Dues persones estan assegudes al terra en mig de la nit. Al seu voltant, un desert de pedra dura esquitxat de petits matolls i de cactus amb els braços estesos els sotja. La foscor que els cobreix no és completa: uns desconeguts estels espurnegen. Fa un fred sec, però la foguera que s’interposa entre ells dos els escalfa la cara i la panxa. Amb una navalla, el vell fa prims encenalls d’una tendra arrel sobre un estellós bol de fusta. Després els aixafa pacientment amb una petita mà de morter. En el silenci de la nit crepita el foc, els grills festegen i una hiena riu. Les flames dansen sobre la cara del vell. Té els ulls tancats i es mou rítmicament endavant i endarrere. És com si el món visqués dins d’ell, i no ell dins del món. No necessita obrir els ulls per saber on paren les coses. Potser tampoc li cal escoltar per saber què dirà el seu interlocutor. Un cop aconseguida una pasta fina hi afegeix un líquid grogós d’una ampolla que treu del sarró. Encara ho remena una bona estona. Els minuts mandregen en la punta dels seus dits.\n-Et deuen algun favor els déus?\n-I jo a ells. Fa temps que ens coneixem.\n-Prepara’m un remei pel meu mal.\n-Ni jo ni els déus podrem fer res per tu, si no estàs preparat pels canvis.\n-He fet un llarg viatge. Ara sé que tota la vida he esperat aquest moment.\nL’interlocutor fa un esforç per disposar-se per a l’esdeveniment. Pensa en el llarg camí que ha recorregut fins arribar a aquest instant, en totes les coses de què ha hagut de desprendre’s, en com va començar tot. Va ser a l’obrir l’armari.\nVolia penjar una jaqueta nova. Va intentar fer lloc aixafant la roba dels costats per introduir el nou penjador, però al provar-ho es va desfermar la barra que sostenia tots els pantalons i jaquetes i un imprevist escampall de robes pel terra el va retenir. Va decidir posar ordre i fer neteja. La professió de viatjant exigeix vestir un impecable uniforme de venedor. Una variada gamma de peces s’acumulaven als armaris de la casa. La majoria, o bé ja no se les podia cordar, o bé tenien un ostentós tall passat de moda. Així que es va decidir a omplir bosses per tal de llençar-les. No les volia veure mai més. Fer lloc i desfer-se de tota la frustració i solitud viscuda a la feina. Cada plec d’aquells vestits conservava les hipòcrites encaixades de mà, les hores perdudes esperant els clients que es fan pregar, l’impacient gest de mirar l’hora per plegar. També una col·lecció d’ulleres de sol que feia anys havia deixat de fer servir havia de desaparèixer. Va descobrir un calaix ple de calçotets amb la goma donada, de mitjons foradats, de mocadors de roba que mai havia usat però que duien les seves inicials brodades. Papers i papers i factures que mai revisaria, cartes de banc per obrir. Tot a la brossa! Paraigües amb algun ferro trencat, sabates velles i d’altres que semblaven per estrenar. Tot va anar a parar a l’interior de bosses. Els llibres havien quedat pel final. Malgrat mai no els havia ni obert, en tenia per omplir un pany de paret. Abundaven els catàlegs i les guies de viatges. Qui ho havia de pensar? Ell que es passava el dia atrapat dins de la teranyina de carreteres a la recerca del client, es consolava projectant viatges a l’altra punta de món. Necessitava un món exòtic per poder viure en aquest. Així que podia, anava a una agència de viatges per demanar catàlegs amb els que il·lustrar els seus somnis. N’hi havia al lavabo, a la cuina, al rebedor. En va trobar uns quants sota el llit. Mentre els apilava per posar-los en caixes, un va caure als seus peus. Era de Mèxic. Una travessia pel desert de Sonora. Va sentir un rampell de ràbia contra ell mateix. «Ets incapaç d’aconseguir res del que et proposes», es va dir. No havia acabat cap dels estudis que havia iniciat, ni conservava cap amic de més antiguitat de cinc anys, tampoc recordava haver sobreviscut a cap feina més de tres anys, menys encara una parella de més de seixanta sopars. Ara se n’adonava que havia construït un món de ficció, de projectes irrealitats, de promeses trencades. Va demanar tres setmanes de vacances a la feina. La primera la va gastar omplint caixes i bosses. Les dues restants les va reservar per recórrer les pàgines del catàleg salvat de la les pàgines del catàleg salvat de la neteja.\nPer fi el vell ha acabat de fer els moviments rítmics amb el cos i la mà. Deixa de cantussejar en una llengua ancestral al foc. Buida el contingut del bol en una ampolla i se l’ofereix.\n-Beu a poc a poc. Els déus hi són dins. De vegades criden, d’altres xiuxiuegen.\nEl viatjant beu petits glops expectants. Espera una forta sacsejada, un fogueig enlluernador que perduri a la memòria la resta de la seva vida. Vol sentir la veuassa dels déus i gaudir el rastre de llampants colors de la divinitat.\nVan passant, primer els minuts, després les hores. S’estira, ja no sent el fred, i contempla les traces que produeixen els estels al cel. De sobte veu unes espurnes celestials. “És el moment” pronostica. Els colors però, no són ni de bon tros, tan estridents com els d’algunes de les corbates defenestrades. La veu dels colors és una persistent remor. És un mandrós avió que fatiga el cel. Es reincorpora sobre un colze.\n-Això és tot?-gosa preguntar.\nEl vell torna, com si abandonés un somni.\n-De vegades el canvi més gran consisteix en què tot sigui igual.\nla bruixa de l'eixample 11 de junio de 2009, 9:47\nPer a convertir un viatjant venedor de fum en un pel·legrí que busca la veritat, cal haver buidat l'armari sense pietat i saber escoltar els vells còmplices dels déus quan ens xiuxiuegen històries a cau d'orella.\nI després saber-les explicar com ho has fet, Vicenç.\nPantera 15 de junio de 2009, 11:40\n¿Azar o causalidad? en buena hora se rompen las barras de los armarios, donde acumulamos lo cotidiano sin discernir. Hasta un día, ese día en el que todo cambia su sentido y eso que nos pareció tan importante guardar en su momento, puede ir a la basura sin piedad, sin remordimiento. Pero hace falta un momento de gracia para el desapego, es en ese momento cuando tu historia cobra sentido. Muy buena.\nlola, sólo lola 22 de junio de 2009, 3:28\nReconozco mi tendencia al inmovilismo o tal vez sería más honesto decir mi cobardía ante los cambios ¿?\nNo sé. Pero me cuesta desprenderme de los lastres (aunque reconozco que lo son muchas veces) pero me he acostumbrado a llevarlos conmigo y forman parte de mi identidad.\nNo quiero decir : Eso es todo? o para llegar aquí he dejado todo?\ny sobre todo que no me digan, que a veces "El cambio es que todo siga igual"\nPues eso, "que para este viaje ... no se necesitan alforjas"


Recursos per a la incorporació i la formació de LLC\nSelecció d’un tipus d’entitat\nMantenir empreses incorporades\nAbans d’incorporar un negoci, heu de ponderar els avantatges i avantatges dels diferents tipus d’entitats i classificacions fiscals de cadascuna. Avalueu les vostres opcions per temes, com ara protecció de responsabilitat civil, transferibilitat, formes de propietat, beneficis fiscals, tràmits operatius i molt més. Hem muntat un complet Guia per incorporar en una sèrie d'articles relacionats que tracten els diversos temes i comparen les formes de negoci.\nSelecció d’un tipus d’entitat - Comprendre les opcions i veure cada estructura empresarial sobre com us pot funcionar. S’identifica cada avantatge i desavantatge i com avaluar possibles formes de negoci.\nEl vel corporatiu - Què és i com es protegeix realment en ser incorporat? En aquest article es parla del vel corporatiu i de com mantenir-lo.\nProtecció de responsabilitat civil - Comparem la Corporació i la Societat de Responsabilitat Limitada en matèria de protecció de responsabilitat civil. Obteniu informació sobre com l’estructura empresarial us protegeix realment a vosaltres i als vostres actius personals de les obligacions comercials.\nConsideracions fiscals - Comprendre com les diferents entitats proporcionen beneficis fiscals. Esbrineu quan una corporació S funciona millor i quan segueix sent una corporació C estàndard. Comparem la societat de responsabilitat limitada amb les diferents formes de societats amb avantatges fiscals.\nEl compliment corporatiu és un requisit estatal per a les entitats comercials incorporades. Aquesta formalitat molt senzilla d’incorporar-se és la manera de mantenir el vostre estatus jurídic independent, d’on prové la vostra protecció de responsabilitat civil. Simplement documentar accions i decisions de l’exercici, en forma d’actes de reunió, és una manera de reforçar el vel corporatiu. Hem muntat un complet biblioteca de plantilles d’actes i resolucions de reunions en format word doc que podeu descarregar.\nApreneu a guardar els vostres propis minuts de reunions i registres corporatius. Companies Incorporated ofereix serveis de compliment anual que poden mantenir el vostre negoci conforme a les lleis dels 50 estats. Pregunteu sobre els nostres serveis de conformitat, ajudarem a tots els nostres clients a mantenir el seu compliment empresarial, des de la presentació d’estats d’informació anuals fins a la producció d’actes de reunions.\nAneu a la biblioteca de plantilles d’actes i resolucions corporatives de la reunió\nDescarregueu les plantilles d’actes de reunions anuals\nDescarregueu plantilles de resolucions corporatives\nVeure documents de mostra\nIRS - Recurs únic per a petites empreses per obtenir informació sobre empreses, empreses de responsabilitat limitada, empreses autònomes i porta d’accés a temes relacionats.\nFinances i inversions - Informació financera i d’inversions.\nEines de comptabilitat per a petites empreses.


