Min arbejdsdag: Mads Bertelsen, dyrlæge - Erhverv København\nMin arbejdsdag: Mads Bertelsen, dyrlæge\nCarsten Harder 2. januar 2019\nMads Bertelsen, dyrlæge\nFor dyrlæge og professor Mads Bertelsen er arbejdsdagen i København Zoo fuld af overraskelser.\nJeg starter dagen med et hurtigt bad. Så skal der laves havregrød og madpakker til ungerne og snittes frugt og spiret frø til mine papegøjer. Jeg har fire arter af afrikanske langvingepapegøjer, der bor i volierer i haven med henblik på opdræt.\nJeg afleverer min datter i skole og cykler videre mod Zoo.\nTager et hurtigt kig på et hunnæsehorn, som har haft øjenbetændelse. Dyrepasserne Liv og Pia har dryppet øjet dagligt og alt ser fint ud.\nMorgenmøde med mine kollegaer. Dagen planlægges, og vi gennemgår listen over dyr, der skal ind eller ud af Zoo. Kun i kraft af internationalt avlssamarbejde kan vi bidrage til at bevare truede arter og hvert år både sender og modtager vi en række avlsdyr. Lige nu er det mest eksport af årets unger, det gælder.\nEn ung hanløve skal flytte til Artis Zoo i Amsterdam. Forud for transporten skal der tages prøver for at sikre at dyret er sundt og rask. Vi bedøver løven med en cocktail af fire forskellige lægemidler leveret med pusterør. Efter knapt et kvarter — og efter at have skubbet til løven med en kost for at sikre at den faktisk sover — kan vi gå ind og tage blodprøver, undersøge ører og øjne, og lytte til hjerte og lunger. Nogle gange skal jeg nok træde et skridt tilbage og glæde mig over, hvor heldig jeg egentlig er, at få lov til at komme så tæt på disse pragtfulde dyr. Inden jeg vækker dyret med en modgift, laver jeg lige ’ishockey-grebet’ for at sikre at begge testikler er i pungen. Det er ikke bare en turisttur: planen er, at han skal være den nye avlshan i Amsterdam.\nTo gyldne løveaber venter i kasser på klinikken. De skal have et ’kilometereftersyn’. De fleste af vores små aber bliver undersøgt en gang årligt for at sikre, at de trives. Vi bedøver aberne med den samme type gas, som benyttes til mennesker, så vi kan komme til at veje og undersøge dem grundigt. Begge dyr er i fin form, men den ene har en knækket fortand. Efter lokalbedøvelse fjerner min kollega Eva tanden.\nEn dødningehovedabe har været oppe at slås og er faldet i søen. Den kommer op af egen kraft, men er våd og forkommen. Efter en tur med hårtørreren og noget varm væske under huden kommer den lille abe langsomt til sig selv.\nBedøver to unge maraer (gnavere), der skal have chip og øremærker. De er født for nogle måneder siden, men først i dag har vi fået fat i dem, så de kan få et ’personnummer’ og blive registreret rigtigt. Vi benytter lejligheden til at veje og tage blodprøve på dyrene, inden vi vækker dem igen.\nEn dødningehovedabe er faldet i søen under en slåskamp, og Mads Bertelsen giver den en tur med hårtørren, så den kan komme sg\n/ 47 år\n/ Bor i Glostrup\n/ Dyrlæge fra landbohøjskolen, specialistuddannelse i Zoomedicin i Canada (Toronto Zoo)\n/ Adjungeret professor på KU\n/ I ZOO siden 2003\nFrokostmøde i kantinen. Sammen med resten af forskningsudvalget diskuterer jeg studie af dholer (asiatisk vildhund )i Indonesien og planlægger årets forskningsseminar i Zoo.\nJeg dumper ned bag computeren og får skrevet lidt journaler og svaret på nogle e-mails. Er kronisk bagud med papirarbejdet.\nMandagsmøde med dyrepasserne fra Søndermarks-afdelingen. Vi diskuterer blandt andet, hvornår okapierne kan lukkes sammen til parring, hvordan det går med hornravneungen, og hvordan vi bedst sikrer et generationsskifte i girafflokken.\nJeg kigger til den unge hornravn (en stor jordlevende næsehornsfugl), som bliver håndopfostret. Forældrefuglene forlod ægget, som vi har udruget i rugemaskine. I løbet af de sidste to måneder har dyrepasserne gjort forældrenes arbejde, og ungen er vokset fra 60 gram til over to kilo. For at undgå at ungen bliver præget på mennesker, blev der i starten brugt en hånddukke med en pølsetang som næb. Simpelt, men effektivt.\nVi skal til konference i den Europæiske Zoodyrlægeforening i Prag i næste uge, og to af mine protegerer skal holde oplæg. Kathryn gennemgår sin præsentation om biologisk variation i elefanters blodtal, og jeg agerer publikum og foreslår et par ændringer.\nDyrepasserne har fanget en ung kænguru i kænguruhuset, og jeg skynder mig over for at øremærke den og give den en mikrochip. Kænguruungerne tilbringer de første mange måneder af deres liv i pungen og når de kommer ud, har vi kun kort tid til at få fat på dem og få dem mærket, mens vi stadig kan se dem gå tilbage og drikke mælk hos mor. Så noterer vi, hvilken hun de hører til.\nEn bavianhun er blevet bidt i armen. Jeg cykler over og ser på den og bliver enig med dyrepasserne om, at vi i første omgang giver en foderbolle med noget smertestillende og ser såret an til i morgen.\nTid til aftensmad, lektielæsning og højtlæsning af Harry Potter.\nLogger på for at lede et Skype-møde vedrørende det internationale tidsskrift Journal of Zoo and Wildlife Medicine. Jeg er redaktionsformand, men hovedparten af de andre involverede sidder i USA, så vi ender altid med møder på skæve tidspunkter.


Embers Bar Pizza Grill, Hobart - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Hobart Restauranter i nærheden af Embers Bar Pizza Grill\nAlle aktiviteter i Hobart Aktiviteter i nærheden af Embers Bar Pizza Grill\nSydlige Stillehav Australien Tasmanien Greater Hobart Hobart Restauranter i Hobart Embers Bar Pizza Grill\nNr. 175 af 425 Restauranter i Hobart $$ - $$$\nPizza, Australsk, Glutenfri retter 156 Bathurst St, Hobart, Tasmanien 7000, Australien+61 3 6232 6224Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 102 anmeldelserFremragende36 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig15 %Dårlig8 %Frygtelig4 %29. februar 2016“Særdeles dårlig service”29. marts 2017“Great little 3 piece band played on Friday night.”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Pizza, Australsk, Glutenfri retterPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER 156 Bathurst St, Hobart, Tasmanien 7000, AustralienServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende37Rigtig god35Gennemsnitlig16Dårlig9Frygtelig5Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (54)Engelsk (101)Sprog Dansk (54)Engelsk (101)\nJay183Vanløse, Denmark75Anmeldt 29 februar 2016 fra mobile enheder Særdeles dårlig serviceJeg ventede mere end to timer for min mad. Det viste sig at jeg kunne ikke få den ret jeg havde bestilt så måtte eg bestil noget andet. Når den blev serveret var den næsten uspiselig!!Tak, Jay183 Fran DMelbourne, Australien2514Anmeldt 2 dage siden Best pizzasGoogle Oversæt MereTak, Fran D Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVWriterLos Gatos, Californien43388Anmeldt 4 uger siden One of Hobart's Popular Restaurants, and for Good Reason!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRaymond HBrisbane, Australien163Anmeldt 30 marts 2017 Great little 3 piece band played on Friday night.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejStorm LBrisbane, Australien146Anmeldt 26 marts 2017 fra mobile enheder Excellent!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKen M121Anmeldt 26 marts 2017 DisappointmentHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Tak for din vurdering.\nkaitlynjade2010Devonport, Australien2Anmeldt 24 marts 2017 Got food poisioningGoogle Oversæt MereTak, kaitlynjade2010 sbm1, Guest Relations Manager hos Embers Bar Pizza Grill, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej303willowScamander, Australien186Anmeldt 6 marts 2017 Good to have an onsite restaurant when you're tired at the end of the dayMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nMaccaBendigoBendigo399Anmeldt 8 februar 2017 DisappointingGoogle Oversæt MereTak, MaccaBendigo Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdavidlamtravellerSydney, Australien6217Anmeldt 3 februar 2017 fra mobile enheder Delicious breakfastMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenUrban Greek362 anmeldelser 0,24 km væk Shamrock Hotel393 anmeldelser 0,17 km væk Small-Fry137 anmeldelser 0,18 km væk Tandoor and Curry House206 anmeldelser 0,16 km væk Seværdigheder i nærhedenFarm Gate Market285 anmeldelser 0,33 km væk Allport Library and Museum of Fine Arts22 anmeldelser 0,29 km væk Eaglehawk Hangliding Lookout18 anmeldelser 0,3 km væk St Mary's Cathedral16 anmeldelser 0,28 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Embers Bar Pizza Grill.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\nLevering, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Valideret parkering, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Gratis Wi-Fi, Bookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Takeaway\n156 Bathurst St, Hobart, Tasmanien 7000, Australien Placering:


Royal Hotel Stralsund - Sammenlign Hotelpriser Stralsund\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Stralsund > Royal Hotel Stralsund\nRoyal Hotel StralsundTribseer Damm 4, Stralsund, Tyskland Vis kort\nRoyal Hotel Stralsund: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Stralsund, Tyskland.\nRoyal Hotel Stralsund er en komfortabel omgivelser, når man er i Stralsund.Med en beliggenhed mindre end 1 minut til fods fra Stralsund Central Railway Station, byder hotellet på renseri. Fitnessfaciliteterne er til rådighed for de gæster, som gerne vil forblive i form mens de er væk hjemmefra. Hotellets flersprogede personale vil med glæde hjælpe med lokal information når Stralsund skal besøges.Alle værelser på Royal Hotel Stralsund er comfortable med moderne faciliteter og ensuite badeværelse.Gæster kan nyde morgenmad som blivet servet hver dag på Royal Hotel Stralsund.Hotellet er 20 minutters gåtur fra German Maritime Museum. Rügen Ø og Rügenbrücke ligger kun 10 minutter i bil derfra.\nGenerelKabel-/satellit-tv, Hårtørrer, Tv, En suite, Privat badeværelseTjenesterFlersproget personale, VaskeserviceAktiviteterFitnesscenter, Casino, Spa & wellness-centerAndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på Royal Hotel Stralsund kiggede også på disse 3 stjerner Stralsund hoteller:\nGenerel vurdering: 7.26/10Rengøring: 7.82/10Service: 8.02/10Udstyr: 7.3/10Beliggenhed: 7.36/10Mad: 6.42/10Værelser: 7.36/10baseret på 296 anmeldelser\nNærmeste hotellerHotel am Jungfernstieg


