerne ind på Design Skolen - eller rettere - kommer ind, ikke? Bare som Production Designer indenfor film. Jeg tegner slavisk fordi jeg holdt op med at tegne for 4 år siden og har glemt alt jo! Betaler mig til et forskolekursus og krydser fingre for at min far der troede så meget på mig, holder hånden over mig oppe fra himlen.\nMen det er sgu ingen skam at sige man kan og vil. Lige efter min far døde troede jeg ikke på jeg kunne noget som helst uden ham og jeg havde heller ikke lyst tror jeg, men fandme nej. Alle andre end ham sagde/siger "Stine, det er jo så hårdt, man skal jo være rigtig god bla bla" - Hvorfor skulle det ikke være mig der var god nok til det? Og hvad jeg ikke har i hænderne har jeg i hovedet og det tæller ligeså meget (ifølge mine kilder fra designskolen, hehe).\nOkay, det var slet ikke meningen det skulle blive til en smøre om mig jo, men jeg havde åbenbart også lige brug for at sige det.\nAnyways, jeg regner med at se dig på designskolen til september 2012 hvor vi begge er kommet ind :)


Spiritus fra hele Verden - H.J. Hansen Vin - Vinspecialisten\nDer findes en verden af forskellige smagsretninger indenfor spiritus. Prøv f.eks. en af de skønne, aromatiske whiskyer fra Glenfarclas, maltwhiskyernes topproducent nr. 1. Eller en blød, cremet cognac fra Cognac Tesseron – det eneste cognachus, der har opnået de magiske 100 points hos den amerikanske vinguru, Robert Parker. Eller en blød og indsmigrende brandy fra Torres, Spaniens mest kendte producent. Hvis det da ikke lige skulle være en forrygende Calvados fra verdens bedste producent, Coeur de Lion.\nUtallige muligheder - men de har alle ét til fælles: Producenterne er nøje udvalgte, kendte og anerkendte verden over som førende indenfor hver deres felt!\nAkvavit, som også er kaldet brændevin, er fremstillet ved destillation af væske, der har gæret på korn, kartofler o.l. Vi har et stort udvalg af brændevin, snaps og akvavitter, som passer til hele året.\nPastis, absint og anis. Absint er en af de mest kendte drikke i hele verden og er der noget, som alle franskmænd drikker, så er det Ricard.\nArmagnac er en fransk druebrændevin produceret i Armagnac-regionen. Tjek vores Premium brands af Armagnac lige her.\nHer finder du vores bredde udvalg af brandy! Brandy er betegnelsen for brændevin, der er fremstillet ved destillation af vin, og kommer fra andre steder i verden end de kendte Cognac og Armagnac.\nCachaca er brasiliansk brændevin, der er fremstillet af saften i sukkerrør, men er dog ej at forveksle med rom! Nyd din cachaca som den er eller miks en lækker cocktail - vores favorit er den lækre caipirinha.\nCalvados kommer fra Calvados-regionen i det nordlige Frankrig, og er en æblebrændevin. Calvados fremstilles ved destillation af gæret æblesaft (altså cider). Gå på opdagelse i det store udvalg, og find din favorit.\nHer på siden finder du et spændende udvalg af lækre Cognac til gode priser. Så leder du efter en flaske god Cognac, så er du havnet det helt rette sted.\nEau de Vie betyder "Livets vand" og bliver fremstillet ved destillation af gærede frugter. Et godt og anderledes alternativ til den danske akvavit!\nGin er en af vores absolutte favoritspiritusser, og det er vi ikke alene om! Gin anvendes i nogle af tidens mest populære drinks - hvem kan ikke lide en G&T? Vi har over 100 forskellige ginner, skynd dig at finde din favorit.\nHvorfor undvære dine yndlingsdrinks bare fordi du har taget bilen, eller af andre grunde ikke skal drikke alkohol? Med alkoholfri gin kan du alligevel få en lækker og smagfuld gin og tonic.