Villa Sonnengarten Ralswiek Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 5 allotjaments a Ralswiek.\nVilla SonnengartenVilla privadaDorfstrasse 13, Ralswiek, Ralswiek, Alemanya, 18528 - Veure al mapaNotable7,9Basada en 1 comentariVilla SonnengartenVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 22 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ralswiek, no busqui més enllà de Villa Sonnengarten. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Villa Sonnengarten també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Ralswiek. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Villa Sonnengarten és una selecció idònia per a la vostra estada a Ralswiek.


Insectes de la humitat. Els peixets d'argent | Hydrotec\nInsectes de la humitat. Peixets d’argent\nocoma2021-09-28T09:18:21+02:001 Octubre, 2021|\nUn altre dels problemes que té la humitat de les llars és la proliferació d’insectes. Avui, des del nostre blog, et parlem dels insectes de la humitat.\nInsectes de la humitat\nExisteixen diferents espècies d’insectes a qui els encanta la humitat, entre ells les cotxinilles d’humitat i els “bitxos bola” (crustacis terrestres). Però aquestes dues espècies s’alimenten de vegetals i de restes animals, i per aquest motiu no són massa comuns en ciutats. En canvi, són habituals en grans metròpolis els anomenats peixets de plata.\nSegur que alguna vegada has pogut veure, o veus a vegades, en el bany del teu habitatge, peixets d’argent.\nEls comunament anomenats Peixets d’argent es diuen en realitat “Lepisma Saccharina“. Són petits insectes amb forma de peix o llàgrima de color plata que habiten normalment en els banys, o en altres llocs humits i foscos de la llar.\nLes lepismes s’alimenten de midó (silicona, guix, paper, restes de teixit) però també de pell morta i cabells. És per aquest motiu que en els nostres banys es troben més que còmodes i en conseqüència es reprodueixen amb moltíssima facilitat. Cada peixet femella posa al dia un parell d’ous i aquests fan eclosió en entre 20 i 40 dies, depenent de les condicions.\nSón nocius o perillosos els peixets d’argent?\nAquests petits insectes són completament inofensius per als humans, no mosseguen, piquen ni transmeten cap malaltia. El més greu que et pot passar és que provoquin petits buits entre les rajoles del teu bany o que es colin a la teva biblioteca i deteriorin els teus llibres.\nNo obstant això, resulta una mica molest ensopegar-se amb ells en anar al bany i no dóna a la llar un aspecte massa higiènic.\nCom acabar amb els peixets d’argent\nHi ha diferents remeis casolans i bastant naturals per a posar fi a aquesta plaga. Et citem els principals:\nÀcid bòric: pots trobar-ho en farmàcies, habitualment per encàrrec i en forma de pols (se sol utilitzar com a desodorant per als peus). Escampant-ho per les cantonades dels habitacles afectats faràs que en pocs dies desapareguin aquests insectes.\nSi prefereixes no utilitzar “verins” pots servir-te també d’aromes que actuen com a repel·lent i a més resulten agradables al nostre olfacte. Alguns d’ells són la canyella, les fulles de cedre o l’oli essencial de lavanda.\nPosar fi a la humitat és el més recomanable\nSens dubte, mantenir el teu bany net, ventilat i lliure d’humitats és el millor remei, ja que no sols prevens la proliferació d’insectes. A més, evites els efectes que la humitat té sobre materials de construcció (estructurals) i per a la salut (dolors, al·lèrgies, etc.).\nPer a això, el millor és confiar en un expert en humitats com Hydrotec. No debades portem des de 1988 ajudant llars a posar fi a la humitat.\nTelefona’ns al 935 843 379 o contacta amb nosaltres.


Pianistes repertoristes podran formar-se al Centre Plácido Domingo – Les Bandes de Música\nEl Palau de les Arts obri el Centre Plácido Domingo a la formació de pianistes repertoristes, que formaran part de l’onzena promoció d’artistes d’aquest projecte juntament amb els cantants triats en les audicions en curs.\nA aquest efecte, el centre d’arts ha obert el període d’inscripció per a la prova d’admissió, dirigida a pianistes, d’entre 18 i 30 anys, amb coneixement d’idiomes i formació musical acreditada, així com d’experiència en el camp de l’acompanyament a cantants lírics.\nLa sol·licitud, juntament amb la documentació exigida, ha de remetre’s a través de la pàgina webhttps://www.yaptracker.com/applications/palau-pianists-2019 abans de les 23.59 h del 3 de juny de 2019.\nEls interessats, a més d’omplir un formulari en línia, han de remetre el currículum detallat, una breu biografia, una còpia del passaport o DNI, un certificat d’estudis musicals, els títols acadèmics i la formació en idiomes, i una fotografia recent.\nEl centre d’arts contactarà amb els aspirants que superen aquesta fase per a convocar-los a la prova pràctica en València, prevista per a final del pròxim mes de juny. Les Arts seleccionarà un màxim de dos pianistes. La formació dels artistes admesos tindrà lloc entre els mesos de setembre i juliol, els dos inclosos, i a temps complet. Es preveu que els pianistes formen part del Centre Plácido Domingo durant les dues temporades següents a aquest procés selectiu (temporada 2019-2020 i 2020-2021), sempre que la valoració que la direcció realitze sobre l’evolució del pianista siga positiva.\nL’objectiu primordial d’aquesta nova línia de formació del Centre de Perfeccionament és la preparació de concerts lírics i produccions que formaran part de la programació del mateix Centre i, fins i tot, de la programació general del Palau de les Arts.\nEn aquest sentit, el curs aprofundirà en les matèries i activitats següents: funcions del pianista repertorista, aprofundiment en el repertori líric i/o simfònic, participació i col·laboració en les produccions de la temporada de les Arts, preparació de programes, idiomes aplicats al cant, tècnica Alexander i psicologia.\nAixí mateix, els mestres repertoristes rebran ensenyaments de docents qualificats, assistiran a trobades amb directors d’orquestra, directors d’escena, cantants i altres artistes i professionals que participen en les produccions i esdeveniments de la temporada en curs del Palau de les Arts.\nPer la seua banda, els pianistes hauran de col·laborar, obligatòriament, en l’activitat didàctica i artística del Centre Plácido Domingo, i podran participar, de forma activa o passiva, en les produccions de la temporada de les Arts o en espectacles externs que formen part de l’activitat de l’enclavament cultural.