Blog | Side 3 af 5 | Mindful Coaching & Yoga\nDet er helt vildt gavnligt for os, det der med at holde en jævn praksis i 8 uger. At følge et program nøjagtigt som jeg har angivet det i Mindfulness Challenge.\nMEN fakta er, at vi er ekstremt forskellige som personer. Det er meget forskellige tilgange til det at invitere Mindfulness ind i hverdagen, som kan fungere for os hver især.\nMindfulness 8 ugers-programmet ER krævende. Det er tidskrævende. Det kræver disciplin. Det kræver et mentalt overskud til at ændre vaner, som bare ikke er tilgængeligt for os på alle tider i livet.\nOg det er vigtigt, at du gør dig bevidst om hvilken vej ind i Mindfulness, der matcher din personlighed og dit temperament.\nMåske elsker du rutiner? Måske har du det godt med afstukne rammer, som dem Mindfulness Challenge giver? Så er du muligvis også typen, der står op på samme tid hver dag, putter nogenlunde det samme i indkøbskurven hver gang og helst ikke flytter om på noget derhjemme? (hmm.. bliver lige bevidst om at min kæreste, er en vigtig inspirationskilde til dén beskrivelse ;))\nMåske er du bare SLET ikke fan af rutiner – ikke glad for at den ene dag ligner den anden. Måske er du endda virkelig dårlig til at følge en plan. Typen der bruger urimeligt lang tid på at fornemme dig frem til, hvad du vil have i indkøbskurven lige akkurat i dag. (Naharj, det er aldeles ikke mig i en nødeskal :P).\nFor at Mindfulness bliver ved med at engagere DIG, skal du fodres med NYE øvelser, NYE input og NYE opdagelser. Du har brug for, at mange forskellige muligheder er tilgængelige for dig, så du bliver ved med at være engageret og det kan føles lystfuldt for dig, at vælge Mindfulness til i din hverdag.\nHvis du elsker rutiner, er det relativt nemt. Så kan du jo sådan set bare følge planen. Eller hvad?\nFor alle os andre – og for dig der lige knap ligner den rutine-parodi, jeg muligvis har fået fremmalet, så er her en række forslag til skønne aktiviteter, der fremmer Mindfulness – og som alle sammen er nogle, jeg selv dyrker og elsker.\nLange vandreture i byen eller i naturen\nLængere ophold i naturen hvor du helt naturligt finder ned i dine sanser\nMindful eating med hjælp fra virkelig god mad\nSiddende i meditation ved stranden, i parken, på altanen, på toppen af et bjerg\nLukke øjnene og tage to dybe vejrtrækninger, hvornår lysten end melder sig\nAlle former for Yoga, når bare det henter dig ned i kroppen\nLytte til Guidede øvelser. Der er så mange gode derude\nBevidsthed om hvordan du stiller, sætter, lægger eller bevæger din krop i alle tænkelige og utænkelige hverdags-situationer\nOmgive dig med skønne dufte, der får dig til at standse op, snuse ind og nyde\nLade dig omgive med nye og overraskende omgivelser, som kalder din opmærksomhed tilstede.\nog så er det vel nærmest overflødigt at nævne, at du er inviteret med på en rejse til Portugal til maj, hvor stort set alle disse kvaliteter vil være til stede i rigt mål? Tjek indbydelsen her\nHvilken type yoga skal vi lave?\nMåske har du opdaget, at der er en urskov af tilgange til Yoga?\nPå Facebook begivenheds-siden for Heartfulness Mindful Yoga Retreat spørger en interesseret deltager: Hvilken type Yoga skal vi lave? Tænk at jeg ikke allerede – helt af mig selv – har beskrevet det for jer :O Tsk tsk…\nTak til psykolog Britta Danø for at stille mig et helt uundværligt spørgsmål. Her kommer svaret.\nHvilken type Yoga skal vi lave\nOverordnet skal vi jo selvfølgelig lave Mindful Yoga, hvilket betyder at vi aldrig bevæger os for hurtigt til, at opmærksomheden kan følge med. Vi skal have tid til at følge den indre oplevelse af at være i Yoga og på den måde finde ind i både nærværet og nydelsen i vores praksis.\nKlik og læs mere om Mindful Yoga. Min personlige tilgang til Yoga.\nYoga-klasserne vil dog være forskellige og i varierende grad lægge vægt på styrke, stræk, afspænding, balance, kropsbevidsthed, sensitivitet, Mindfulness osv. Formålet med at variere er først og fremmest at passe godt på din krop (sikre at du ikke bliver overbelastet), dernæst at yogatimerne bliver ved med at være inspirerende og give dig anledning til nye erfaringer og opdagelser, sidst at tilpasse hver session til de forskellige tider på døgnet, hvor de vil finde sted.\nNår vi ikke svømmer i poolen eller andet skønt, vil min Mindful Yoga praksis trække på 3 typer yoga\n3 typer Yoga i fokus\nKlassisk Hatha hvor stillingerne er designet til at påvirke organerne. Vi bevæger os i roligt tempo og bliver længe nok i stillingerne til at de indvirker tilpas meget på din krop, ligesom din krop får små pauser imellem stillingerne for at sikre den bedst mulige integration af stillingernes effekter på kroppen.\nAnusara som er mere legende og dynamisk. Fra Anusara henter jeg også et stærkt fokus på alignment af kroppen i de fysiske stillinger og inspiration til skønne oplevelser af Flow.\nYin Yoga, som består af stillinger på gulvet, hvor knoglerne er understøttet – og som vi bliver i længe, så du kan afspænde og blive forløst i dybden. I Yin Yoga henter jeg især en meditativ og fortættet stemning, hvor det mentale aspekt i Yogaen står tindrende klart og giver sine helt egne spændende udfordringer. Yin Yoga er blid og påvirker din krop på en mere subtil måde end andre typer af Yoga, idet vi i særlig grad sætter fokus på udstrækning af bindevævet.\nforelsket i Yin Yoga\nMange af jer vil vide, at jeg aktuelt er vanvittig forelsket i Yin Yoga. Min egen hjemme-praksis er stort set ALL-OUT YIN pt.\nDesuden har jeg netop tilmeldt mig en Yin Yoga fordybelsesuge med en af verdens førende Yin Yoga- lærere Victor Chng fra Yin Yoga in Asia. Fordybelsesugen ligger i april, så du kan forvente at opleve mig tydeligt inspireret og med et stærkt fokus på meditativ Yoga, hvis vi ses til maj på Heartfulness Mindful Yoga Retreat i Portugal.\nEarlybird-rabatten på mit Heartfulness varer 6 dage endnu, så hvis du overvejer at deltage, er det nu, du skal sætte dig ind i præcis hvad du går glip af, hvis du ikke tager med 😉\nKender du nogen som vil blive glade for at blive tippet om Heartfulness? Så brug da bare knappen lige herunder..\nNår du spiser din mad mindfully, kan du spise mindre – og stadig føle dig mæt og tilfreds. Din rosin bliver ikke til 5 flødeboller, sorry! Men din nydelse ved rosinen vil nærme sig den nydelse, du normalt vil opleve, når du spiser fem flødeboller. Fra Summerbird. Ja! Dem med hvid chokolade og lakrids :O\nMed mindful eating spiser du i en tilstand hvor smag, duft og teksturer virkelig folder sig ud for dig. Læs med her og få nogle nemme og nydelsesfulde tips til, hvordan du kommer igang.\nMindful eating er ikke alt eller intet\nDer er ingen der forventer, at fra i dag spiser du alle dine måltider med bevidst opmærksomhed rettet mod din mad og de sansninger maden bringer dig. Forhåbentlig heller ikke dig selv.\nDu kan opdyrke Mindful eating stille og roligt. Når du har tid og når lejligheden byder sig. Eller du sætte en struktur på ved at lave aftaler med dig selv. Eller du kan kombinere… DU ved, hvad der virker bedst for dig. Du kan fx beslutte dig for, at een gang om ugen vil du spise din frokost alene og lade al din opmærksomhed være rettet mod alene dét at spise.\nDer er ingen grund til at spænde ben for dig selv. Det er der sådan set aldrig. Hvis du elsker de der flødeboller fra Summerbird lige så meget, som jeg gør, så start med sådan en. Start med noget der kalder på din opmærksomhed, så det at være bevidst nærværende helt automatisk bliver hjulpet godt på vej.\nHvordan ‘gør man’ mindful eating\nDu observerer HVAD du egentlig spiser, du tænker over HVOR det kommer fra og du oplever HVORDAN det egentlig føles og smager i din mund. Du tager dig god tid til dit måltid og du laver intet andet samtidig med, at du spiser. Du ser ikke fjernsyn, du læser ikke, du snakker ikke. Du er blot stille og bevidst nærværende i din oplevelse af at spise.\nTerassen ved mit Mindful Yoga retreat-sted, hvor vi vil nyde to af vores måltider sammen i stilhed og med bevidst nærvær. Det er i Portugal, september 2016. Vil du med på mindful eating date? 😉\nlav en mindful eating date\nEller du kan lave en Mindful eating date med dig selv, hvor du aftaler (!) at spise noget, du virkelig elsker. Når dagen oprinder dækker du et hyggeligt og fint bord – og giver dig selv den uforligneligt skønne gave, som god tid er. Det kan være en sofa-date med en af de der sygt gode ovennævnte flødeboller (eller to? eller…. 4 måske) eller det kan være en tre retters menu, som du omhyggeligt tilbereder til dig selv, mens du mindfully sipper lidt vin undervejs. At sippe vin undervejs er multitasking og dermed ikke max mindful, men hey – vi må ikke fylde vore liv så konsekvent med regler og retningslinjer at vi fjerner glæden ved at sippe vin, mens vi forbereder lækker mad.\nEn Mindful eating date kan naturligvis også være med din elskede, din veninde eller din datter. Eller det kan være med mig. Mellem saftige grønne bjerge i Portugal (se mere nederst). Det der er vigtigt, det er:\nDen er planlagt. Både tid, sted og menu er fastlagt.\nDu har sat god tid af til bare at være.\nDu oplever det som en begivenhed fuld af nærvær og nydelse.\nDe 3 bedste tips til Mindful eating\nJeg kunne sagtens komme med flere råd. Men jeg syns det er vigtigt at holde det simpelt- Det er hverken svært eller utilgængeligt og der er absolut ingen grund til at fremstille det sådan. For at hjælpe dig selv til at gøre din spisning mere mindful, kan du følge de her tre tips, som alle handler om at hjælpe dig til at gøre dit måltid til DEN ENE ting, der fylder din opmærksomhed:\n• Sid ned mens du spiser.\n• Spis langsomt. Brug ‘den forkerte’ hånd – det kalder din opmærksomhed til stede.\n• Ret din opmærksomhed mod maden INDEN din første bid, så du er varmet op og har fuld opmærksomhed på din mad og dine sansninger allerede ved første bid.\nvil du på mindful eating date med mig?\nPå mit Mindful Yoga retreat i Portugal d. 16-21 september, skal vi opleve mindful eating sammen. Vi vil benytte de skønne omgivelser og de uimodståeligt lækre naturlige råvarer og invitere til at indtage flere af vores fælles måltider i stilhed – og med opmærksomhed på maden. Jeg vil guide dig til at begynde med, så du føler dig godt hjulpet på vej ind i din mindful eating. Hold nu kæft jeg glæder mig. Det bliver SÅ hyggeligt ♥\nMindfulness er for mig en hjælp til at tage imod dét liv, som jeg faktisk lever. I min Mindfulness praksis opøver jeg åbenhed og accept overfor HELE livet. Det er ikke altid dejligt eller sjovt. Men jeg oplever en nydelse på et helt fundamentalt plan, ved at lade livet pulsere fuldt og helt i mig. Uanset hvilken flavour det har.\nDen anden dag da jeg lavede Bodyscan, havde jeg spændinger i hele højre side og jeg følte en voldsom trang til at ryste arrigt med både arm og ben. Det var sindsygt svært for mig at ligge stille. Men jeg blev liggende og observerede den trang som ville forføre mig til at ryste – og den irritation som fulgte af ikke at gøre det. Det virker måske dumt? Hvorfor ikke bare ryste, hvis jeg trænger? Men pointen er jo, at der ligger en lækkerbisken af en læring og venter på mig, når jeg formår at blive i observationen.\nDen trang til at ryste mine lemmer som en åndssvag, den er ikke mig. Jeg er den der oplever. I det her tilfælde oplevede jeg, en fornemmelsen af trang opstå i min krop. Og her er pointen jo, jeg var ikke nødt til at lystre. Jeg kunne nøjes med at iagttage, at trangen var der. Den anspændthed i højre side var fuldt og helt en del af mit liv i det øjeblik. Men jeg lod den ikke diktere mine handlinger. Hverken ved at ryste arm og ben – men heller ikke ved at ignorere trangen. I begge tilfælde ville min handlen være styret af trangen, i form af enten tiltrækning (jeg giver efter for trangen og ryster) eller aversion (jeg kæmper for at lukke trangen udenfor mit opmærksomhedsfelt).\nAt leve fuldt og helt er afhængig af, at vi finder et mod til at favne dét der gør ondt og dét der er grimt. Kun ved at favne vores aversioner – alt det vi ønsker ad H. til – kan vi også være fuldt åbne for at lade vores hjerter svulme af glæde og kærlighed eller mærke ydmyghed og taknemmelighed strømme igennem os over naturens storslåede skønhed.\nI efterårsferien havde jeg den storslåede natur lige udenfor min dør. Og jeg kunne forene Mindfulness og naturens storslåede skønhed igen og og igen. Oooh, bliss! ♥\nDer er ét ‘blus’ vi kan skrue på, når vi – helt ubevidst – regulerer intensiteten i vores liv….\nEnten skruer vi op for sensitiviteten og de oplevelser livet bringer. Eller også skruer vi ned….\nMindfulness er uden sammenligning det bedste redskab du har til din rådighed, hvis dit mål er at opbygge rummelighed og mod til at leve fuldt og helt.\nkom så lige ud i det flotte efterårsvejr!!! Nøj, altså. Min kæreste kommer hjem fra skrive-retreat i dag og så er det tid til skovvandring. Jeg har forsømt den skov HELE weekenden. Tsk Tsk…\nKommer du til Mindful Yoga Udforskning på søndag d. 1 novemberkl. 11-13? Workshoppen hvor vi lærer de to hjerte-energier at kende og laver masser af blid og afspændende Yin-Yoga og tager tid til at lade dem virke i dybden og åbne vore hjerte ind i stillingerne….