\nGrappa er en italiensk brændevin, der er fremstillet på druekvas, som er til overs fra vinproduktion. Nyd denne lækre drik til din kaffe, eller som en del af saucer eller desserter.\nMezcal er mexicansk brændevin fremstillet af agave. Oprindeligt blev den lavet og drukket af Mexicos bønder, men er de seneste år blevet meget populær både i privaten, men også på barer i hele verden!\nPastis er en fransk spiritus, der drikkes som aperitif. Pastis er tilsat anis og fennikel, og har derfor en delikat smag af lakrids.\nRom, der er lavet på sukkerrør, er efterhånden en populær drik herhjemme, hvor den enten nydes som den er eller som en del af en drink. Vi har over 100 forskellige at vælge imellem - skynd dig at finde din favorit.\nHvorfor ikke nyde en lækker romdrink selvom du ikke har lyst til at drikke alkohol? Med alkoholfri rom har du nu muligheden.\nRye er blevet mere populært de seneste år. Rye er en type whisky, der er lavet på rug. Ryes smag er ofte krydret med lette søde toner.\nTequila er en mexicansk brændevin, fremstillet af saften fra blå agave. Tequila er meget populært som shots, men bruges også i flere populære cocktails. Vores udvalg af Tequila er af god kvalitet og fuldt ud på højde med de bedste whisky og cognac.\nWhisky er blevet en stigende interesse for mange , og er endda blevet noget, mange investerer i! Vi elsker også whisky, og har mere end 200 slags at vælge i mellem. Gå på udkig i vores udvalg.\nWhisky - Amerikansk\nVi har samlet et udvalg af lækre whisky, der alle sammen har det til fælles, at de er produceret i USA. Skynd dig at finde din favorit.


Miljøborgmester: Boligejerne skal ikke betale diger\nNyheder Skrevet af Administrator | 25.10.14 | 15:51\nHvis havnebyerne skal sikres mod de oversvømmelser, som hyppige skybrud og høje havniveauer i fremtiden forventes at forårsage, kan det ikke nytte at bede boligejerne om at betale.\nDet siger teknik- og miljøborgmester i København, Morten Kabell (EL), efter at en ny rapport fra Miljøministeriet lørdag har givet et overblik over de konsekvenser, klimaændringerne kan få herhjemme ved næste århundredskifte.\n- Kan man pålægge en, der tilfældigvis bor ved Amagerstrand, at vedkommende skal betale for, at metroen ikke skal oversvømmes? Vi har en finansieringsudfordring, siger teknik- og miljøborgmesteren.\n70-80 centimeter vil havene omkring Danmark været steget med frem mod 2100, konkluderer rapporten. Og det vil føre til flere oversvømmelser.\nI København vil vandstanden være 1,7 meter over det normale flere gange om året. Hidtil er det kun sket hvert 500. år.\nI dag er det boligejerne selv, der har ansvaret for at sikre sig mod oversvømmelser i de fleste kyst- og fjordområder. Men det nytter ikke at bede almindelige borgere om selv at betale, når der skal bygges kostbare dæmninger for at dæmme op for vandmasserne, mener Morten Kabell.\nSom sikring mod fremtidens vejr har København planer om at bygge to enorme diger, som skal beskytte mod stormfloder. Det vil koste op mod 2,5 milliarder kroner.\n- Samlet set taler vi kystsikring i København for mange, mange penge. Kommuner og staten må koordinere og sørge for finansieringen, siger han og efterlyser en klar plan fra regeringen for, hvordan Danmarks kyster i fremtiden skal sikres, og hvem der skal stå for betalingen.\n- Der bliver nødt til at være en tæt sammenhæng mellem indsatsen i kommunerne. Regeringen må sørge for at lave en national klimatilpasningsplan, så man ved, hvad der skal ske, siger han.