La independència és difícil; el 155 també (David Miró)\nLa independència és difícil; el 155 també\nEl PP i Ciutadans discrepen sobre la manera d’intervenir l’autonomia de Catalunya\nDAVID MIRÓ Subdirector 17/10/2017 00:00\n651x366 Albert Rivera creu que pot guanyar i vol eleccions a Catalunya ja, mentre que Mariano Rajoy prefereix esperar uns mesos. / LUCA PIERGIOVANNI / EFE Albert Rivera creu que pot guanyar i vol eleccions a Catalunya ja, mentre que Mariano Rajoy prefereix esperar uns mesos. / LUCA PIERGIOVANNI / EFE\nAquests dies hem descobert que l’independentisme no tenia un pla detallat d’actuació post 1-O més enllà de crear una situació de tensió que obligués a actuar la comunitat internacional. No hi havia ni suports externs pactats ni capacitat de fer efectiu el control sobre el territori, que són les dues palanques sobre les quals se solen sustentar les declaracions d’independència. Aquesta constatació ha fet aflorar divergències dins el bloc sobiranista, fins al punt que la unitat està en perill.\nDe la mateixa manera, el govern espanyol mostra dubtes semblants a l’hora d’aplicar el que es creu que és l’arma definitiva per frenar la secessió: l’article 155 de la Constitució. ¿Com s’obliga un Govern que respon a una determinada majoria parlamentària a aplicar decisions en contra de la seva voluntat?\nEl 155 no només ofereix dificultats tecnicojurídiques evidents (se suspèn tot el Govern o una part?, qui els substitueix?, es manté l’activitat dels diputats o no?), sinó que també ha fet aflorar diferències estratègiques dins l’unionisme. Així, Cs és partidari de fer una intervenció quirúrgica que serveixi només per convocar eleccions, sense haver d’afrontar la part més desagradable del 155, que és la substitució, a la vista de tothom, d’un govern democràticament elegit.\nEn canvi el PP, conscient de la seva debilitat electoral, pretén imposar un període transitori que serveixi per taponar el que considera que són les vies de conversió dels ciutadans normals en independentistes, és a dir, les subvencions a mitjans de comunicació públics i privats, a entitats de l’òrbita nacionalista, i l’ensenyament. En coherència amb la visió que els catalans han sigut manipulats per TV3, pensen que si es produeix una apagada mediàtica sobiranista la gent tornarà a la cleda d’on mai hauria d’haver sortit. Com a propina es quedarien també amb el control dels Mossos, però més per tranquil·litzar els seus sectors més durs que no pas perquè pensin que això tindria un efecte sobre la ment dels catalans.\nDe totes les mesures previstes, la de tallar les subvencions a mitjans i entitats és la més fàcil d’implementar i té efectes gairebé immediats. En canvi, el control de l’ensenyament és molt més difícil de dur a la pràctica. Si no van poder controlar els col·legis electorals l’1-O, ¿com podran vigilar el que s’explica a cada aula? I això per no parlar de la previsible desobediència massiva de la comunitat educativa a mesures reaccionàries. L’escola catalana pot ser més difícil de penetrar per a l’estat espanyol que qualsevol fortalesa dissenyada per Vauban.\nDes del punt de vista sobiranista, l’avantatge del 155 és que fa recaure tota la pressió sobre el govern espanyol, que passaria a ser l’únic responsable del que passa a Catalunya. I si la seva gestió és castigada a les urnes, quedaria completament desautoritzat davant d’Europa. Perquè el que tenen clar a Madrid és que la intervenció hauria de tenir un límit temporal concret. Fins i tot ells saben que una Espanya amb autonomia per a tothom excepte per a Catalunya seria un artefacte inestable, una ferida oberta en el relat triomfal del 78.\nTornem al començament. La independència unilateral és difícil, però el 155 també és un terreny desconegut que fa por a Madrid. Per això ningú vol ser el primer a fer el pas decisiu. És millor que l’altre s’equivoqui.


Mentides | LA NAU\nPublished on 4 Juny, 2020\nNo és un fenomen nou ni fa pinta que arribi a exhaurir-se mai del tot. Hi ha periodistes de partit, devots a ultrança d’una ideologia concreta. D’altres, ni això: són tan mediocres que, segons com bufi el vent, es posen un barret o un altre. Per sort, la immensa majoria, amb més o menys passió, això sí, prenen partit per la veritat, i exerceixen amb rigor i honestedat la seva professió.\nAquests dies, revisant la magnífica antologia de les entrades més rellevants de L’Enciclopedie*, el magne projecte il·lustrat dirigit per D’Alembert i Diderot, hi he trobat un article que porta per títol Periodista, signat precisament per aquest últim.\nEn aquella època, almenys en el sentit que li dona Diderot, periodista s’entén com l’autor que escriu resums i emet judicis sobre obres literàries a mesura que s’escriuen i es publiquen. Si resseguim autors anteriors que hagin destacat en aquesta professió probablement destacaríem l’anglès Daniel Defoe, per la innovació i l’amplitud de la seva obra.\nL’article esmentat de Diderot el trobo molt vigent encara. Un periodista, segons l’escriptor francès, hauria d’estar compromès amb el progrés de la ment humana i amb la veritat. En canvi, abans i ara, la mentida, l’exageració o l’interès de partit ocupen un lloc preeminent en la ment d’un nombre no menor de periodistes. No és a causa només de twitter i de les noves tecnologies, però és cert que el fenomen s’ha inflat encara més d’uns temps cap aquí. Ho veiem diàriament: en la televisió, en la ràdio o en els mitjans escrits. Aquesta classe de periodistes i d’actituds no són infreqüents.\nAfirma Diderot: “(…) No basta con que un periodista tenga conocimiento, también debe ser justo”, ja que sense aquesta qualitat “acabaría elogiando obras menores y despreciando obras a las que hubiese tenido que alabar”.\nPer ser crític de qualsevol tipus d’obra, el periodista cal que tingui talent per jutjar la lògica dels arguments, el gust desplegat i l’originalitat dels enfocaments.\nDiderot no perdona aquell autor que escriu amb el to desagradable dels qui s’han entregat a les consignes d’un partit. Recomana en l’exercici de la professió un entusiasme mesurat i justificat. Cal que escrigui, a més, amb claredat i senzillesa (tot i que això també va amb l’estil de cadascú). A més, remarca un aspecte interessant: el periodista ha d’elogiar amb rigor i criticar sense insultar.\nSón saludables també les aportacions que fa, per exemple, Anton Txékhov sobre l’art d’escriure, i que són aplicables també al periodisme.\nL’autor rus es cuidava prou de jutjar o parlar sobre allò que no coneixia i no comprenia. Txékhov, que era metge, va visitar el 1890 l’illa de Sakhalin, en els límits de l’Imperi rus, al Pacífic. Allà eren deportats els condemnats per assassinat i per delictes polítics. A la tornada va escriure un llibre on mostrava i condemnava les condicions dels reclusos.\nEn una carta al seu amic i editor Alexei Suvorin, afirma: “Ho he vist tot; no obstant, ara no es tracta del que he vist, sinó de com ho he vist”.\nEn els seus contes, influïts per l’experiència d’aquest viatge, intenta “retratar fidelment la vida”. Reclama objectivitat, que no vol dir neutralitat i, novament, exhorta a escriure amb senzillesa i sinceritat.\nSi la literatura, però també el periodisme amb intenció literària, és un art, Txékhov deia precisament en relació a això que “mai no es pot mentir. L’art té aquesta grandesa particular: no tolera la mentida (..) En l’art no es pot mentir”. Cal alliberar-se, doncs, de la mentida i la violència. Això també és vàlid en la política i en qualsevol altra activitat que fem a la vida.\nI en un altre text, l’escriptor rus afegeix: “L’esperit de partit, especialment quan és mediocre i estèril, no estima la llibertat i l’amplitud de mires”.\nFinals de setembre de 1762. Diderot, en una carta a la seva amant Sophie Volland, diu, en referència a l’Enciclopèdia: “Aquesta obra produirà segurament amb el temps una revolució en els esperits, i espero que els tirans, els opressors, els fanàtics i els intolerants no guanyaran. Haurem servit a la humanitat”.\nCadascú, en la seva tasca, en el seu ofici, en la vida en general, hauria de tenir en compte aquestes paraules. Perquè els individus enumerats més amunt no puguin guanyar. Aleshores potser sí que un edifici més humà i acollidor pot ser bastit sense perill d’esfondrar-se.\n*La Enciclopedia. Compilat per Gonzalo Torné. Editorial Debate, 2017.\nBrassaï. París, 1932.