\noktober 9, 2015 juli 19, 2016\nDer er rigtig mange af dem, jeg har i Mindfulness Mentoring, som oplever og udtrykker frustration over tanker, der myldrer under Mindfulness meditation. Der er generelt set en forventning om at Mindfulness-meditation skal give stilhed og ro. Men det er ikke nødvendigvis tilfældet….\nIndenfor et 8 ugers Mindfulness forløb vil flertallet opleve små glimt af tomhed mellem tankerne. Mens kun absolut få oplever total tanke-tomhed. Men hvad går det så ud på?\nJeg har lavet en lille fælles mentoring i forhold til akkurat dét. Du kan se min lille videohilsen på Youtube ?\nVenter du på tanke-tomhed?\nKlik på den rosa tekst for at kigge med:\nHvornår bliver der stille?\nVil du dyrke mindful yoga og Mindfulness med mig i portugals naturskønhed på retreat 16-21 september 2016?\nMindfulness Challenge er skudt igang! Jeg åbner officielt i videovelkomsten nedenfor ↓\nJeg har allerede modtaget mange beskeder og posts på væggen fra folk, som har nået at have en god oplevelse. Det er super dejligt.\nJeg vil rigtig gerne høre fra dig også! Når du har gode nyheder, men bestemt også når du oplever udfordringer. Mit eneste krav er, at du deler og spørger på væggen, så vi alle sammen kan følges og blive klogere sammen\nDer er en velkomstvideo klar til dig\nMin kæreste er syg i dag, så jeg har været i gården for at optage min første Youtube video til dig.\nDer var der mange andre spændende ting i gang 😉 Se selv…\nKlik hvis du vil møde mig face to face: Velkommen til Mindfulness Challenge\nDer er mange af jer, som jeg kender privat; Min kusine, min sambo, min veninde fra 10. klasse, min datters veninde, kolleger og mange flere. Det er SÅ hyggeligt!\nDer er også rigtig mange nye ansigter og I er nøjagtigt lige så værdsat og velkommen.\nJeg ELSKER at have jer alle ombord 😀\nRigtig god fornøjelse med hele rejsen til jer alle sammen ♥


Personlig Succesudvikling | UniqueArtist\nPersonlig Succesudvikling giver dig en krystalklar forståelse af, hvem du er som artist, hvad der gør dig unik, hvor du vil hen og hvordan du kommer det. Når du selv er afklaret med dine unikke talenter og hvem du er, så bliver det let for dig at vise omverdenen det -og for verden at vælge dig til eller fra.\nSom artist skal du sælge dig selv og det du er. Derfor er du nød til at kende din ”varer” ud og ind, for publikum spotter lyn hurtigt autensitet. Hvad vil du gerne bidrage med og hvorfor? Alt for mange artister lader desværre tilfældighederne råde, og resultatet – eller mangel på samme – bliver derefter.\nDerudover har artister den udfordring, at de konstant bliver bedømt udefra. Så hvis ikke du har dig selv med fuldt ud, så er chancen for at du mister balancen ret stor. Når du kender dig selv, ved hvad du står for, og står ved dig selv indefra, så bliver du ikke så let væltet omkuld.\nAlt for mange artister lever for den ydre succes og når den så svigter – eller for nogle slet ikke opstår – så er der et tomrum, fordi de har glemt at stå sig selv og den de i virkeligheden er, og det er super ærgerligt og unødvendigt.\nHvem passer Personlig Succesudvikling til?\nUpcoming artister som gerne vil undgå at drukne i den grå talent masse\nProfessionelle artister som står ved en skillevej og har brug for at se sig selv med nye øjne, for at få nye resultater\nSangskrivere og komponister som gerne vil finde gennemslagskraft og blive bedre til at pitche sig selv og sit materiale\nArtister i det hele taget, som har brug for at finde deres unikke kerne, bruge sig selv optimalt og skabe resultater der virkelig rykker\nAlle forløb er unikke og individuelt tilrettelagt, alt efter hvad netop du har brug for i dit liv og din karriere.\nDu vil blive krystalklar på:\nHvem er du som artist, sangskriver eller komponist\nHvad vil du med din karriere og hvorfor\nHvad har du at bidrage med\nHvad står du for\nHvordan bruger du dit talent optimalt\nHvem henvender du dig til\nHvordan yder du dit bedste\nHvordan følger du dine drømme til dørs\nFå dine mentale forhindringer og overbevisninger ryddet af vejen\nSe dine styrker og svagheder i et klart lys\nBlive endnu mere dig\nVed at arbejde bevidst med dig selv, vil du gennem vores samarbejde finde dine egne unikke styrker, der kan bringe dig lige så langt, som du er villig til at gå – og der er i sidste ende kun dig til at leve dit liv, og til at gå hele vejen.\nMentaltræning handler ikke om at blive en anden, men at blive mere af det du er, og bruge dig selv, dit talent og dit liv optimalt, i forhold til dine ønsker og drømme.\nDu vil opdage, at der ikke er en nem og enkel opskrift på succes, eller at leve præcis som du drømmer om. Derfor er alle forløb individuelt tilrettelagt, for der findes ikke nogen formel, der virker for alle. Til gengæld vil du opleve en helt ny befriende måde at leve på, fordi du finder ud af, at kun du – dig alene – sætter reglerne for dit liv, hvordan du bruger det og hvilke resultater du når. Du vil opdage, at mange af de forhindringer du støder på, i virkeligheden stammer fra dig selv. ”Naaajjj, kan det nu være rigtigt”, tænker du sikkert. Ja, det kan det! Du vil blive overrasket over hvilke resultater du kan skabe, ved blot at ændre din mentale tilgang, og ved at blive bevidst om din mentale kapacitet og hvem du er. Jeg har set det, mine kunder har set det, og jeg ved det virker.\nJeg kan ikke give dig talentet, men jeg kan hjælpe dig med at du får brugt det optimalt og får skabt det liv du drømmer om. Så spørgsmålet er, om du vil leve dit liv med tom snak og ”når bare”, eller vil du tage action på det du siger, du gerne vil? Hvis ikke nu, hvornår så? Hvis ikke dig, hvem så?\nAt overlade sin skæbne til andre, er at leve sit liv på chancer og håb.\nDer kan ikke købes enkelt sessioner fra start, da en udvikling som virkelig batter, kræver mere end to timer.\nPersonlig Succesudvikling – mini klippekort\n3 x 2 timer: 4.495,-\nEfter ovennævnte klippekort koster hver tilkøbt session á 2 timer 1.295,-\nØnsker du sms og mail support mellem vores møder, koster det 199,- per påbegyndt måned.\nPersonlig Succesudvikling – maxi klippekort\n10 x 2 timer: 10.695,- inkl. moms\nEfter ovennævnte klippekort koster hver session á 2 timer 1.045,-\nØnsker du at betale dette klippekort over to gange, så kan det sagtens lade sig gøre, men så bliver prisen dog 2 x 5.500,-\nDer vil være reflekterende opgaver inden og imellem vores møder. Du vil gratis kunne sms’e og maile mig spørgsmål mellem sessionerne.\nKlippekortene betales via bank inden første session. Enkelt sessioner betales inden sessionen afholdes via bank eller kontant ved sessionens afslutning. Maxi klippekortet kan dele op i to betalingsrater á 5500,-, den første skal være betalt inden første session og den anden rate før 4. session. Aflysning af session skal ske minimum 24 timer inden sessionens start ellers afregnes for det bookede. Du kan efter første session beslutte at stoppe forløbet, i så tilfælde betaler du 2000,- for første session og får de resterende penge retur. Jeg kan også stoppe forløbet, hvis ikke jeg vurderer, at det vil være rigtigt for dig, i det tilfælde, får du det fulde beløb retur. Klippekortene skal være brugt seneste et år efter købsdato. De er personlige og kan ikke deles eller videregives til andre uden nærmere aftale.


Vores bogbinderi sørger for at det håndværksmæssige er i orden. Her kan vi lave alle former for efterbehandling:\nKlammehæftning, Hulning, Falsning, Foliering, Perforering, Limbinding, Nummerering, Udstansning, Bundtning, Bukkestreger, Prægning...\nVi kan også tilbyde adressering og kuvertering af breve, adressering og foliering af blade, samt postsortering af din tryksag. Vi kan håndtere en opgave fra start til slut. At vi har vores eget bogbinderi i huset betyder også, at vi har mulighed for at sætte ekstra skub i opgaven, hvis der er behov for det. Vi samarbejder med få udvalgte underleverandører, der har samme holdning til kvalitet og service som vi selv har.\nPUR limning af bøger: Vores boggade til limning af bøger kører med PUR-lim i stedet for den normale flexbind/ hotmelt lim. PUR lim giver en bedre holdbarhed på højde med en garnhæftning, og er væsentlig billigere end en garnhæftning. PUR-lim giver samtidig et bedre opluk af bogen. Limen vil aldrig krakelere, men vil blive ved med at være elastisk selv efter mange års opluk af bogen.\nHåndbogbinder/restaurering af bøger\nHos PE er godt håndværk i højsædet. Mange nye teknologier har vundet indpas, men samtidig vil vi gerne bevare og videreføre det traditionelle håndværk, ikke mindst for at bevare en del af vores kulturarv.\nVi har stadig de gamle maskiner i huset, f.eks. forgylderpressen, som Per Kildegaard – der har mere end 50 års erfaring med håndindbinding – betjener med sikker hånd.\nRestaurering af bøger, f.eks. bibler og ældre bøger\nForgyldning/ guldtryk på bogrygge og forsider\nTrykning og indbinding af små oplag, f.eks. gæstebøger, menukort eller slægtsbøger\nFremstilling af protokoller\nIndbinding af børnetegninger eller tidsskrifter\nIndbinding i skind og naturlæder\n29 70 68 00\n29 47 76 23


Få mere ud af trivselsmålingen Gode råd til ledere om hele processen - PDF Gratis download\nDownload "Få mere ud af trivselsmålingen Gode råd til ledere om hele processen"\n1 Få mere ud af trivselsmålingen Gode råd til ledere om hele processen\n2 Få mere ud af trivselsmålingen Gode råd til ledere om hele processen Væksthus for Ledelse, 2012 Projektledelse: Magnus Bryde, KL Nicolaj Krogh Jensen, Danske Regioner Dorthe Storm Meier, OAO Faglige konsulenter: Jørgen Møller Christiansen, CASA Peter Hagedorn-Rasmussen, Kubix Redaktion: Ola Jørgensen, Klartekst Grafisk design: Karen Krarup Tryk: Scanprint ISBN: ISBN: pdf.\n3 3 Indhold Forord... 4 Ledelse af trivselsmålinger... 5 Fase 1: At forberede og gennemføre målingen Formål, ambition og proces Samspil med andre aktiviteter Supplerende spørgsmål Information til medarbejderne Praktisk gennemførelse Fase 2: At fortolke og prioritere resultaterne Resultaternes karakter Det nødvendige overblik Det rigtige benchmark Selvrefleksion og dialog om tolkningen Prioritering og fokus...16 Fase 3: At følge op og involvere medarbejderne Afklaring af formål og ambition Procesdesign Dialogens forløb Udvælgelse af indsatser...18 Fase 4: At evaluere og forbedre hele processen Tydelig status og afslutning Egen evaluering og læring Feedback opad i organisationen Publikationer fra Væksthus for ledelse... 