Find alt i gevindundervogne, sportsundervogne og sænkningssæt ⇒\nVælg mærke Vælg model Vælg type\nHvad er en TÜV-godkendelse?\nNår du sænker din bil, hvad enten det er med sænkningsfjedre, gevindundervogn eller sportsundervogn, så skal kittet du monterer på din bil, være TÜV-godkendt. En TÜV-godkendelse er din garanti for, at kittet du monterer på din bil har bestået TÜV’s hårde test standarder som er fast sat for hele EU.\nI Danmark er det et krav, at sænkningsfjedre og undervogne der sænker er TÜV-godkendte, når disse skal monteres på biler, der kører på offentlig vej. Således er et TÜV-godkendt kit også din garanti for, at din bil fortsat vil kunne blive godkendt ved syn.\nTÜV-godkendelsen er et fysisk eller elektronisk papir, som medfølger, når du køber TÜV-godkendte sænkningssæt. Tjek altid, ved modtagelse af det bestilte kit, at TÜV-godkendelsen enten ligger i kassen eller er fremsendt til din e-mailadresse. Mangler godkendelsen, bør du så hurtigt som muligt – og inden montering af kittet – kontakte forhandleren du har købt hos.\nFør du køber undervogn\nNår du skal købe sænkningssæt til din bil, er der en række tekniske data du skal kende:\nBilens mærke, model, type, årgang, motorstørrelse og kW. Alle disse data fremgår af bilens registreringsattest.\nAkselvægten, der er angivet på det kit du køber skal stemme overens med din bils akselvægt på både for- og bagaksel. Din bils akselvægt er angivet på bilens typeplade, som typisk sidder i motorrummet eller i dørfalsen.\nPå typepladen er 1 tallet akselvægten foran, 2 tallet er akselvægten bagpå.\nHvis du sikrer dig, at alle ovenstående oplysninger stemmer overens med de data, der er angivet på det TÜV-godkendte kit du køber, sikrer du dig samtidig også, at din bil kan godkendes ved næste syn.\nMontering af fjedre og undervogne bør gøres af autoriseret personer med erfaring og præcision, for at sikre at din bil også efter montering overholder gældende sikkerhedsstandarder.\nSærligt bør du være opmærksom på, at din mekaniker, efter endt montering, foretager en 4-punktsudmåling. Undlades dette, risikerer du nedsat vejgreb og nedsat sikkerhed.\nIfølge Færdselsstyrelsen skal dit køretøj til et registreringssyn, når der foretages konstruktive ændringer. Dette er blandt andet for at sikre, at sikkerheden i bilen fortsat er forsvarlig.\nKonstruktive ændringer omfatter blandt andet ændringer ved bilens fjedre. Derfor skal der foretages et registreringssyn af din bil, umiddelbart efter den konstruktive ændring (sænkningen) er foretaget.\nVed syn er det i øvrigt din pligt at oplyse synsvirksomheden om eventuelle ændringer, der er foretaget og i forbindelse med sænkning af bilen, skal du kunne fremvise en TÜV-godkendelse på den monterede undervogn.\nVær opmærksom på, at det ikke er tilladt at ændre på undervognens specifikationer efter registreringssynet. Justerer du eksempelvis på højden af undervognen efter registreringssynet, er du forpligtet til at lade din bil gennemgå et registreringssyn på ny (afsnit 18.05).\nHvis du mangler TÜV-godkendelsen\nHar du mistet eller mangler du TÜV godkendelsen til din gevindundervogn, sportsundervogn eller sænkningsfjedre, så er det i nogle tilfælde muligt at bestille en ny TÜV-godkendelse hos os:\nTÜV-godkendelsen fremsendes pr. mail indenfor 1-2 hverdage. Der medfølger normalvis en forenklet TÜV-godkendelse, når du bestiller en gevindundervogn, et sænkningssæt eller en sportsundervogn.\nHvis du har mistet din TÜV-godkendelse, har du mulighed for at bestille en ny fuld TÜV-godkendelse her. Vi leverer TÜV-godkendelser til alle de mærker vi fører sænkningssudstyr til.