Dir el que es pensa, pensar el que es diu\n"¿Siempre se ha de pensar lo que se dice? Nunca se ha de decir lo que se piensa"? La frase es d'un poema de Quevedo i em sembla que li va com anell al dit a l'actual paper dels polítics. Tots sembla que actuïn al dictat de les enquestes, sobretot quan s'acosten les eleccions. I les enquestes, quan es fan ben fetes per saber el que passen, acostumen a retratar la realitat (que son les que sovint no es fan públiques), les altres -amb finalitats propagandístiques- mereixen una credibilitat mínima, encara que tinguin una publicitat màxima.\nAra resulta que els catalans també som una mica racistes. Això no es pot dir però com en determinats sectors aquests plantejaments tenen audiència, cal adaptar el discurs no fos cas que es perdessin vot. Quelcom similar passa amb la paraula independència. Fins fa poc era un tema tabú que es deixava que el proclamessin les joventuts...\nUna oportunitat per La Espa�ola, una illa male�da\nLes desgràcies de La Española venen de lluny, concretament del 12 d'octubre de 1492 quan Colón hi va arribar i la població taina va veure com en pocs anys se l'exterminava. Després han anat de catàstrofe en catàstrofe. Amb els francesos van seguint sent un poble d'esclaus i quan es van alliberar sols van aconseguir un altre tipus d´esclavitud.. La corrupció ha imperat durant molts anys i empreses estrangeres els hi ha espoliat els seus boscos mentre a nivell polític imperava la corrupció. El seu passat es trist però la repercussió de l´actual desgràcia es una gran oportunitat per acabar amb la seva malastrugança i construir un país nou.\nAra un maleït terratrèmol els ha posat en el primer pla de l'actualitat. Ha deixat més misèria en un país míser. L'ajut no ha tardat en arribar, algun amb més...\nContra la catalanof�bia, Europa\nDeterminats sectors empresarials catalans comencen a prendre mesures de cara el futur. S'oloren que les campanyes contra els productes catalans en el mercat espanyol cada cop seran més potents donat la catalanofòbia que alguns partits s'han dedicat a fomentar i, en conseqüència, els seus negocis es poden veure molt afectats en el futur.\nCom els temps no fan preveure que aquesta situació millori, més aviat al contrari, determinats empresaris inquiets comencen a buscar mercats substitutoris per els seus productes i han posat els seus ulls a l'Europa comunitària. Es un canvi de mentalitat important i la demostració que la tradicional iniciativa dels catalans continua vigent. Alhora que segueixen atenent al mercat peninsular, lluiten per ampliar horitzons comercials. Però val més un "per si de cas a un qui hi havia de dir"\nPenetrar a nous mercats es una tasca difícil a la que s'hauria...\nS� a la llei del cinema\nAmb dos nassos la Conselleria de Cultura imposa que la meitat del cinema que es projecti a Catalunya estigui doblat en català. Molts s'estripen els vestits davant de tant gran afrontament. Las grans majors nord-americans si giren d'esquena per què preveuen que moltes minories lingüístiques imitin a Catalunya i exigeixin els mateixos drets. Sols a Espanya ho poden demanar gallecs, bascos i fins i tot aquells que diuen que parlen el valencià. Però ningú en té la culpa que a Catalunya es parli en català ni que molts estem orgullosos de fer-ho, tant ara com abans quan estava mal vist i en normal que els productes que ens arriven estiguin en la nostra llengua.\nLes lleis diuen que el català es idioma oficial a Catalunya, doncs sembla de sentit comú que les pel·lícules que no s'ofereixin en versió original es doblen en la llengua del país, de la...\nDivorci a Can Bar�a\nEl Barça, com a societat, es una entitat que funciona. Possiblement gaudeixi dels millors moments de la seva història. L'equip que ha format en Pep Guardiola enamora a una gran massa social que pensa que el Barça també es "més que un club". Davant d'aquesta situació sembla que tot hauria d'anar sobre rodes i fruir del moment.\nEn canvi hi ha un divorci entre els bons resultats de l'empresa i les greus divisions que pateix la seva directiva. Les properes eleccions fa que no sols l'oposició si no els mateixos dirigents actuals tinguin les espasses afilades disputant-se l'herència. Ja se sap que un vaixell sense capità es molt difícil que funcioni i aquí sembla que facin oposicions per espatllar el que va bé.\nSembla evident que hi ha un divorci entre la massa social que està més que satisfeta de la manera que van les coses i fins i tot s'acostuma a que tot vagi sobre...\n06 de Gener del 2010\nDes de moltes instàncies s'han passat molt temps criticant la societat de consum. Però ara potser ens adonem que aquest model que entre uns i altres ens hem dotat es quasi imprescindible per que l'activitat productiva funcioni. Es un peix que es menja la cua. La societat de benestar va crear unes necessitats supèrflues que generen una important a activitat. I quan venen temps de vaques magres ens trobem amb molts problemes i la conseqüència immediata es l'augment de l'atur.\nAquestes passades festes les crides al consum han estat constants com un son les apel·lacions a que ens beneficiem dels preus de les rebaixes. Tot son crides a fer compres en un país on els nombre d'aturats supera de llarg el mig mil.lió de persones. Ara les tradicionals crides a moderar les compres no es fan sentir, en canvi si que aixequen la veu moltes d'aquestes activitats "prescindibles" per que gastem els dinerets. Per Nadal...


Editorial: Guerra freda tecnològica\nD'aquí a les eleccions del novembre, Trump multiplicarà els seus gestos proteccionistes davant l'empenta xinesa\nDivendres, 07/08/2020 - 23:05\nLa nova guerra freda és cada dia més una contesa econòmica i per l’hegemonia tecnològica entre els Estats Units i alguns dels seus aliats i la Xina. Les dues ordres executives firmades pel president Donald Trump per prohibir tota mena de transaccions amb la companyia que comercialitza la xarxa social TikTok, molt popular entre els adolescents als EUA i Europa, i WeChat, molt utilitzada pels ciutadans xinesos residents a l’estranger, són un pas més en un ambient enrarit per l’intercanvi de retrets i la necessitat del president d’aixecar cap a les enquestes. No hi ha cap prova que TikTok i WeChat acumulin més dades dels seus usuaris i de forma més opaca a com ho fan altres aplicacions molt difoses, però a l’invocar la seguretat nacional per imposar aquestes restriccions, Trump s’aferra a un vell argument que li va ser molt útil a la campanya del 2016 per mobilitzar una part important dels seus votants, castigats per la competència de la indústria xinesa.\nLa pretensió de la Casa Blanca que TikTok transfereixi a una companyia dels Estats Units la part de negoci que té al país és factible i complexa alhora. Primer, pel nombre de comptes a gestionar, uns cent milions; segon, per la quantitat de l’operació. La multinacional Microsoft sembla disposada a afrontar la inversió, però és prou improbable que ByteDance, la companyia propietària de TikTok, compleixi la condició de posar la totalitat dels seus programes a disposició d’una empresa no xinesa.\nEl termini de 45 dies donat per Trump perquè es concreti l’operació és, d’altra banda, poc realista i no pretén cap altra cosa que encarar la recta final de la campanya amb un as a la màniga: o la cancel·lació de l’operativitat de TikTok o la seva transferència a una empresa del país. En vista dels antecedents –els obstacles a l’adopció de tecnologia xinesa 5G, la tibantor per l’expansió de Huawei–, és improbable que s’asserenin els ànims sigui quin sigui el desenllaç d’aquesta crisi. Al contrari, sembla inevitable que d’aquí a l’elecció del 3 de novembre es multipliquin les insolències i el proteccionisme extrem que defensa Trump, sobretot en el sector tecnològic, en què la Xina sembla haver agafat la davantera.\nTemes: TikTok Guerra comercial Xarxes socials Donald Trump Xina Estats Units