22\n4 4 Få mere ud af trivselsmålingen Forord Hovedformålet for en offentlig arbejdsplads er at levere ydelser af høj kvalitet på en effektiv måde ikke at medarbejderne skal trives. Men de to ting er ikke hinandens modsætninger. Tværtimod er høj kvalitet i ydelserne en af de vigtigste kilder til stolthed og god trivsel. På samme måde kan ringe trivsel være et alvorligt problem ikke alene for de medarbejdere, der mistrives, men også for arbejdspladsens mulighed for at levere en god kerneydelse. At måle trivslen giver derfor ikke blot et vigtigt billede af, hvordan medarbejderne har det, men også nyttig viden om hele arbejdspladsens muligheder for at realisere sine mål. Decentrale ledere har en helt afgørende rolle i de trivselsmålinger, alle offentlige arbejdspladser skal gennemføre mindst hvert tredje år. For nok er selve målingens indhold og forløb som regel fastlagt centralt, men det er ude på de enkelte arbejdspladser, at resultaterne skal fortolkes, drøftes og omsættes til initiativer, der fører til bedre trivsel. En vigtig ledelsesopgave Der er langtfra tale om nogen banal ledelsesopgave. I hver af trivselsmålingens faser skal der foretages valg, som får stor betydning for processens videre forløb og resultat. Ikke mindst på arbejdspladser, hvor der er problemer med trivslen, kan lederens professionelle håndtering af måling og dialog gøre forskellen på, om trivslen øges, eller konflikterne tværtimod spidser til. Det er baggrunden for dette hæfte, der henvender sig direkte til de ledere i kommuner og regioner, der har det lokale ansvar for at omsætte resultaterne fra en trivselsmåling til øget trivsel. Hæftet introducerer nogle af de vigtigste ledelsesmæssige overvejelser i hver af processens faser. En drejebog er der ikke tale om, for den enkelte leder er nødt til at tilrettelægge forløbet, så det passer til arbejdspladsens situation og udviklingsbehov. Hæftets formål er at klæde de decentrale ledere på til at få det bedste ud af de trivselsmålinger, de under alle omstændigheder skal gennemføre. At undersøge trivslen blandt medarbejderne er kun det første skridt på vejen mod bedre trivsel. Målingen er ikke en karakterbog eller en dom, men en kilde til indsigt og dialog om udvikling og forbedring. Den er en anledning og et redskab til at sætte fokus på trivsel, og dét kræver, at lederen helt fra begyndelsen tænker og bruger målingen sådan. Ved at tilrettelægge et sammenhængende forløb med klare mål. Ved at informere medarbejderne godt om målene og forløbet. Samt ved at sikre en reel involvering i både planlægning, fortolkning og dialogen om resultaterne. Hæftet bygger på eksisterende viden, som så er målrettet og bearbejdet til netop denne målgruppes opgaver og udfordringer i forbindelse med trivselsmålinger. Som led i dette arbejde har projektet afholdt et seminar med 16 ledere i målgruppen om deres erfaringer med ledelse af trivselsmålinger. Desuden er HR- og arbejdsmiljøkonsulenter i 18 kommuner og to regioner blevet interviewet om deres praksis i forhold til trivselsmålinger. Projektet vil gerne benytte anledningen til at takke alle ledere og HR-konsulenter i kommuner og regioner, der har bidraget med værdifuld viden til hæftet. Bag projektet står Væksthus for Ledelse et samarbejde mellem KL, Danske Regioner, KTO og Sundhedskartellet. Sine Sunesen, KL Formand Bodil Otto, KTO Næstformand\n5 Ledelse af trivselsmålinger 5 Ledelse af trivselsmålinger Trivsel angår helt grundlæggende den måde, arbejdspladsen fungerer på: fra organiseringen af og kvaliteten i arbejdet over ledelse, samarbejde og indflydelse til læring og udvikling. Se også tekstboksen Trivsel på jobbet. En måling af trivslen giver derfor både lederen og medarbejderne en værdifuld pejling af arbejdspladsens aktuelle situation. Som leder har man en dobbelt interesse i, at trivselsmålingen bliver så meningsfuld som mulig. For det første spiller man som leder selv en central rolle for trivslen på arbejdspladsen. For det andet er det en ledelsesopgave at sikre, at målingens resultater bliver omsat i aktiviteter, der bidrager til at øge trivslen. Kommuner og regioner har fra 2008 været forpligtet til mindst hvert tredje år at foretage målinger af medarbejdernes tilfredshed og trivsel, herunder det psykiske arbejdsmiljø. Det er det øverste medindflydelses- og medbestemmelsesudvalg, der aftaler retningslinjer for indhold og opfølgning på målingerne. Trivsel på jobbet De fleste forstår umiddelbart begrebet trivsel. Man kan mærke, når man trives og måske især, når man ikke gør det. Men begrebet har ikke nogen fast og entydig definition. Trivselsmålingens fire faser Den decentrale leder har sjældent så stor indflydelse på den indledende del af forløbet, hvor der bliver valgt metoder, udarbejdet spørgeskema og lagt planer for afviklingen af processen i hele organisationen. Men herfra har lederen vigtige funktioner i følgende typiske faser i arbejdet med trivselsmålinger: 1. At forberede og gennemføre målingen 4. At evaluere og forbedre hele processen. 2. At fortolke og prioritere resultaterne 3. At følge op og involvere medarbejderne I jobmæssige sammenhænge opfattes trivsel ofte som et udtryk for et velbefindende, der giver den enkelte medarbejder følelsen af overskud, gåpåmod, handlekraft, livskvalitet og glæde ved arbejdet. At man med andre ord oplever balance mellem egne ønsker og behov, og de krav og muligheder, der følger af jobbet. Seks faktorer (de såkaldte guldkorn) danner udgangspunkt for mange praktiske tilgange til arbejdet med trivsel: indflydelse, mening, belønning, social støtte, forudsigelighed og krav. De første fem kan man i princippet ikke få for meget af, mens kravene i arbejdet skal være passende. For også den enkelte medarbejders egne forventninger og evne til at håndtere udfordringerne i hverdagen spiller ind. Så fx de krav, der får nogle medarbejdere til at trives, kan virke belastende for andre. Groft sagt bliver det samlede resultat af hele processen omkring en trivselsmåling sjældent bedre end det svageste led i denne kæde. Det nytter ikke at lave en god måling, hvis den ikke følges ordentligt op. Omvendt er det spild af tid at følge en undersøgelse grundigt op, hvis data og fortolkningen af dem ikke har høj kvalitet. Som leder er man derfor nødt til at have godt greb om forløbet fra start til slut. Principielt bør man slet ikke sætte en undersøgelse af trivsel i gang, hvis man ikke har til hensigt at handle på resultaterne bagefter. Det skaber meget let frustration, kynisme og modløshed, hvis man flere gange i træk laver undersøgelser, der påpeger de samme uløste problemer.\n6 6 Få mere ud af trivselsmålingen Anonymitet eller ej Tre gennemgående principper Det er forskelligt, om trivselsmålingen gennemføres med anonymt eller ej. Der kan være gode argumenter for begge dele. På den ene side kan anonymitet give den enkelte medarbejder tryghed i forhold til at give kritik ærligt uden at frygte for personlige konsekvenser. Særligt samarbejdsproblemer eller krænkende adfærd kan være nemmere at give udtryk for i et spørgeskema end direkte over for den eller de personer, man har problemer med. På den anden side gør anonymitet det vanskeligere at følge op på målingen. Det kan blive sværere at komme i gang med at udforske især kritiske resultater fordi man ikke kan kontakte svarpersonerne og bede dem uddybe deres vurderinger. Anonymiteten kan også komme til at virke som et skjold, så det bliver for nemt at markere en kritik, som man alligevel ikke skal kunne forklare og forsvare bagefter. Hvis trygheden skal være reel, kræver metoden en arbejdsplads af en vis størrelse. Ved anonyme spørgeskemaundersøgelser er det derfor kun afdelinger, grupper og team af en vis størrelse, der kan få deres egne resultater uden at man bringer anonymiteten i fare. Medarbejdernes forventninger har stor betydning for, hvordan de går ind til et dialog- og udviklingsforløb som dét, trivselsmålingen typisk er starten på. At skabe ambitiøse, men realistiske forventninger hele vejen igennem forløbet er derfor en vigtig ledelsesopgave. En måling kan let skabe en vis uro på arbejdspladsen. Medarbejdere giver måske udtryk for en kritik, som de ikke ved, hvordan vil blive fortolket eller reageret på. Lederen kan selv have en ubehagelig følelse af at være til eksamen. Og begge parter kan komme i tvivl om, hvorfor man skal bruge tid og kræfter på noget, der kommer oppefra. Derfor må tryghed og mening være ledestjerner fra start til slut. Hvis deltagerne ikke er trygge eller oplever processen som meningsfuld, bliver de lettere skeptiske og mere optagede af barriererne end af at udforske nye løsninger. Det er derfor en vigtig opgave som leder at være opmærksom på tre hovedveje til at sikre tryghed og mening omkring trivselsmålingen og den efterfølgende proces: 1) Tydelige mål der giver en klar retning og en fælles forståelse af, hvad der er den dybere mening med målingen, og hvad arbejdspladsen gerne skulle opnå med trivselsprocessen. Målene skal løbende justeres og genfortælles i takt med at processen skrider frem, og nye udfordringer viser sig. 2) Præcis information der giver alle deltagere mulighed for at overskue processen og forstå, hvad der forventes af dem i de forskellige faser. Det handler ikke om at drukne medarbejderne i information, men om at sikre dem de relevante oplysninger om mål, proces og rammer samt forventningerne til dem undervejs. 3) Meningsfuld involvering der sikrer, at medarbejdernes viden og erfaringer inddrages ordentligt i arbejdet, så både udfordringer og løsninger bliver formuleret så konkret og hverdagsnært som muligt. Det gør også, at trivsel kan knyttes tættere til såvel fagligheden som kvaliteten i kerneydelserne.\n7 Ledelse af trivselsmålinger 7 Udbredte metoder Tre-i-en-målinger Så godt som alle kommuner og regioner bruger en eller anden form for spørgeskema i deres trivselsmåling. Nogle udvikler eller tilpasser deres eget koncept som regel i samarbejde med et konsulentfirma. Andre bruger nogle af de etablerede målesystemer, som er på markedet i forvejen. Valget af måleredskab ligger som regel uden for den decentrale leders indflydelse. Men det kan alligevel være en fordel at sætte sig ind i den valgte metodes styrker og svagheder herunder fordele og ulemper ved at gennemføre målingen anonymt. Se tekstboksen Anonymitet eller ej. Nogle organisationer vælger i stedet for den klassiske spørgeskemametode at bruge mere dialogbaserede måder at afdække og udvikle trivsel på. De er ikke direkte omfattet af dette hæfte, men grundprincipperne om tydelige mål, præcis information og meningsfuld involvering gælder selvsagt også der. Samspil med andre initiativer Trivselsmålinger står aldrig alene på de kommunale og regionale arbejdspladser. Dels gennemføres der ofte andre målinger, dels kredser også andre aktiviteter om trivsel, psykisk arbejdsmiljø og medarbejdertilfredshed. Det gælder fx: I Aalborg Kommune gennemfører man en fælles koordineret klimamåling, der både omfatter trivsel, psykisk APV og ledelse. Der er ifølge kommunen tre grunde til sammentænkningen: At signalere, at trivsel, psykisk arbejdsmiljø og ledelse ofte hænger sammen At forstyrre medarbejdere og ledere én gang frem for tre gange. At mindske ressourceforbruget til den praktiske gennemførelse af undersøgelserne. Også Gribskov Kommune har valgt at koble udforskningen af Trivsel, Arbejdsmiljø (APV) og Ledelsesevaluering sammen i én proces, der kaldes TAL. Kommunen arbejder her ud fra en anerkendende og værdsættende tilgang, hvor dialogen mellem ledere og medarbejdere er omdrejningspunktet for processen. I dialogen er der fokus på det, der fungerer, og det, der har betydning for at skabe fx bedre trivsel, mindre sygefravær, godt arbejdsmiljø og bedre ledelsesrum. Ledelsesevalueringer De lovpligtige arbejdspladsvurderinger (APV) Medarbejder- og gruppeudviklingssamtaler (MUS/GRUS) Sygefraværs- og omsorgssamtaler. Typisk gennemføres mange af disse aktiviteter stadig hver for sig og mange steder uden nogen særlig indbyrdes koordination. Men der er efterhånden også mange eksempler på organisationer, der kobler to eller flere elementer sammen. Dels for at spare tid og ressourcer, dels for at udnytte muligheden for et indholdsmæssigt samspil mellem processerne. Se tekstboksen Tre-i-en-målinger.\n8 8 Få mere ud af trivselsmålingen Første fase At forberede og gennemføre målingen Forberede Fortolke Forbedre Følge op Ledelsestemaer i denne fase 1. At klarlægge formål, ambitionsniveau og proces 2. At overveje samspillet med andre aktiviteter 3. At vurdere behovet for supplerende spørgsmål 4. At informere medarbejderne 5. At understøtte den praktiske gennemførelse Som decentral leder har man en række vigtige opgaver, allerede inden målingen bliver gennemført, og resultaterne foreligger. Man skal blandt andet overveje, om man kan og vil påvirke udformningen af målingen, gennemtænke hele forløbet og planlægge, hvordan der skal informeres og involveres undervejs. Det fundament, man som leder støber i denne fase, kan få stor betydning for, hvordan både målingen og de efterfølgende initiativer spænder af. I planlægningsfasen har man som leder typisk behov for at afklare følgende spørgsmål: Hvad er det meningsfulde og styrende lokale formål og forventede konkrete udbytte af trivselsprocessen? Hvordan skal hele processen forløbe fra vi sender spørgeskemaerne ud, til vi drøfter resultaterne? 