NADO i Focus, Tanzania – ADDA Hop til indhold\nNADO i Focus\nTitel: NADO in Focus. Lokalbaserede interesseorganisationer indenfor landbrug.\nPeriode: December 2012 – Juli 2015 Bevilling: 9,5 mio. kr\nSamarbejdspartner: Njombe Agricultural Development Organisation (NADO)\nBefolkningen i landdistrikterne omkring Njombe i det sydlige Tanzania har problemer med at nå myndighederne med deres problemer samt at få indflydelse på politiske strategier, som den lokale regering er ansvarlig for. Der er kun få organisationer i området, der taler de fattige landmænds sag. Kirkerne i området spiller en vigtig rolle i forhold til sammenhold og kan tilbyde visse sociale ydelser i form af f.eks. sundhedsydelser, uddannelse m.m., dog er disse organisationer oftest meget topstyrede. Organisationer som NADO har et andet fokus og dette er at øge befolkningernes eksistensgrundlag samt at søge at påvirke lokale beslutningstagere til at træffe politiske beslutninger og lave strategier for udvikling til gavn for målgrupperne.\nBaggrunden for dette projekt er et behov for effektive og praktisk anvendelige læringsmetoder til subsistensbønder i Tanzania. Den fremherskende metode i Tanzania og mange andre afrikanske lande er og har været ”Train and Visit” (T&V), hvor landbrugsrådgivere kommer på kort visit og præsenterer tekniske metoder gennem ”tavleundervisning” og denne metode har vist sig relativt mangelfuld i og med at den ikke er deltagerorienteret. Som konsekvens af dette ses ingen produktionsmæssig fremgang. ADDA har derimod meget god erfaring fra Sydøstasien med markskoler og metoden ønskes videreført og tilpasset til den afrikanske kontekst.\nMålgrupperne er samarbejdspartneren NADO og dennes medlemmer nemlig de lokale bønder. Gennem kapacitetsopbygning vil organisationen kunne medvirke til positive udviklingsprocesser i lokalsamfundet og bønderne og deres familier vil drage fordel af projektet gennem landbrugstræning. Ifølge folketællingen 2010 har Njombe 362.411 indbyggere fordelt over 76.000 husstande og heraf vil projektet direkte involvere 9.000 husstande og ud af disse vil min 6.750 (75 %) være kvinder.\nProjektets overordnede formål er at hæve levestandarden for landbefolkningen i projektområderne. Det er et mål at NADO skal have opnået kompetencer indenfor landbrugstræning, der inddrager deltagerne og er baseret på dialog og praktisk læring. Det er også målet at NADO laver kønsspecifik fortalervirksomhed, som kan støtte civilsamfundet i distrikterne Wanging’ombe, Makambako og Njombe. Det er målet at NADO gennem kapacitetsopbygning skal bidrage med landbrugstræning, der øger produktiviteten og derved giver højere indtægt. NADO’s opgave er også at hjælpe med organisering af bønderne i bondegrupper. Når bønderne deltager i gruppeaktiviteter reducerer den enkelte bonde sine individuelle omkostninger mht. input, samt får lettere adgang til information, finansielle ydelser (fra eks. banker) og markedsføring og dette kan give højere profit til den enkelte bonde. Det er gennem grupperne at et stærkt civilsamfund opbygges, da de kan stå stærkt sammen og advokere for bedre forhold overfor de lokale myndigheder.\nDet er projektets mål at styrke NADO til at påvirke de politiske beslutninger på de dele af den officielle landbrugsstrategi, der ikke umiddelbart bliver effektueret. Det drejer sig bl.a. om kvinders ret til jord, samt de landbrugssubsidier der gør konkurrenceforholdene ugunstige for subsistensbønderne.