Una nova etapa. Farem política des de la oposició - Sergi Seguí\nUna nova etapa. Farem política des de la oposició\nDiscurs al Ple de Constitució i de presa de possessió pel mandat 2019 - 2023\nDilluns, 17 de juny de 2019 | 12:02h\nUna nova etapa des de la oposició\nPodeu veure i escoltar el discurs amb la gravació del canal de Youtube de l'Ajuntament de Sant Just. Només cal pitjar el Play. La reproducció comença en el moment del discurs.\nTranscripció del discurs\nBona tarda a tots i a totes.\nPrimer de tot, hem de ser ben educats i felicitar al PSC com a formació guanyadora de les eleccions municipals i a Josep Perpinyà com a nou Alcalde de Sant Just. I també donar la benvinguda a les persones que, per primer cop, han esdevingut regidors i regidores de l’Ajuntament del nostre poble.\nUn Ajuntament, una corporació municipal, plural i diversa, fruit de la implicació de les més de 9.000 persones que van exercir el seu dret a vot el passat 26 de maig. Permeteu-me que en nom dels regidors i regidora del grup municipal d’Esquerra Republicana de Catalunya i de les persones que formen la família d’ERC, doni les gràcies a les 1.549 persones que ens van fer confiança i ens van votar, fent que assolim els nostres millors resultats en unes eleccions municipals.\nCreiem que aquesta confiança és fruit de molts factors. Des de la més sincera humilitat creiem que un d’ells és la bona feina feta aquests darrers anys al Govern\nmunicipal; la nostra implicació en la millora constant del poble i el nostre diàleg obert i transparent amb el veïnat.\nHem fet bona feina de planificació i de gestió.\nJordi, Montse i Ferran, estigueu sempre orgullosos i orgullosa de la feina que heu realitzat.\nPerquè l’hem fet, sempre, des de la defensa ferma i inequívoca d'uns valors republicans, d'esquerres, progressistes, oberts i inclusius. En definitiva, hem governat per a totes i tots, amb el progrés i la millora del benestar per bandera. No hem fet res més que traslladar a Sant Just el nostre ideal de societat i de país.\nAra ens toca assumir un nou rol dins l’Ajuntament. Iniciarem el mandat 2019- 2023 des de la oposició. I ho farem amb les mateixes conviccions i objectius: volem un millor Sant Just per a tothom, progressista, obert i inclusiu.\nUs podeu imaginar que els dies post- electorals han estat intensos. Hem valorat diferents opcions i diferents possibilitats. En alguns casos la suma era possible i en d'altres, per omissió, no ho ha estat. La decisió que hem pres no ha estat senzilla. Però creiem que és el millor per Sant Just.\nEn els últims temps les nostres diferències amb el PSC s’han fet més evidents. Diferències de concepte, polítiques, de maneres de fer. Unes diferències que si bé\nsempre han existit també és cert que s’han pogut anar aproximant en base al diàleg i la negociació, la pedra angular de la política i del progrés de les societats, fins arribar a punts d’acord comuns que ens han permès seguir treballant aquests últims anys.\nEsquerra Republicana la formem persones amb una forta determinació i ens considerem un equip compacte on, sempre i en tots els casos, és l’equip i no les individualitats el que fan funcionar la maquinària. Els èxits i els fracassos són compartits. És en base a aquesta determinació que ens caracteritza, en la nostra creença ferma en el diàleg i la negociació (i sí, també i sobretot amb aquells que no pensen com nosaltres), que és essencial tornar a posar la política al centre de les decisions.\nI amb un govern en minoria i una oposició en majoria ens en caldrà molta, de política. De diàleg i de negociació. De transparència, eficiència i d’una relació més\nsòlida i estreta amb la ciutadania que representem.\nSi l’Equip de Govern demostra aquestes actituds i les comparteix, ens trobarem. No enganyem a ningú. Des de la oposició seguirem mantenint la manera de fer que ens ha caracteritzat en els nostres anys al Govern: treball, compromís, confiança, solidaritat i esforç. Però, i per sobre de tot, oberts i dialogants, amb ganes de col·laborar i buscar millores en tots els projectes locals que puguem. No en va, els coneixem tots i molts porten la signatura d'Esquerra Republicana.\nSi aquest Equip de Govern treballa deixant-se la pell per reforçar, desenvolupar i garantir més i millors fermes polítiques de suport social; l’accés universal als serveis municipals; el suport al teixit social i associatiu, que tanta feina fa en favor de la cohesió social i comunitària al nostre poble; per l’emancipació dels joves; l’educació al llarg de la vida; el foment de l’ocupació, de suport al comerç “KM 0” i als emprenedors; de superació dels monopolis econòmics i energètics i de millores en el transport i la mobilitat, ens trobarem.\nEn definitiva, si accepta, des de la humilitat, que ens cal un Sant Just socialment digne, territorialment connectat, compromès amb la mobilitat sostenible, mediambientalment equilibrat, econòmicament dinàmic, culturalment actiu i amb equipaments de qualitat, ens trobarem.\nDes de la oposició, igual que quan vam ser al Govern, treballarem intensament per garantir el compromís institucional amb la llibertat i els valors democràtics. Però no perdem de vista que la Independència no és una fita en si mateixa sinó l’eina principal per assolir una societat més justa. Un repte majúscul. Assumim-lo,\ndoncs, amb valentia, claredat i convicció. Des d’on toqui. Des del Govern o des de la oposició.\nReitero els agraïments i la confiança dipositada no només en nosaltres, en Jordi, la Montse i en mi mateix, sinó també en totes les persones que han format part de la candidatura i en totes les persones que han col·laborat i treballat intensament durant mesos i mesos. Persones implicades, honestes, pròximes,\ntransparents i compromeses.\nPer part dels regidors i regidora d'ERC teniu el compromís que serem proactius i propositius. Creiem que és important que, per la bona governabilitat del nostre poble, existeixi un punt de sintonia i de confiança mútua entre Govern i oposició, per proposar i no per destruir. Sempre, evidentment, des dels respectius punts de\nvista polítics. Si els podem compartir, perfecte. Sinó, toca dialogar, debatre, buscar punts en comú i potenciar-los.\nDes d’aquí, desitgem sort i encerts per a tothom en les seves tasques.\nBona tarda i moltes gràcies.\nMoltes gràcies i bona tarda.


Galí inicia el seu segon any en l'Alcaldia amb el repte immediat de transformar la Vila d'Almassora\nEls arquitecte de la reforma presenten demà el disseny en una reunió oberta a millores\nL'alcaldessa d'Almassora, Merche Galí, compleix avui el seu primer any al capdavant del consistori local, marcat per la concessió dels fons Feder de la Unió Europea, que afectaran també a la transformació de la Vila, repte que demà es trasllada a la ciutadania. El Museu Municipal acollirà la reunió oberta al veïnat en la qual participaran els arquitectes encarregats del disseny, que arreplegaran també les propostes dels residents para, en la mesura del possible, integrar-les en el projecte definitiu.\n"Des del principi vam dir que la reforma ha de comptar amb el vistiplau del veïnat, que és qui coneix les manques i sàpies quin model de barri vol tenir, per la qual cosa la reunió de demà ha de ser definitiva per a garantir la seua participació", ha assenyalat l'alcaldessa en el seu primer aniversari al capdavant de l'executiu local. Tal com ha destacat, la transformació de la Vila començarà pel carrer Sant Joaquim i s'anirà estenent per fases per a reduir les molèsties.\nA més, les obres hauran d'adequar-se al calendari de celebracions patronals per a no solaparse amb els esdeveniments que programa el municipi en aquest espai. "La Vila té unes característiques molt concretes que ens obliguen a ajustar-nos a un calendari estricte d'obres, que en aquest cas començaran després de les festes d'octubre, en l'últim tram de l'any", ha indicat l'edil.\nLa ciutadania aportarà demà les seues idees a la redacció d'un projecte que ha costat 11.858 euros per a la reforma de 2.400 metres quadrats del casc antic. Com altres línies d'actuació per a la transformació urbanística d'Almassora, la remodelació de la Vila també està inclosa en l'estratègia EDUSI, inicialment estimada en 850.000 euros, i que comptarà amb la subvenció de la Unió Europea per a la revitalització del barri.\nA més de la transformació d'aquest barri, Galí ha destacat altres actuacions de la legislatura com la creació del primer Parc d'Educació Vial, la remodelació de tots els parcs infantils, la Unitat de Respir per a familiars de malalts d'Alzheimer, el Pla d'Igualtat del consistori, l'ampliació de la biblioteca municipal, el trasllat del Museu del Joguet a l'Espai Mercat o el carril bici en Boqueras.\nTambé s'ha referit al pla pilot de recollida de brossa orgànica, la implantació de la xarxa wifi en espais gratuïts, les obres del carrer Sant Jaume, la construcció del pavelló de gimnàstica, reducció del deute, la conversió d'un solar abandonat en el nou Darremur Orgànic, la instal·lació de leds i enllumenat de baix consum, el programa Edificant, l'ampliació del contracte de neteja urbana o el projecte pioner per a dotar de desfibril·ladors a edificis públics. "Queda molt per fer, però les ganes de seguir treballant per Almassora estan intactes", ha considerat.