1. Formål, ambition og proces Som leder er man nødt til meget tidligt at gøre sig tanker om hovedlinjerne i hele trivselsprocessen. Dels for at sikre sig en gennemtænkt sammenhæng mellem mål, metoder og ressourcer fra begyndelsen. Dels fordi medarbejderne uundgåeligt vil spørge om de næste skridt i forløbet. Hvordan griber vi i praksis fortolkningen af og dialogen om resultaterne an? Hvilket ambitionsniveau skal der signaleres for opfølgningen på resultaterne? Hvordan skal andre involveres i processen? MED-udvalg? Nærmeste leder? Ildsjæle? HR-funktionen? Det er også her man som leder kan overveje, om der enten er brug for at have en intern tovholder for hele trivselsprocessen og/eller indhente ekstern hjælp til bestemte delopgaver fx at facilitere dialogen om resultaterne. På næste side er der gengivet et konstrueret eksempel på den form for tidsplan, lederen kan have brug for i denne fase. Den vil typisk kunne bygges op om de datoer, der er udmeldt centralt og ligger fast.\n9 Første fase: At forberede og gennemføre målingen 9 2. Samspil med andre aktiviteter Typisk er det fastlagt centralt, i hvilken periode trivselsmålingen skal gennemføres. Så snart man som leder ved, hvornår det bliver, kan man overveje, om målingen skal spille sammen med andre aktiviteter på området: APV, MUS, værdiproces, sygefraværsindsats eller andre lokale initiativer. I mange situationer kan den ene aktivitet styrke den anden. Står man foran en APV, kan den eventuelt kobles sammen med målingen. Er der allerede en værdiproces i gang, kan trivselsmålingen måske berige den. Og har man netop været igennem en vanskelig periode, vil trivselsmålingen kunne tænkes som et afsæt til at se fremad. Under alle omstændigheder har man som leder en kreativ mulighed i at overveje, hvordan man får aktiviteterne til at understøtte hinanden. Se også tekstboksen Tre-i-en-målinger. I nogle tilfælde risikerer man dog, at de forskellige forløb griber forstyrrende ind i hinanden og ikke kan forenes. I så fald må man overveje, om nogle af dem kan fremskyndes, udskydes eller gentænkes. På næste side gives et eksempel på, hvordan en organisation håndterede to processer, der var på kollisionskurs. Eksempel: Lederens overblik over processens hovedelementer 8. dec Orienteringsmøde i forvaltningen for alle lederne og MED-repræsentanter: rammer, vejledning, tilpasningsmuligheder og ressourcer til lokal støtte i forhold til trivselsmåling og processer. 14. dec MED-udvalgsmøde om hovedlinjerne i processen. 10. jan Møde om trivselsmålingen i ledernetværk. Ideer til, hvordan vi kobler det til vores eget trivselsarbejde. 25. jan MED-udvalgsmøde om tillægsspørgsmål og rammerne for opfølgningsprocessen. 18. feb Personalemøde med præsentation af hele trivselsprocessen: formål, forløb, involvering. Medarbejderne inviteres til at komme med ideer til opfølgningsprocessen. 1. marts Spørgeskema udsendes. 21. marts Spørgeskema lukkes. Primo april Møde med egen chef om resultaterne: fortolkning og særlige opmærksomhedspunkter til dialog og opfølgning. 10. april MED-udvalgsmøde: Dialog om resultaterne. Valg af proces og metoder til dialog og opfølgning. Temadag e.l. for alle medarbejdere. Eventuelt ekstern facilitering.\n10 10 Få mere ud af trivselsmålingen At vende forstyrrelse til en fordel Som decentral leder træffer man sjældent selv beslutningen om, hvornår en trivselsmåling skal gennemføres. Derfor kan målingen støde sammen med andre initiativer, og man må være kreativ for at få tingene til at spille godt sammen. Da jeg modtog Lederinfo i oktober, stod jeg allerede med en veltilrettelagt værdiproces og nu skulle vi så til at køre en trivselsmåling lige oveni. Meget ubelejligt! Med informationen fulgte en meget konkret plan for, hvordan målingen skulle gennemføres samtidig i hele kommunen, så den var jeg nødt til at forholde mig til. Bare at afblæse eller udskyde værdiprocessen var ikke en oplagt løsning. MED-udvalget bakkede den engageret op, og efter en vanskelig periode havde vi stærkt behov for, at alle tog et større ejerskab til opgaveløsningen kort sagt at levendegøre vores værdier, der gennem flere år havde hængt i støvede rammer på væggene. Planen for værdiarbejdet havde fire hovedpunkter: Fokusgruppeinterview med medarbejderne om værdier Fælles temadag om værdier Arbejdsgrupper, der følger op på temadagens beslutninger Opsamling og status på personalemøde. Understøttende processer At køre værdiprocessen og trivselsmålingen samtidig ville trække alt for meget tid fra driften, og medarbejderne ville helt sikkert ikke acceptere det. Løsningen blev, at jeg i samarbejde med vores eksterne konsulent på værdiarbejdet fik skitseret en proces, hvor de to aktiviteter kunne understøtte hinanden. Dels ved at brede gruppeinterviewenes temaer ud til både at handle om værdier og trivsel. Dels ved at gøre interviewene og trivselsmålingens resultater til et samlet udgangspunkt for den planlagte temadag. Herfra kunne processen med arbejdsgrupper og opfølgning uden problemer fortsætte som planlagt. Blot ekstra kvalificeret af den ekstra viden fra målingen. MED-udvalget tilsluttede sig ideen, og vi fik tilmed søgt en central pulje med kompetenceudviklingsmidler om penge til at uddanne tre værdi- og trivselsambassadører, der skal have en særlig aktiv rolle i hele forløbet. Fortællingen er stykket sammen på baggrund af samtaler, sparring og interview med en række forskellige ledere. Den er altså baseret på faktiske erfaringer, men er ikke én bestemt leders historie.\n11 Første fase: At forberede og gennemføre målingen Supplerende spørgsmål 4. Information til medarbejderne Mange målekoncepter giver mulighed for, at man decentralt tilføjer eller tilpasser spørgsmål ud fra egne lokale behov. Hvis der er adgang til dette, må man som decentral leder overveje, hvad man i givet fald har særligt brug for at kende medarbejdernes vurdering af. Det kan eksempelvis være spørgsmål, der knytter sig til: Igangværende (trivsels)indsatser Trivselsudfordringer, man allerede er opmærksom på Særlige positive eller kritiske begivenheder i organisationen Lokale politikker eller værdigrundlag Det vil ofte være spørgsmål inden for temaer, man som ledelse kan og vil handle på. En god proces grundlægges ved, at medarbejderne fra begyndelsen bliver ordentligt orienteret om trivselsmålingens formål, forløb og spilleregler. Medarbejderne har blandt andet brug for at få svar på en række spørgsmål som: Hvad skal kommunen/regionen bruge målingen til? Hvad skal vi bruge målingen til her hos os? Hvilke temaer bliver der spurgt til? Er undersøgelsen anonym hvorfor/hvorfor ikke? Hvordan og hvornår foregår målingen i praksis? Hvornår kommer resultaterne? Hvordan bliver de præsenteret for os? Hvordan og hvornår bliver resultaterne omsat til konkrete initiativer? Hvordan og hvornår bliver vi involveret undervejs i forløbet? Tilpasning af spørgsmål kan blandt andet handle om at ændre fx ord og benævnelser, så de standardiserede spørgsmålsformuleringer bliver så nærværende og relevante som muligt. Det er under alle omstændigheder vigtigt at respektere det metodiske håndværk i at udforme et godt spørgeskema, hvor det er klart og tydeligt, hvad der spørges om og svares på. Derfor bør man som regel søge professionel hjælp til udformningen af egne spørgsmål. Ofte vil der fra centralt hold være skriftligt materiale, der præsenterer målingens formål og formelle rammer. Mange organisationer vælger at supplere dette med forskellige former for møder for ledere og medarbejderrepræsentanter fra institutionerne. Tilsvarende kan man som decentral leder med fordel orientere medarbejderne om processen, fx på et personalemøde eller et særligt møde til formålet. 5. Praktisk gennemførelse De fleste målinger gennemføres efterhånden som et elektronisk spørgeskema, men der bruges også almindelige papirskemaer nogle steder. Processen er typisk organiseret centralt, men som leder kan man godt hjælpe den på vej. Dels ved at opfordre og motivere medarbejderne til at udfylde skemaet herunder gøre opmærksom på tidsfrister mv. Dels ved eventuelt at sætte arbejdstid af til, at alle medarbejdere kan besvare spørgsmålene eventuelt samtidig. Nogle opretter eller booker ligefrem pc-skrivestuer til formålet.\n12 12 Få mere ud af trivselsmålingen Anden fase At fortolke og prioritere resultaterne Forbedre Forberede Fortolke Følge op Ledelsestemaer i denne fase 1. At forstå resultaternes karakter 2. At skabe sig det nødvendige overblik 3. At vælge det rigtige benchmark 4. At reflektere over og søge dialog om egen ledelse 5. At prioritere og vælge sit fokus Når man som leder har modtaget resultaterne af trivselsmålingen, følger en række vigtige og krævende opgaver. At forstå og fortolke, hvad målingens mange tal egentlig viser. At overveje, hvordan resultaterne kan bruges til at udvikle såvel eget lederskab som trivselsarbejdet. Samt ikke mindst at prioritere, hvilke temaer man ønsker at fokusere på i dialogen med medarbejderne. 1. Resultaternes karakter Trivselsmålinger gennemføres blandt andet for at skabe et overblik over, hvordan det går med trivslen. Men når man som leder modtager rapporten med målingens resultater, giver overblikket sjældent sig selv. Tværtimod oplever mange ledere en vis usikkerhed over de mange tal og tabeller, som det kan være vanskeligt at overskue og dermed let enten at overfortolke eller bagatellisere. Inden man går om bord i analysen af resultaterne, er det fornuftigt at gøre sig tre ting klart om karakteren af de resultater, en trivselsmåling leverer: handlede om. Det betyder ikke, at svarene er ubrugelige, men at de ikke skal tages for bogstaveligt, når man skal tolke og handle på dem. De giver et øjebliksbillede: I fortolkningen af resultaterne skal man være opmærksom på, at enkeltstående hændelser let kan skævvride billedet af arbejdspladsens generelle trivsel. Derfor er det vigtigt at overveje, om undersøgelsen fx blev gennemført på et tidspunkt med markante ændringer på arbejdspladsen. Der skal helst heller ikke gå for lang tid mellem undersøgelsen og behandlingen af resultaterne. Man risikerer at bruge tid og kræfter på problemer, der i mellemtiden har ændret karakter eller er blevet mindre vigtige. Den vigtigste information er skjult : Den viden, man kan få fra svarfordelinger i et spørgeskema, er aldrig tilstrækkelig dyb eller præcis til at handle på. Værdien af resultaterne ligger i stedet i, at de giver et overordnet fingerpeg om, hvilke temaer der er behov for at udforske nærmere, samt en anledning til og et fælles afsæt for at gøre det. De er ikke objektive sandheder: Tal og figurer forbinder vi ofte med sikker og præcis viden, og derfor får måleresultater også let et skær af objektiv sandhed. Men tallene er ikke et aftryk af forholdene på arbejdspladsen. De er resultatet af de spørgsmål, der er stillet, den måde, de er formuleret på, samt den måde, medarbejderne har opfattet dem på og omsat dem til en bestemt svarkategori, der er defineret på forhånd. Tilmed kan svarpersonerne have andre grunde til fx et kritisk svar end netop det, spørgsmålet Ét tal er der altid grund til at lægge mærke til: svarprocenten. Som tommelfingerregel bør mindst 60 pct. af medarbejderne have besvaret spørgeskemaet, for at resultaterne kan siges at give et repræsentativt billede af arbejdspladsens trivsel. At svarprocenten er lavere end 60, gør ikke resultatet forkert. Men når man kun kender omkring halvdelen af de ansattes svar, bliver fundamentet for det videre arbejde med resultaterne mere usikkert. En lav svarprocent kan være udtryk for, at medarbejderne mangler tillid til processen eller til ledelsen. Frafaldet\n13 Anden fase: At fortolke og prioritere resultaterne 13 kan også have mere uskyldige årsager som fx, at undersøgelsen er gennemført på et tidspunkt med stor travlhed eller mange på ferie/afspadsering. Som leder bør man altid overveje årsagerne til en lav deltagelse, herunder om der kan være særlige grupper, der ikke har svaret. 2. Det nødvendige overblik Der findes ingen universalnøgle til tolkningen af trivselsmålinger, men de fleste ledere bruger erfaringsmæssigt en kombination af følgende seks tilgange til at overskue resultaterne: Hvor er de vigtigste ændringer siden sidst? Har arbejdspladsen tidligere gennemført tilsvarende målinger, får man som regel automatisk præsenteret tal for udviklingen siden sidst. Måske har der endda været opstillet mål for forbedringerne på bestemte punkter. Tallene for udviklingen skal holdes op mod den periode, de afspejler. Har arbejdspladsen fx været igennem krævende forandringer, kan selv en svagt faldende trivsel godt tolkes som et tilfredsstillende resultat. Men her som på andre punkter må man som leder være omhyggelig med ikke blot at (bort)forklare dårlige resultater med ydre omstændigheder. Hvordan er helhedsindtrykket af trivslen? I nogle målinger er der spørgsmål, som direkte angår medarbejdernes generelle trivsel eller tilfredshed med arbejdspladsen alt i alt. Ellers må man ved en samlet læsning af resultatrapporten forsøge at danne sig en samlet vurdering af, om grundtonen er dur eller mol. Så man eksempelvis ikke fortaber sig i enkeltstående kritiske delresultater, hvis trivslen i øvrigt er i top og vice versa. Hvilke resultater er umiddelbart overraskende? Som leder har man altid sin egen opfattelse af, hvordan det går med trivslen på arbejdspladsen. Derfor kan det være nyttigt at holde resultaterne op mod egne forventninger. Er der områder, hvor trivselsniveauet er overraskende højt eller lavt? Hvad kan det skyldes, at man ikke har været opmærksom på det? Nogle ledere vælger at skrive deres forventning til resultaterne ned på forhånd for bedre at kunne lave denne sammenligning. Hvad skiller sig ud som markant positivt eller negativt? Ofte præsenteres resultaterne automatisk med en farvemarkering (fx rød-gul-grøn), så det er hurtigt at overskue, hvilke der skiller sig ud. Kriterierne kan fx være, hvad der afviger fra hele organisationens gennemsnitstal eller nogle værdier, der er fastlagt på forhånd. Det er vigtigt ikke at fokusere ensidigt på de røde resultater, men også holde fast i arbejdspladsens styrker. Eksempelvis kan der i mange tilfælde være mindst lige så stor gevinst ved at hæve niveauet fra tilfredsstillende til meget tilfredsstillende som at gå fra et niveau lidt under til lidt over middel. Hvilke resultater er svære at forstå? Ofte vil der i rapporten være resultater, man som leder har svært ved at gennemskue. Eksempelvis en kritik, der forekommer en helt urimelig, en uventet opdeling af medarbejderne i henholdsvis en meget tilfreds og en meget utilfreds gruppe eller svarfordelinger på to spørgsmål, der forekommer umiddelbart selvmodsigende. Netop her kan der ligge vigtig information, man som leder overser i hverdagen. Den slags mysterier må man derfor søge at løse i dialog med chef, lederkolleger, MED-udvalg og selvfølgelig også med medarbejderne. Se også tekstboksen At håndtere et overrumplende resultat. Hvilke resultater er strategisk vigtige? Man kan umuligt forholde sig lige detaljeret til alle spørgsmål og svar i en måling. En måde at prioritere fortolkningskræfterne på er at lægge hovedvægten på de temaer, der er strategisk vigtige for arbejdspladsen. Det kan være områder, der er afgørende for kerneopgaven, hvor man allerede har gennemført en målrettet indsats, eller hvor man har særligt gode muligheder for at gøre noget her og nu.\n14 14 Få mere ud af trivselsmålingen At håndtere et overrumplende resultat Trivselsmålingens resultater sætter næsten altid fokus på ledelse. Det kan være en svær udfordring at håndtere især hvis medarbejdernes vurdering er anderledes og mere kritisk, end man havde forventet. For hvordan skal man få hul på dialogen om det, der ikke fungerer? Jeg havde slet ikke set det komme. At trivselsmålingen også ville være en slags ledelsesevaluering og rette den kritiske projektør mod mig. Målingen pegede på, at en del medarbejdere tilsyneladende ikke oplevede min ledelse som retfærdig, og at jeg ikke viste dem tilstrækkelig tillid. Da jeg havde læst resultaterne, tog det mig et øjeblik at genvinde fatningen. Det var som om, alle de røde tal sad fast på mig. Var det virkelig mig, medarbejderne oplevede sådan? Og det blev ikke bedre af, at målingen var anonym, så jeg ikke vidste, hvor kritikken havde rod. Sparring gav mig mod på dialogen Heldigvis har jeg en chef, jeg kan drøfte den slags med i fortrolighed. Jeg bad om et møde, hvor vi havde god tid til at drøfte problemstillingen. Vi brugte en hel del tid på at vende de røde tal, men også at se nærmere på de grønne. Vi drøftede, hvorfor medarbejderne måske oplevede visse beslutninger sådan, og hvordan jeg kunne gribe dialogen om det an. På det forestående MED-udvalgsmøde skulle vi drøfte resultaterne, og jeg ville bruge mødet til at få drøftet mulige fortolkninger af tallene. Afhængig af mødets resultat skulle vi sætte trivselsmålingen på dagsordenen for næste personalemøde. Her ville jeg så redegøre for, hvordan jeg så styrker og svagheder i arbejdspladsens trivsel og min egen rolle heri. Sammen skulle vi så blandt andet drøfte, hvordan vi hver især opfatter begreber som retfærdighed og tillid. Hvad skulle jeg stille op med sådan et resultat, jeg dybest set ikke forstod? Jeg havde virkelig anstrengt mig for at sikre en retfærdig opgavefordeling selv om jeg selvfølgelig også havde været nødt til at træffe nogle svære beslutninger undervejs. Jeg tror og håber, at en konstruktiv og løsningsorienteret proces både vil give mig en mulighed for at få afklaret, om der er noget, jeg skal arbejde med som leder, og sætte fokus på, om der er nogle rutiner, vi kan ændre på for at styrke trivslen. Så hvordan skulle jeg få hul på dialogen om det hele? Var det noget konkret, jeg havde gjort? Måden, jeg leder møder, laver vagtplaner eller løser konflikter på? Eller mere noget med den personlige kemi? Jeg havde stærkt brug for at forstå resultaterne. Men hvis jeg stillede mig op på et personalemøde og bad om et svar, riskerede jeg at blive mødt med en tavshed, der kun ville gøre ondt værre. Fortællingen er stykket sammen på baggrund af samtaler, sparring og interview med en række forskellige ledere. Den er altså baseret på faktiske erfaringer, men er ikke én bestemt leders historie.\n15 Anden fase: At fortolke og prioritere resultaterne Det rigtige benchmark En af de mest benyttede måder at vurdere egne resultater på er at sammenligne dem med andre. For de rå resultater kan være svære at forholde sig til: Er det godt eller skidt, når 35 pct. har høj indflydelse? Når 25 pct. er stressede en gang imellem? Eller når 60 pct. har tillid til ledelsens udmeldinger? Derfor spørger mange uvilkårligt: Hvordan ligger de andre? Er vi bedre eller dårligere end dem? Det vigtige spørgsmål er: Hvem skal man sammenligne sig med? Hvad er det rigtige benchmark? Grundlæggende er der tre nyttige typer af benchmarks: Eget benchmark, hvor man sammenligner resultaterne med en tidligere måling, så man kan følge udviklingen over tid og eventuelt vurdere, om ens indsatser i den mellemliggende periode har givet resultater. Internt benchmark, hvor man sammenligner enheder i en organisation, fx institutioner i en kommune, med organisationens samlede niveau evt. med tilsvarende institutioner i samme kommune. Dette giver den enkelte enhed mulighed for at sammenligne sig med noget, de kender. Men benchmarket kan være misvisende, hvis hele kommunen generelt ligger markant lavere (eller højere) end andre kommuner i landet. Et resultat, man vil dumpe på i en god kommune, kan med andre ord være rigeligt til at udmærke sig i en kommune, hvor trivslen generelt er lavere. Eksternt benchmark kan benyttes over for andre arbejdspladser, der har brugt samme måleredskab. Det er derfor særlig relevant, hvis man benytter nogle af de meget udbredte spørgeskemakoncepter. Her sammenligner man sig med noget større end egen organisation, fx hele landet, alle kommuner, alle sygehuse, en bestemt faggruppe e.l. Mange tænker umiddelbart, at det vil være mere retfærdigt blot at blive sammenlignet med nogen, der ligner en selv ligesom ved internt benchmark mellem sammenlignelige institutioner. Men ved kun at bruge denne målestok risikerer man at overse nogle af de vigtige pointer og udfordringer, man har til fælles med de andre i samme gruppe. Alle disse tre typer af benchmarks har styrker og svagheder. Som leder er det vigtigt at forholde sig til, hvem man bliver sammenlignet med, og hvad det kan betyde for tolkningen af resultaterne. Derimod bør man nøje overveje brugen af såkaldte faste benchmarks, hvor man fx inddeler alle resultaterne efter, om de ligger over eller under et bestemt antal point (fx 3,5 på en fempunktsskala). Som regel giver disse benchmarks begrænset værdi, for det gennemsnitlige niveau for forskellige spørgsmål og dimensioner ligger vidt forskellige steder. Man kan kort sagt ikke meningsfuldt sammenligne scorer på tværs af spørgeskemaet, da hver dimension har sit eget naturlige, gennemsnitlige niveau. 4. Selvrefleksion og dialog om tolkningen For en leder er en trivselsmåling ikke bare en måling af, hvordan det går med trivslen i organisationen. Resultaterne peger uundgåeligt tilbage på den ledelse, man udøver. Mange af spørgsmålene rummer både direkte og indirekte en vurdering af nærmeste leder. Derfor er det vigtigt, at man som leder griber denne mulighed for at kvalificere refleksionen over sin ledelse. Hvad siger målingen om forskellige aspekter af lederskabet? Hvad kan styrkes? Hvad er der brug for at få uddybet i dialog? Ikke fordi trivselsmålingen skal definere, hvad der er god ledelse. Men netop dialogen med medarbejderne om deres opfattelse af god ledelse kan være en god måde at afstemme forventninger til både leder- og følgeskab. Når det gælder ledelse, er det som regel en god ide selv at formulere sin egen fortolkning af målingens resultater og at vælge et eller flere indsatsområder ud. Afhængig af udfordringernes karakter kan man som leder enten invitere til en helt fri dialog om dem eller selv spille ud med sin umiddelbare vurdering og nogle bud på en overordnet tilgang og løsning. At adressere og anerkende de ledelsesmæssige problemstillinger, trivselsmålingen peger på, er under alle omstændigheder et godt afsæt for den videre proces. Både i forhold til ledelse og målingens øvrige resultater er det som leder næsten altid nyttigt at få andre øjne og bud på fortolkningen. Der er mange parter, som meningsfuldt kan involve-\n16 16 Få mere ud af trivselsmålingen res: egen chef, lederkolleger, ledernetværk, medarbejderrepræsentanter, HR-afdelingen eller eksterne konsulenter. Nogle af dem kan det på forhånd være aftalt at drøfte resultaterne med. Andre kan inddrages efter behov, hvis der fx er særlige temaer, som kræver ekstraordinær opmærksomhed, ledelsesmæssig sparring eller blot en second opinion. 