En engegar els primers treballs de la Xarxa El Perfil dela Ciutat (ara fa més de 10 anys), vam diferenciar entre el què són indicadors socioeconòmics (els que mesuren poblacions senceres i el seu comportament) i els que són purament de gestió (aquells que es deriven de la medició del desenvolupament de polítiques o accions públiques). Aquella distinció, de cara al seu ús, no era ni és gens baladí en determinar la robustesa dels instruments i la seva consideració metodològica. Malgrat això, ja llavors vam comprovar que aquell discerniment, a la pràctica, no és tan clar, i com, en alguns casos, a falta d’aquells que es podrien obtenir d’un cens al 100% de la població, s’eleven a la categoria d’indicador socioeconòmic els que en realitat es construeixen amb observacions que provenen de la mesura de l’acció pública. En alguns casos, doncs, els estadístics/indicadors de gestió són subsidiaris d’una informació censal actualitzada inexistent. Aquest és el cas del càlcul la taxa d’atur mensual dels municipis, per a la qual es pren habitualment com a numerador el nombre de persones inscrites a les Oficines de Treball i que es considera que la seva ocupació principal és trobar feina. En aquest cas, el numerador no prové d’un cens o padró, sinó d’un registre de gestió de l'Administració Pública; així, per tant, en essència, aquella taxa és un indicador de gestió.\nL’estudi de l’evolució de la ciutat en els seus diferents aspectes ens ha portat a situar senzills pilots d’alerta que adverteixin periòdicament de les desviacions. Han d’esdevenir, per tant, eines de capçalera per a la gestió pública local, en funció principalment a la informació socioeconòmica, sobreentenent-se que, si els grans paràmetres de la qualitat de vida són favorables o avancen en el bon sentit, la gestió ha estat la correcta, i viceversa. Malgrat això, hom sap que hi ha factors exògens que incideixen sobre el territori que no estan sota control dels gestors i que la tendència simplista és la seva identificació amb la gestió dels poders locals. El Perfil dela Ciutat, doncs, pren una especial rellevància en l’avançada de l’avaluació de les polítiques públiques generals. Així s’ha posat de relleu en les discussions dela Xarxa, fins al punt de propiciar diverses vegades la seva integració en bateries d’indicadors de gestió dels serveis de les administracions públiques, com la que a l'inici del present segle endegà la Fundació Carles Pi i Sunyer o com els que hem arribat a apuntar alguns de nosaltres ja fa força temps sobre aspectes eminentment socials (vegeu p.e. OEST, La mesura de l'exclusió..., 1995).\nEn qualsevol cas, es posa de manifest l’entroncament necessari dels indicadors de ciutat amb la seva més ferma vocació avaluadora, quan ara, més que en cap altre moment, és necessari desplegar processos avaluadors per tal de prioritzar accions i millorar l’execució de les polítiques públiques, des d’una perspectiva endoformativa, regenerativa, que és la base de les "organitzacions que aprenen", per a les quals la cultura de l’avaluació (i per tant de la mesura de les accions) és essencial. Es tracta ara de propiciar la imbricació dels estadístics i indicadors que per a nosaltres són bàsics amb els que alimentarien l’avaluació de polítiques i accions de les administracions a les que servim, i d’assentar les bases de la seva consideració ja en el moment de concretar-ne els objectius, com en l’anàlisi dels seus resultats i d’impacte sobre el territori. Es tracta d’obtenir mesures rellevants, precises i fiables que monitoritzin convenientment la implementació i donar valors de l’eficiència, efectivitat i l’eficàcia de les polítiques, mitjançant, molt probablement, allà on sigui possible, l’assaig de pautes de medició segons la tipologia d’accions; intervenint, per tant, en la (re)definició de les pròpies accions, dels seus objectius, com a l’element més bondadós i constructiu d’una cultura de l’avaluació.\nPer exemple, l'impacte d’un pla d’ocupació local de 400 treballadors per part d’un municipi mitjà com Sabadell o Terrassa pot suposar la reducció de 0,5 punts l’atur registrat. Estarem apuntant, doncs, un simple indicador del resultat al curt termini que té evidentment una traducció en termes de recursos esmerçats i ens pot mostrar quin és el cost que pot suposar per al municipi, en termes dineraris, de la reducció de l’atur. O també, a la inversa, calcular el cost econòmic i o social de la inacció dels poders públics en aquesta matèria.\nSobre la taula hi ha diversos reptes encara no del tot resolts (i que queden a la discreció i savoire faire del bon avaluador), especialment els relacionats amb la metaavaluació (l’avaluació de l’avaluació) com la integració de les observacions no quantitatives en el sistema d’informació. Molt en especial, sobre les xarxes de relació, que ens poden facilitar valors relatius, però tremendament significatius, com a la satisfacció de la població o dels actors, pel que fa a l'accountability, a l’aprenentatge, a la percepció de millora i a la confiança en adoptar un determinat projecte, a la seva sostenibilitat en el temps, a la generació de cohesió social, de justícia territorial, d’efectes multiplicadors, de coalicions i cercles virtuosos, etc; incorporant en tots ells el feed-back crític, especialment sobre la formació de les polítiques i el desenvolupament de processos i els seus reajustos, que interessen directament conceptes recomanables d'una moderna governança, com la transparència, la participació o la corresponsabilitat.\nGirona població santa coloma de gramenet perfil de ciutat enquesta Grameimpuls sostenibilitat granollers perfil de la ciutat ocupació Demografia registres administratius activitat econòmica mercat de treball estadística atur rubí indicadors Habitatge Metodologia


La N-II suspèn, la B-20 i la C-32 aproven amb nota - La Local Tiana | La Local Tiana\nLa N-II suspèn, la B-20 i la C-32 aproven amb nota\nUn estudi del RACC demostra que la N-II, juntament amb la N-340 són les pitjors carreteres de Catalunya. Una inversió en les carreteres podria evitar 1.400 morts o ferits greus en els propers 20 anys\nB-20 C-32 estudi maresme Montgat N-340 N-II Punts Negres RACC tiana\nSergi Quevedo | 18/07/2014 a les 12:51 0\nEl nou estudi del RACC explica quines són les actuacions prioritàries en la millora de les carreteres catalanes. Segons aquest informe, es podrien evitar fins a 1.400 morts o ferits greus en els propers 20 anys. Una d’aquestes vies és la que passa per la costa del Maresme, la N-II. La inversió necessària, en aquest cas, seria de 5.300.000 euros. A més, també parlen de la N.340. Aquestes dues carreteres són titularitat del Ministeri de Foment.\nD’altra banda, també hi ha notícies positives sobre les vies que utilitzen els veïns i les veïnes de Tiana. L’autopista del Maresme, la c-32, i la B-20, que passa pel poble, són de les carreteres més ben valorades.\nEl RACC ha presentat aquest informe sobre la xarxa viària catalana i analitzat sota el protocol IRAP (International Road Assessment Programme), que té un enfocament relacionat amb la prevenció de riscos abans que es produeixi l’accident de trànsit. D’aquesta manera, ja no és només possible plantejar una gestió de la seguretat viària sota criteris reactius, sinó que cal actuar en funció dels riscos detectats, abans que es produeixi l’accident de trànsit.\nL’objectiu d’aquest estudi és impulsar millores a la xarxa principal de carreteres de Catalunya (5.000 Km) sota uns criteris de màxim retorn (en vides salvades) al mínim cost. Per aconseguir-ho es proposa un llistat d’esquemes de millora de la seguretat viària centrats en el manteniment de la infraestructura.


ÀGORES (debats i tertúlies)\nVegeu també les Àgores Virtuals\nConstantment, la dinastia borbònica tota, de cap a peus i del primer membre a l'últim han maltractat els catalans. O no? Des de l'11de setembre de 1714 fins avui han fet mèrits perquè els dediquem una bona àgora.\nT'esperem el proper dia 30 de març de 2022 (dimecres) al Pebre. Socis i sòcies, vinet pagat.\nDimecres 23 de febrer de 2022 a les 19 h\nEl fenòmen "influencer"\nVolem debatre sobre aquest nou canal d'informació, de màrqueting, de... no-sabem-ben-bé-qué, que són les persones que a través de les xarxes socials es converteixen elles mateixes en autèntics canals d'informació i que marquen modes i difonen valors.\nLloc: El Pebre\nEl éxito del fenómeno influencer explicado por la psicología [ENLLAÇ[\n¿Cuánto tiempo le queda al fenómeno 'influencer'? [ENLLAÇ]\nÚLTIMES ÀGORES PRESENCIALS\nDimecres 24 DE NOVEMBRE de 2021 19 h\nSalvador Casas, 8\nDimecres 27 d'octubre de 2021 19 h\nLGTBIQUÈ? (Et perds amb tants noms?)\nLloc: El Pebre (Carrer Salvador Casas, 8)\nAmb la Col·laboració de la Xarxa SAI\nPerspectiva de gènere , persona intrasexual, violència masclista, de gènere, "fer el trànsit", orientació sexual, homofòbia, androgínia, assetjament, cisgènere, gènere fluid, identitat sexual, Queer, heteropatriarcat, violència simbòlica... són mots i conceptes, comportaments i percepcions que fa vint anys no se sentien. Les generacions anteriors a les de 1990 van desorientades... Volem parlar-ne entre tots i totes. Ens hi acompanyaran membres de la xarxa SAI.\n24 de setembre de 2021 19 h\nL'actitud davant l'exili i l'acollida:\na propòsit de les crisis de Síria a Afganistan\nc/ Anselm Clavé, 100


Atenció al nadó | Paraules Tendres\nPsicologia, logopèdia i atenció al nadó\nParaules Tendres oferix atenció i estimulació primerenca per a nadons i, a més a més, tres serveis relacionats amb l’atenció al nadó: tractament anticòlic, massatge infantil i baby-signes.\nEls tractaments anticòlics van dirigits a nadons de 0 a 5 mesos que patixen episodis de còlics o estrenyiment causats per la immaduresa del seu sistema digestiu. El tractament consta d’un mínim de 3 sessions i la seua eficàcia és del 90% dels casos.\nParaules Tendres oferix periòdicament tallers en grup dirigits a pares/mares amb els seus nadons tant de massatge infantil com de baby-signes. El massatge infantil seguix el programa de l’Associació Internacional de Massatge Infantil (AEMI-IAIM) i estreta els vincles afectius paternofilials.\nEls tallers de baby-signes se basen en la metodologia de signes que usen en països com a EEUU i Anglaterra des dels anys 80. Es tracta de signes adaptats a la cognició i motricitat dels nadons a partir dels 6 mesos. El seu ús reduïx la frustració dels xicotets brindant-los l’oportunitat de comunicar-se amb tu abans de que puguen parlar. Està demostrat científicament que l’ús de baby-signes fomenta l’adquisició del llenguatge oral.\nEls tres serveis estàn disponibles com a regal de naixement. En la nostra pàgina de facebook, que trobaràs en la secció de Contacte, publiquem les dates de celebració dels pròxims tallers.\nNo dubtes a demanar-mos informació d’allò que t’interesse.