5. Prioritering og fokus Trivselsmålingens resultater leder ikke i sig selv til svaret på, hvad man skal gøre bagefter. Dét kan man hverken slutte direkte ud fra benchmarks eller nogen som helst andre beregninger. Hvad der skal handles på og hvordan, er grundlæggende en vurdering, som ledelsen må foretage i samarbejde med medarbejderne. Når man som leder har fået overblik over trivselsmålingens resultater, er det tid til at overveje og beslutte, hvilke resultater man vil bringe i spil i organisationen og hvordan. Her har man især brug for at besvare spørgsmål som: Hvilke resultater peger på udfordringer, der er en del af jobbet? Det er vigtigt at skelne mellem vilkår, som er en del af jobbet, og belastninger, som kan og bør ændres. Man skal kort sagt hverken spilde kræfterne på at prøve at ændre på noget, som ikke kan laves om, eller acceptere forhold, som sagtens kunne forbedres. Vilkår i arbejdet, som ikke kan ændres, kan fx være natarbejde hos hospitalsansatte. Det kan også være følelsesmæssige krav hos ansatte, der arbejder med mennesker. Her gælder det i stedet om at klæde ansatte på til at kunne tackle forholdene, enten individuelt eller i fællesskab. ene side at anerkende alt det, der faktisk fungerer, og på den anden side sætte reelle problemer på dagsordenen. Da det er umuligt at arbejde med alle resultater ne på én gang, er det oplagt at prioritere de punkter, hvor man som leder vurderer, at indsatsen vil gøre den største forskel for trivslen. Hvilke resultater er det vigtigst at få drøftet i et stort forum? Det giver sjældent mening at gennemgå resultaterne fra A til Z i hele personalegruppen. Her har man som leder en vigtig opgave med at fokusere og vælge fra. Nogle af de temaer, der ikke er mulighed for at adressere i fællesskab, kan man evt. vælge at drøfte i MED-udvalget og/eller i en efterfølgende proces i et mindre forum. Hvordan knyttes resultaterne til hverdagen? Som leder har man ansvaret for, at trivselsmålingens generaliseringer bliver oversat til genkendelige udfordringer på arbejdspladsen. Det gøres ofte bedst ved at knytte resultaterne til de faglige udfordringer i dagligdagen. Hvis tallene fx viser, at der er utilfredshed med samarbejdet, kan det være en anledning til at drøfte, hvordan godt samarbejde bedst kommer til udtryk i den daglige opgaveløsning. Herunder, hvad der kendetegner de situationer, hvor samarbejdet ikke fungerer. Dermed får man mulighed for at få nytte af den tavse viden og praktiske erfaring, der ligger skjult i et abstrakt resultat om fx godt eller dårligt samarbejde. Hvilke forhold ligger inden for vores eget handlerum? Tilsvarende må man som hovedregel fokusere på udfordringer, der ligger inden for arbejdspladsens egen beslutningskompetence herunder inden for ledelsesrummet. Generelle politisk besluttede besparelser er fx ikke noget, den enkelte institution kan ændre. Hvilke resultater kan vi bruge til noget konstruktivt? Som regel vil målingen både pege på områder, hvor det gårgodt med trivslen, og områder, hvor der er brug for forbedringer. Som leder er det vigtigt at finde en passende balance mellem på den\n17 Tredje fase: At følge op og involvere medarbejderne 17 Tredje fase At følge op og involvere medarbejderne Forberede Fortolke Forbedre Følge op Ledelsestemaer i denne fase 1. At afklare opfølgningens formål og ambition 2. At designe en gennemtænkt proces 3. At gennemføre en involverende dialog 4. At udvælge de rette indsatser Selv om tolkningen af målingen ikke kun foregår i lederens lønkammer, er det først i denne tredje fase, at trivselsmålingens resultater for alvor bliver gjort relevante for hele arbejdspladsen. Det er her, der skal følges ordentligt op på målingen; ved at præsentere resultater og fortolkninger for medarbejderne og ved at involvere dem i dialogen om, hvilke konkrete indsatser der kan bidrage til at øge trivslen. Opfølgning øger tilfredsheden Sammenhæng mellem samlet tilfredshed og graden af opfølgning på en medarbejderundersøgelse (MTU) Tilfredshed, skala Afklaring af formål og ambition At opfølgningen på en trivselsmåling er vigtig, er ikke bare sund fornuft, men også godt dokumenteret. Forskning viser blandt andet, at manglende opfølgning kan lede til faldende trivsel, skabe mistillid til ledelsen og svække medarbejdernes lyst til at deltage i kommende undersøgelser. Se også figuren. 4 3 Omfanget og karakteren af opfølgningen må selvfølgelig afhænge af, hvad dialogen om målingen skal bruges til. Ambitionsniveauet kan spænde lige fra at have en kort, generel drøftelse af hovedresultaterne med henblik på at skærpe opmærksomheden om trivsel til en systematisk bearbejdning af målingens resultater med henblik på at iværksætte målrettede indsatser for at forbedre trivslen på en række udvalgte områder. 2 Gennemfører ikke MTU Ingen Mindre grad Nogen grad Høj grad Meget høj grad Graden af opfølgning I denne fase gælder i meget høj grad de tre styrende principper for hele forløbet: tydelige mål, præcis information og meningsfuld involvering. For medarbejdernes forventninger til opfølgningen er afgørende for, hvorvidt de engagerer sig konstruktivt i processen uanset på hvilket ambitionsniveau den så er tænkt. Ofte spiller MED-udvalget en vigtig rolle i at tilrettelægge opfølgningen. En almindelig måde at organisere dette på er at Kilde: Rambøll Management Consulting. nedsætte en arbejdsgruppe med lederen for bordenden. I nogle organisationer vælger man desuden at finde særlige ildsjæle eller ambassadører, som kan tildeles særlige aktive roller i processen.\n18 18 Få mere ud af trivselsmålingen 2. Procesdesign Når man som leder har afklaret målet med opfølgningsfasen, kan man lade det afspejle sig i tilrettelæggelsen af processen. Det gælder blandt andet på punkter som: Invitationen til medarbejderne Valg af dialogprocesser og -metoder Deltagerkredsen (i forskellige faser) Behovet for intern eller ekstern konsulentbistand Den tid og de ressourcer, der afsættes til formålet Det handler med andre ord om at tilrettelægge et godt involverende forløb, der matcher trivselsmålingens formål og ambition. Den konkrete proces kan have mange former. Næsten alle vælger at afsætte minimum et personalemøde eller lignende til formålet, men mange går videre og holder særlige arrangementer med trivsel på dagsordenen. Det kan være alt fra nogle timers cafédrøftelser over en hel temadag til et længere forløb, hvor undergrupper fx arbejder videre med bestemte temaer og opgaver mellem møderne. 3. Dialogens forløb Det er ingen banal opgave at strukturere og styre en god og åben dialog om komplekse resultater på et område, hvor der ofte er stærke følelser og synspunkter involveret. Selv for en rutineret leder kræver det en gennemtænkt forberedelse. Ofte bør man søge råd, sparring eller mere konkret bistand til mødeafviklingen hos proceskonsulenter interne eller eksterne. Især selve mødelederrollen kan det være en fordel at uddelegere, så man som leder får bedre mulighed for at holde opmærksomheden på dialogen om trivsel og ens egen rolle heri. men de enkelte punkters indhold, form og varighed afhænger selvsagt af det overordnede formål og design. Og der findes masser af alternative tilgange og metoder på området. Man kan eventuelt lade sig inspirere af en række mere generelle principper om, at man som leder i et involverende arbejde med trivsel: er bevidst om, at man har en særlig position, der på én gang er udsat og magtfuld anerkender medarbejdernes oplevelse af situationen er aktivt til stede som leder uden at dominere lytter, observerer og spørger opklarende ind viser nærvær, engagement og indlevelse hjælper med at kvalificere medarbejdernes udsagn og konkretisere forslag til forandringer er parat til at træde i karakter som leder og klargøre de præmisser, der ikke er til debat. 4. Udvælgelse af indsatser I kraft af måling, fortolkning og dialog vil der som regel være indkredset et eller flere områder, hvor arbejdspladsen har mulighed for at styrke sin trivsel eller endda har et akut behov for at gøre det. Det kan være udfordringer og indsatser inden for hele spektret af trivselsdimensioner: indflydelse, ledelse, samarbejde, motivation mv. Det kan også være målrettede indsatser på bestemte områder, der skønnes at kunne gavne trivslen på arbejdspladsen: kommunikation, konflikthåndtering, stressforebyggelse mv. Nogle organisationer lader særlige tilgange være styrende for deres initiativer på trivselsområdet. Det kan fx være principper om værdibaseret ledelse, anerkendende kommunikation eller social kapital. Hovedelementerne i et dialogforløb vil typisk være: Introduktion af arrangementets formål og forløb Præsentation og udlægning af trivselsmålingens resultater Indbyrdes drøftelse af resultaterne, evt. i mindre grupper Fælles dialog om de vigtigste temaer Lederens opsamling på drøftelserne Skitsering af den videre proces herunder evt. samspil med andre aktiviteter Hvilke konkrete indsatser der vil være relevante, og hvordan de bedst kan organiseres, er selvsagt helt afhængig af den lokale kontekst. Det er en klassisk ledelsesudfordring at bryde diagnose af situationen i organisationen ned til en række konkrete initiativer til bedre trivsel. Herunder at opstille effektmål, så der er en klar fælles forventning om, hvad indsatsen i sidste ende skal resultere i. Tekstboksen At komme fra dialog til handling giver et eksempel på denne proces.\n19 Tredje fase: At følge op og involvere medarbejderne 19 At komme fra dialog til handling Som leder har man ansvaret for, at trivselsmålingens resultater ikke samler støv. Det kræver stor ledelsesmæssig musikalitet at tilrettelægge og styre en proces, der giver fælles ejerskab til konkrete indsatser for bedre trivsel. Allerede inden trivselsmålingen havde vi på et MED-udvalgsmøde drøftet behovet for at give såvel arbejdsorganisering som arbejdsmiljø et serviceeftersyn. Så trivselsmålingen blev også af medarbejderne set som en kærkommen lejlighed til at gøre noget ved sagen. For mig var det oplagt at sætte tre ting i centrum: kerneopgaven, arbejdets organisering og brugerne. Derimod ville jeg gerne parkere de problemstillinger, jeg opfatter som givne vilkår, lige som der var en række temaer, der åbenlyst hørte til i småtingsafdelingen. Den prioritering meldte jeg tydeligt ud på det fælles personalemøde, hvor vi skulle skyde opfølgningen på trivselsmålingen i gang. Jeg undgik at gå dybt ned i de enkelte måleresultater, men koncentrerede mig om de store linjer og hovedbudskaberne i målingen. Både de kritiske og de positive. Prioriterede indsatser Dialogen på mødet viste, at der var udbredt opbakning til min fortolkning af resultaterne og dermed også til, hvad vi kunne gøre for at styrke trivslen. Det førte til tre prioriterede indsatsområder med følgende overskrifter: Hvad der er godt for brugerne, er godt for os Lad os fjerne unødvendige rutiner og gøre det vigtige bedre Prøv med anerkendelse det smitter. På mødet blev der nedsat arbejdsgrupper, som skulle komme med konkrete oplæg til temaerne. Arbejdet var skudt godt i gang. I det videre arbejde blev medarbejderne involveret i såvel arbejdsgruppernes arbejde som i beslutningen af de endelige initiativer. Hvert kvartal afholdt vi personalemøder, hvor der blev gjort status, og hvor arbejdsgruppernes forslag til initiativer løbende blev drøftet og søsat. Den eksterne evaluering af hele processen viste senere, at det var lykkedes os at omsætte trivselsmålingens resultater på en måde, alle oplevede som meningsfuld. Blandt andet fordi det ikke blev ved snakken, men vi rent faktisk fik sat gode initiativer i gang, som alle er enige om både er til glæde for brugerne og fremmer den daglige trivsel på arbejdspladsen. Det sidste blev tydeligt dokumenteret, da vi fulgte op med en minitrivselsmåling et år efter den første. Fortællingen er stykket sammen på baggrund af samtaler med såvel leder og medarbejdere på den pågældende arbejdsplads.\n20 20 Få mere ud af trivselsmålingen Fjerde fase At evaluere og forbedre hele processen Forbedre Forberede Fortolke Følge op Ledelsestemaer i denne fase 1. At afslutte processen og gøre tydelig status 2. At evaluere og drage lære til eget brug 3. At sende relevant feedback opad i organisationen Målingsprocessens afslutning skal markeres, og resultaterne gøres synlige. Erfaringer og læring fra processen skal opsamles til eget brug og relevante informationer gives videre opad i organisationen. Er der brug for at gribe trivselsmålingen anderledes an næste gang centralt eller lokalt? 