Robles hauria donat fons reservats de l'Estat a la Casa del Rei en metàl·lic\nSegons el diari 'Abc', hauria sigut durant l'etapa al ministeri de l'Interior de l'actual ministra de Defensa\nLa ministra de Defensa, Margarita Robles, durant una intervenció al Congrés de Diputats. JUAN CARLOS HIDALGO / EFE\nMadridL'actual ministra de Defensa, Margarita Robles, hauria lliurat 60 milions de pessetes anuals en metàl·lic provinents dels fons reservats de l'Estat a la Casa del Rei mentre va ser la número 2 del ministeri de l'Interior, entre els anys 1994 i 1996, amb Felipe González com a president del govern espanyol. Segons publica aquest dilluns el diari Abc, Robles feia lliuraments de cinc milions de pessetes mensuals en metàl·lic per "no deixar-ne rastre". Aquesta informació l'hauria revelat l'exministre socialista Antoni Asunción en una conversa amb l'exdirector del Centre Superior d'Informació de la Defensa, Emilio Alonso Manglano, el desembre del 1994.\nAbans de recórrer als pagaments en metàl·lic, Asunción explica que el ministeri de l'Interior lliurava talons del Banc d'Espanya de cinc milions de pessetes mensuals a la casa reial a càrrec dels fons reservats. Però a partir del 1994 es va decidir canviar els talons pels diners en efectiu, cosa que va molestar la família reial, perquè no li agradava rebre donacions en metàl·lic. Segons apunta la conversa entre Asunción i Manglano, l'actual ministra de Defensa els ho va argumentar dient que, d'aquesta manera, els moviments de diners no quedaven registrats.\nA la conversa, Asunción i Manglano també es neguitegen pel fet que la jutge que instruïa el cas de l'ex director general de la Guàrdia Civil, Luis Roldán, tingués a les seves mans els talons atorgats a la casa reial, perquè el Banc d'Espanya els va lliurar juntament amb els que estaven relacionats amb Roldán. L’exdirector de la Guàrdia Civil va ser condemnat per haver robat dels fons reservats de l’Estat. Així, acusen el Banc d'Espanya d'haver vulnerat la llei de secrets oficials a l'haver lliurat aquests talons provinents dels fons reservats i que estaven relacionats amb la casa reial.\nEl PSOE s'absté de valorar la qüestió\nArran d'aquestes informacions, el PSOE, per boca de la futura portaveu al Senat, Eva Granados, ha evitat fer-ne cap valoració. "Estic segura que la ministra donarà les informacions pertinents", s'ha limitat a dir en roda de premsa. La ministra Robles, però, ha mantingut el silenci durant tot el dia.\nEn canvi, des de les files de Podem, el coportaveu Pablo Fernández ha considerat que tot plegat era una "mostra més de la total opacitat i falta de transparència que envolta la casa reial". En aquest sentit, s'ha mostrat contrari a la possibilitat que el govern espanyol doni més diners a la Casa del Rei a través dels fons reservats, perquè creu que l'assignació prevista als pressupostos generals de l'Estat és "suficient". Fernández ha aprofitat el cas per tornar a carregar contra el seu soci de govern per posar-se al costat del PP i Vox i vetar la creació d’una comissió d’investigació al Congrés perquè aclareixi les “corrupteles” del rei emèrit.\nPer la seva banda, ERC ha demanat directament la compareixença al Congrés dels ministres de l’Interior, Fernando Grande-Marlaska, i també de la mateixa ministra de Defensa, Margarita Robles, perquè donin explicacions sobre aquesta qüestió. Els republicans volen que expliquin “la legalitat” de la gestió econòmica que s’efectua en el ministeri de l’Interior. És a dir, que tots dos aclareixin si els pagaments que Robles hauria fet a la casa reial en metàl·lic, eren legals o no. També el portaveu de Junts al Senat, Josep Lluís Cleries, ha sol·licitat la compareixença de Robles a la comissió d'interior del Congrés amb el mateix objectiu.\ndemana la compareixença de la ministra Robles perquè doni explicacions sobre el pressumpte lliurament de 5 milions de pessetes mensuals dels Fons Reservats a la Casa Reial, quan ostentava el càrrec de Secretària d'Estat de l'Interior.\ncasa reial espanyola Margarita Robles


Ajuntament de Premià de Mar - Noves mesures d'obertura d'activitats i de mobilitat\nNoves mesures d'obertura d'activitats i de mobilitat\nAvui dilluns han entrat en vigor noves mesures que flexibilitzen les restriccions existents per evitar contagis de la COVID-19. Les noves mesures, aprovades pel PROCICAT i anunciades la setmana passada pel govern de la Generalitat, fan referència als àmbits de la mobilitat, la restauració, el comerç, l'ensenyament i l'esport. La resta de restriccions es mantenen en vigor com fins ara.\nEl confinament municipal passa a ser comarcal. Això vol dir que qualsevol persona podrà moure's dins de la seva comarca, en el nostre cas el Maresme, i no només limitant-se al municipi de residència com fins ara. Es manté, però, la restricció d'entrar o sortir de Catalunya si no és per causa justificada.\nBars i restaurants continuen podent obrir només per servir esmorzars i dinars, però guanyen una hora en cada franja. Així, podran servir esmorzars de 7.30 a 10.30 h i dinars de 13.00 a 16.30 h. La resta del dia, fins a les 22 h, poden servir per recollida en el local i poden repartir a domicili fins a les 23 h.\nEn aquest àmbit, les llibreries s'incorporen al llistat d'equipaments culturals i, per tant, poden obrir amb normalitat.\nEls primers cursos de la universitat podran recuperar parcialment les classes presencials.\nPodran fer-se les activitats extraescolars i esportives que es realitzin als centres educatius amb els grups estables de convivència de les activitats lectives.\nEls equipaments esportius en espais tancats, com és el cas del CEM-Premià, poden obrir amb un 30 % de l'aforament i amb cita prèvia. Es poden fer activitats grupals amb un màxim de 6 persones i l'ús de la mascareta és obligatori.\nAquestes mesures tenen una vigència de 14 dies, fins al diumenge 21 de febrer.


Els voluntaris fan una formació sobre risc d'allaus i rescat de muntanya - Comapedrosa Andorra\nEls voluntaris fan una formació sobre risc d’allaus i rescat de muntanya\n16 gen. Els voluntaris fan una formació sobre risc d’allaus i rescat de muntanya\nPosted at 11:34h in Notícies Voluntaris\tby\tCristina Rodrigues 0 Comments\nEls voluntaris de Comapedrosa Andorra van fer una formació sobre risc d’allaus i rescats a la muntanya el passat dissabte, 11 de gener. La formació va estar impartida per dos efectius del cos de bombers, que van explicar tot sobre precaucions, prevenció de riscos i protocol d’actuació en cas d’allau.\nA la formació, que hi va comptar amb una quinzena de voluntaris, els assistents van aprendre a utilitzar les principals eines que s’utilitzen a l’hora de rescatar una persona que ha quedat soterrada per la neu: el DVA, la sonda i la pala. En primer lloc, es va realitzar una clase teórica per repassar conceptes amb els voluntaris i, posteriorment, aquests van tenir l’oportunitat de posar en pràctica aquests coneixements a les pistes de Vallnord Pal-Arinsal, en una zona per la qual passarà la Copa del Món, prop del bar Igloo. Els voluntaris van aprendre a buscar una persona amb el DVA i també el procediment per treure la neu en el moment del rescat per tal de fer-ho de la manera més ràpida possible.\nEls bombers van recordar els voluntaris que una ràpida actuació té una importància vital a l’hora de rescatar amb vida una persona que ha estat víctima d’un allau. Segons van explicar, les possibilitats de supervivència de la persona que ha quedat soterrada per la neu es redueixen notablement després de 15 minuts i el risc de mort augmenta exponencialment a mesura que van passant els minuts. Per aquest motiu, els efectius van insistir en la necessitat que els voluntaris coneguin el procediment de rescat i el portin a terme correctament en cas que es produeixi un accident.\nD’aquesta manera, els voluntaris de Comapedrosa Andorra continuen formant-se i adquirint els coneixements necessaris per fer front a la Copa del Món, que arribarà a Andorra en menys de deu dies.