1. Tydelig status og afslutning Det er ofte en god ide at afslutte trivselsprocessen med et møde eller en aktivitet, hvor man gør status over de initiativer, der er sat i gang i forlængelse af målingen. Er de ønskede virkninger opnået? Er der brug for at gøre andet og mere? Hvordan fastholdes de opnåede forbedringer? Nogle arbejdspladser følger og synliggør løbende indsatserne og resultaterne undervejs i processen. Eksempelvis ved at bruge tavler, illustrationer, trivselsbarometre o.l. Det kan være med til at fastholde opmærksomheden på effekterne i hverdagen. Andre gør trivselsarbejdet til et tilbagevendende punkt på personalemøder eller særlige statusmøder. 2. Egen evaluering og læring Alle offentlige arbejdspladser skal som nævnt gennemføre trivselsmålinger mindst hvert tredje år. Derfor er det oplagt at reflektere systematisk over hele processens forløb, så den bliver bedre fra gang til gang. Hvad skal fastholdes hhv. tilpasses næste gang? Kan det gribes helt anderledes an? Det kan man fx indkredse med spørgsmål om, i hvor høj grad: det fastlagte formål med processen blev opfyldt initiativerne førte til de ønskede effekter trivselsmålingen gav et troværdigt og anvendeligt billede af trivslen målingen spillede fornuftigt sammen med beslægtede aktiviteter informationen til medarbejderne var præcis og tilstrækkelig involveringen af medarbejderne i dialogen om resultaterne oplevedes som meningsfuld målingen førte til konkrete initiativer til bedre trivsel. Evalueringen kan have mange former. Den kan fx gennemføres i forbindelse med et afsluttende møde om trivselsmålingen. I nogle organisationer vælger man at lade MED-udvalget stå for evalueringen evt. med input fra ildsjæle eller andre medarbejderrepræsentanter.\n21 Fjerde fase: At evaluere og forbedre hele processen Feedback opad i organisationen Ud fra evalueringen af hele processen er det vigtigt, at man som leder formulerer både indholdsmæssige og praktiske erfaringer og bringer dem videre i organisationen. Det kan være som opmærksomhedspunkter eller anbefalinger til egen chef, hoved- MED-udvalget, HR-afdeling mv., som dermed får systematiske input til næste trivselsmåling. De konkrete anbefalinger kan handle om alt fra, hvordan man som leder bliver informeret om rammerne for målingen til muligheden for supplerende spørgsmål, de konkrete spørgsmålsformuleringer, tidsplaner, anonymitet, vejledningsmateriale mv. De kan også fokusere på lederens forskellige muligheder for selv at opsøge dialog og sparring undervejs i processen. Erfaringen fra kommuner og regioner viser, at mange organisationer udvikler deres koncept for trivselsmålinger anden og tredje gang, de gennemfører dem. Nogle vælger blot et andet måleredskab inden for samme grundlæggende koncept, andre vælger helt andre tilgange, hvor der fx er stærkere vægt på kvalitative, dialogbaserede input end på selve spørgeskemaundersøgelsen.\n22 - praktiske råd til offentlige ledere, Der gerne Vil gå nye Veje 22 Få mere ud af trivselsmålingen Publikationer fra Væksthus for Ledelse Væksthus for Ledelse har udgivet 30 hæfter og rapporter om mange forskellige sider af jobbet som leder i en kommune eller en region. Her er et lille udpluk af dem. De kan alle hentes og bestilles gratis fra Lederweb.dk. Ledelsesevaluering En guide til forskellige former for ledelsesevalueringer i kommuner og regioner. Ledelsesrum En udforskning af begrebet ledelsesrum med inspiration til, hvordan offentlige ledere kan udnytte og udvide deres handlefrihed. LedeLsesevaLuering en guide TiL LedeLsesevaLuering i KoMMuner og regioner De skjulte velfærdsreserver Debatoplæg om potentialerne i offentlig ledelse med social kapital. innovation i hverdagen Innovation i hverdagen Praktiske fif til ledere, der gerne vil skabe en mere innovativ arbejdsplads. de skjulte velfærdsreserver viden og visioner om offentlig ledelse med social kapital Først og fremmest leder Viden og spørgsmål om kommunale ledere i første række. Ledelse er (også) en holdsport LEDELSE ER (OgSÅ) EN HOLDSPORT fem KENDETEgN VED VELfUNgERENDE LEDELSESTEAm I KOmmUNER Og REgIONER En undersøgelse af, hvad der kendetegner ledelsesteam, som virkelig fungerer godt. Findes også i en multimedieudgave på Ledelse uden grænser Syv råd til ledere om at skabe trivsel i det grænseløse arbejdsliv Ledelse uden grænser Gode råd til offentlige ledere om at fremme trivsel og reducere stress i organisationer, hvor arbejdet bliver stadig mere grænseløst.\n23 23 Om Væksthus for Ledelse Væksthus for Ledelse er et samarbejde mellem KL, Danske Regioner, KTO og Sundhedskartellet. Væksthuset arbejder for at udvikle og synliggøre god ledelse i kommuner og regioner. Læs mere om Væksthusets aktiviteter på lederweb.dk/om-os. I bestyrelsen for Væksthus for Ledelse sidder: Direktør Sine Sunesen, KL, formand Forbundsformand Bodil Otto, HK/Kommunal, næstformand Sekretariatschef Helle Krogh Basse, KTO Direktør Jens Kragh, FTF-K Forhandlingsdirektør Signe Friberg Nielsen, Danske Regioner Børne- og kulturdirektør Per B. Christensen, Næstved Kommune Direktør Mogens Kring Rasmussen, DJØF Direktør Per Christiansen, Region Nordjylland Kommunaldirektør Hugo Pedersen, Gribskov Kommune.\n24 Få mere ud af trivselsmålingen gode råd til ledere om hele processen Alle offentlige arbejdspladser gennemfører trivselsmålinger mindst hvert tredje år. Processen er som regel tilrettelagt centralt i kommunen eller regionen, men det er de decentrale ledere, som i dialog med medarbejderne skal fortolke resultaterne og bruge dem som afsæt for at skabe bedre trivsel. Det er baggrunden for dette hæfte, der præsenterer nogle af de vigtigste ledelsesmæssige overvejelser i hver af trivselsprocessens faser. Hæftets formål er at klæde de decentrale ledere på til at få det bedste ud af trivselsmålingen ude på den enkelte arbejdsplads. Bag hæftet står Væksthus for Ledelse et samarbejde mellem KL, Danske Regioner, KTO og Sundhedskartellet. Læs mere på Lederweb.dk.\nArbejdsmiljøekspert dumper gymnasiers trivselsmålinger\nArbejdsmiljøekspert dumper gymnasiers trivselsmålinger Mange gymnasier bruger konsulentfirmaet Ennova, når arbejdsmiljøet på skolen skal undersøges. Men de trivselsundersøgelser, der kommer ud af det,


Held Kidney Belt Contigo køb og tilbud, Motardinn\n110 Black 80 Black 90 Black 100 Black 120 Black\nHvis du er på udkig efter Held Kidney Belt Contigo, er heldet med dig. I vores motorcykel butik, finder du de bedste priser og den samme oplevelse som i en normal motardinn butik. Skynd dig, bestil dine Beskyttelser med det samme. motardinn tilbyder et kæmpe udvalg i Kropsbeskyttelse, til alt slags sport. Vores Kropsbeskyttelse er skræddersyet til at klare dine behov, i alt slags vejr.\nFunktioner Held Kidney Belt Contigo\nBæredygtighed Held Kidney Belt Contigo


Så var turen kommet til vinterferien, som i lighed med vores sommerferie i den forgangne sommer, blev anderledes end den tur til Østrig vi havde planer om. Vi skulle ikke længere væk end at det kunne køres til undersøgelse på et sygehus. (Det blev en dyr tur til sygehuset, da vi på motorvejen fik en sten på forruden så den skal skiftes). Surt, men det kunne jo have været meget værre.\nVi startede med en tur til Holbæk Camping, hvor vi havde et par overnatninger. Holbæk er jo altid vært for dejlig natur, men det var nu begrænset hvor meget vi fik nydt den for det var mega meget koldt, men et par skatte blev det dog til.\nEfter weekenden hvor der var nogle som kørte hjem på arbejde, drog vi videre til Absalon i Rødovre, det var af praktiske grunde og så havde vi nogle camping cheque vi passende kunne bruge.\nEfter endt undersøgelse på sygehuset gik turen til Helsingør Camping hvor der var reserveret plads, der er jo ikke så mange pladser. Vi fik en plads med direkte udsigt over vandet, så det kunne ikke blive bedre. Der er det rigtig godt at vi har mover på, ellers havde vi jo være nødsaget til at bakke ind og så kunne vi jo ikke sidde inde i varmen og nyde udsigten.\nVi havde fin udsigt til Marienlyst, om aftnen kunne vi se palmerne når lyset blev tændt i pool rummet. Da vi ankom så vi at der på hotellet blev flaget med splitflag, hvilket undrede os en del. Er der nogen som kan fortælle hvorfor.\nJa, langt til Sverige kan man jo ikke påstå der er. Når man sejler igennem den smalle passage her er det med at holde tungen lige i munden, der er smalt og rigtig mange skibe og så små. Selv om det var mega koldt så vi den ene kutter efter den anden med fiskere ombord, det må være en kold omgang.\nNår der skal laves geocach fejler fantasien ikke noget, den kunne dog ikke smække.\nVi var en tur på Kronborg og så lidt på det udefra, men det var koldt og der var glat. Det blev ikke til så meget bl.a. fordi jeg dagen før gled og slog min ryg på en sten så jeg kunne næsten hverken kravle eller gå.


First Kill | Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nFakta om First Kill\nBruce Willis Hayden Christensen Gethin Anthony Tyler Jon Olson Ty Shelton Megan Leonard William Demeo Deb G. Girdler Shea Buckner Magi Avila\nFirst Kill, Blu-Ray\nDin anmeldelse af First Kill\nVores brugere har bedømt First Kill Blu-Ray til\nDvdoo.dk har gennem årene forhandlet alt ud i film og tv-serier på Blu-Ray. Det kan vi gøre fordi vi har utallige genrer. Lige fra actionfilm til romantiske film.\nHoldninger og passion gør, at samtalerne kan være heftige. Det der binder os sammen er netop denne passion, så vi ved hvad vi taler om, når vi kommer med gode råd om gode film og TV-serier.\nGod fornøjelse med at se First Kill. Vi håber du får en rigtig god oplevelse.\nSom forhandler af spil, film og musik online siden 1999, karakteriseres dvdoo.dk som Danmarks ældste filmbutik på nettet. Vi er faktisk også en af Danmarks ældste netshops når man ser på tværs af de øvrige markeder. Vi startede op som en netshop udelukkende med salg af DVD. Og som årene gik, mens begejstringen for film blev større og større og nye filmformater kom på markedet, blev en tilsvarende interesse for musikken og spiluniverset grundlagt. Så det varede ikke længe før vi også havde spil og musik CD'er i vores sortiment.\nDet er vigtigt for os, at vi altid arbejder på, og får skabt, den gode kundeoplevelse. Og de mange års kendskab til salg af musik, film og spil online har givet os stor indblik i, hvad kunder ønsker, når de besøger dvdoo.dk. Vi ønsker bl.a., at vores dybe interesse i musik-, film- og spiluniverset skinner klart igennem, og ikke kan undgå at smitte af på dig, som besøgende i vores verden af topunderholdning.\nDu finder som regel svar i vores FAQ, såfremt du måtte ligge inde med spørgsmål. Du kan også sende en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat har yderligere spørgsmål - de er altid klar til at assistere dig med et glimt i øjet og godt humør. Vi ønsker dig god fornøjelse med besøget hos dvdoo.dk.


Qlocktwo Clock Virkelig Fortæller Time / ebernie.com\nIdeen med producenterne Biegert & Funk var ikke til at vise dig den tid, men faktisk fortælle det! Ser man på Qlocktwo ur du ser et farvet plade med ord at sige noget lignende "Det er 3:30". Måske det er derfor det hedder "to", hvilket betyder den anden måde at vise tid?\nDesignet er ganske enkel, at passe sammen med de fleste interiører, og Qlocktwo fås i en lang række farver, herunder sort, sølv, lilla og gul. Også det kommer i forskellige sprog, er alle de vigtigste europæiske sprog forudsat.\nDen Biegert & Funk butik er klar til at forsyne dig med Qlocktwo for 1565 dollars. De, der er tilbageholdne med at uddele så meget for et ur, men vil gerne give det en chance, kan få en iPhone App version for $ 0,99.\nBerømte Movie Fortællere\nEr Sex virkelig tæller som motion?\nDekorative Window Film\nSocial færdighed Underskud til børn med højtfungerende autisme