5 NOTÍCIES + 5 IMATGES DE SANT FELIU – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\n5 NOTÍCIES + 5 IMATGES DE SANT FELIU\nBy Paul Marca|2018-09-26T07:53:56+02:0026 de setembre de 2018|Sense categoria|Comentaris tancats a 5 NOTÍCIES + 5 IMATGES DE SANT FELIU\nDIA DEL VOLUNTARI DE CREU ROJA\nAquest dissabte 29 de setembre, Creu Roja Sant Feliu de Guíxols-Vall D’aro organitza una jornada de portes obertes i dia del voluntari de 10 del matí a 6 de la tarda.\nA partir de les 11 del matí s’obre l’acte institucional amb Jordi Roca. Seguidament Begoña Piedra parlarà del voluntariat i la seva experiència en la Intervenció Social.\nTancarà l’acte l’alcalde de Sant Feliu, Carles Motas.\nA continuació hi haurà una actuació del cantautor Sé i copa de cava pels assistents.\nDe 13 a 15 hores fideuà popular i a les 16 hores, sorteig d’obsequis gentilesa dels botiguers de la zona.\nLes activitats tindran lloc a la seu de Creu Roja a la carretera de Palamós.\nPRESENTACIÓ DEL LLIBRE DE LOLI PEINADO A LA BIBLIOTECA\nL’obra d’aquesta treballadora familiar es titula Rompe tu cascAróN y brillA: cuando decides romper con tus miedos algo mágico sucede en ti.\nLa presentació anirà a càrrec d’Esther Martínez, responsable del Centre Infantil i Familiar Ohana i de Marce del Río, llibretera de la llibreria Nobel.\nTindrà lloc a les 7 de la tarda d’aquest divendres 28 de setembre a la Biblioteca Pública Octavi Viader i Margarit.\nCAMPIONAT DE NATACIÓ AMB ALETES\nAquest dissabte 29 de setembre, a partir de les 9 del matí, tindrà lloc el Campionat de Catalunya Gran Fons de Natació amb Aletes. Serà a la badia de Sant Feliu. Les distàncies són 1000, 2000, 3000 i 3×1000 metres.\nÉs una activitat organitzada pel Club Aquàtic Xaloc amb l’ajuntament de Sant Feliu, FECDAS i la Diputació de Girona.\nRoser Capdevila presenta aquest dissabte dia 29 a la Casa Irla La nena que volia dibuixar, que és un retrat de la vida quotidiana durant el primer franquisme, des de les manies, aficions i rutines de cada membre de la família.\nL’artista, nascuda a punt d’acabar la Guerra Civil, ha mantingut frescos a la memoria els detalls significatius, el matís precís i les anècdotes reveladores que expliquen com era el país i la gent.\nTindrà lloc a partir de les 7 de la tarda. L’entrada es gratuïta.\nPROPERS CONCERTS A LA SALA TZVR\nDivendres 28 de setembre a les 21:30 actuació de Cigüeña des de València. Passen per l’Atzavara per presentar el seu nou treball. Els acompanyen els Pitt Marvel de Sant Feliu.\nDiumenge 30 de setembre a les 18:30 música amb Chickin des d’Atenes. És una forma que evoluciona amb el temps, ocupant el seu espai vital i expressiu necessari, tot negant qualsevol predicció. També FF & The Machine de Sant Feliu amb Charlie Blake, veu i machine, i Xavi Lloret, baix i guitarra elèctrica.\nActuacions a la Sala TZVR de la carretera de Palamós 266 de Sant Feliu de Guíxols.


Linedance Country: Mad About You\nTemps: 54 - Parets: 4\nAutor/a: Glòria Xalma i Josep Ponsà, 2003\nBrad Paisley - I've been better\nGeorge Strait - Amarillo by morning (Lletra cançó)\nPep Sala- Nina de Mallorca\nPosició inicial de two-step (parella mirant-se, mà dreta de la noia agafada a l'esquerra del noi, la dreta del noi a la cintura de la noia i l'esquerra de la noia a l'espatlla del noi)\n1 a 4.\nNOI: 3 passes endavant començant amb la dreta fent 1/2 volta a la dreta. Pausa\nNOIA: 3 passes enrera començant amb l’esquerra fent 1/2 volta a l’esquerra. Pausa\n5 i 6.\nNOI: Shuffle amb l'esquerra cap endavant\nNOIA: Shuffle amb la dreta cap enrera\n7 a 12.\nEs tornen a repetir els passos explicats fins ara tant pel noi com per la noia\n13 a 16.\nNOI I NOIA. Volta sencera cap a l'esquerra en 3 temps i pausa\n17 i 18.\nNOI: Shuffle cap enrera amb l’esquerra\nNOIA: Shuffle cap endavant amb la dreta\nNOI I NOIA. Volta sencera cap a la dreta en 3 temps i pausa\n23 i 24.\nNOI: Shuffle cap endavant amb l’esquerra\nNOIA: Shuffle cap enrera amb la dreta\n25 a 28.\nNOI: Bàsic cap a la dreta amb 1/4 de volta cap a l’esquerra\nNOIA: Posem l’esquerra cap a l’esquerra fent 1/4 de volta, creuem la dreta per davant\nde l’esquerra, descreuem l’esquerra cap enrera i la dreta al costat\n29 i 30.\nNOI: Shuffle lateral cap a l’esquerra\nNOIA: Shuffle lateral cap a la dreta\n31 a 34.\nNOI: Jazz box movent-se endavant fins arribar al costat de la noia\nNOIA: 1/2 volta cap a l’esquerra en 4 temps\nAquí la mà esquerra de la noia queda agafada amb la dreta del noi per darrera, i la dreta de la noia queda agafada amb l’esquerra del noi per davant.\n35 i 36.\nNOI I NOIA: Shuffle lateral cap a l’esquerra\n37 a 40.\nNOI: Bàsic cap a la dreta\nNOIA: Bàsic cap a la dreta fent 1 volta sencera cap a la dreta\nAmb aquests darrers temps descreuem les mans i ens quedem agafats amb les dretes per darrera per sobre l’espatlla i les esquerra per davant.\n41 i 42.\nNOI I NOIA: Shuffle endavant amb l’esquerra\n43 a 46.\nNOI I NOIA: Rock step endavant amb la dreta (2 temps), fem un pas amb la dreta fent 1/4 de volta cap a la dreta (1 temps). Pausa\nAquí la noia queda davant del noi i d'esquena.\n47 i 48.\nNOI I NOIA: Creuem l’esquerra per davant de la dreta i fem un shuffle amb l’esquerra\nen diagonal cap a la dreta\n49 a 52.\nNOI: Fa 3/4 de volta al voltant de la noia per la dreta per posar-se davant d’ella mirant-la.\nNOIA: Jazz box amb la dreta fent 1/4 de volta cap a l'esquerra\n53 i 54.\nNOI: Shuffle endavant amb l’esquerra\nNOIA: Shuffle enrera amb la dreta\nEtiquetes de comentaris: 4, 54, Glòria Xalma, Josep Ponsà


Arxius de Saint Gobain Glass | Diari La República Checa\nIndústria intercedirà per evitar el tancament de Saint-Gobain Glass\nEl Ministeri intercedirà per evitar el tancament\nEl Ministeri d’Indústria s’ha compromès a intercedir amb la direcció de Saint–Gobain a la Mediterrània per estudiar alternatives al tancament de la divisió Glass de la fàbrica de l’Arboç, segons ha anunciat l’alcalde del municipi, Joan Sans.\nEl batlle s’ha reunit aquest dilluns telemàticament amb el secretari general del Ministeri, Raül Blanco, i ha assegurat que li ha garantit que contactarà directament amb la cúpula de la multinacional cristallera per buscar solucions davant la seva intenció de tancar part de la planta de l’Arboç.\nSans també ha apuntat que Blanco ha ofert col·laboració del Ministeri amb els ajuntaments de l’Arboç i Banyeres del Penedès per afrontar la marxa de Glass si aquesta s’acaba materialitzant.\nEls empleats de Saint-Gobain Glass tallen l’N340 a l’Arboç\nEls treballadors de S-G Glass durant la concentració\nEls treballadors de Saint–Gobain de l’Arboç s’han manifestat aquest diumenge per denunciar el tancament de la divisió Glass de la cristalleria. La protesta, que ha aplegat unes 400 persones, ha arrencat davant de la planta i ha recorregut un tram de l’N-340 al seu pas pel municipi penedesenc.\nLa mobilització ha rebut el suport dels alcaldes i diputats de la comarca que s’han sumat a la marxa en una segona capçalera. El president del comitè d’empresa, José Alberto Garcia, ha celebrat que tota la plantilla hagi secundat la vaga indefinida, iniciada aquesta matinada. “Ens enfrontem a l’empresa amb molta més força i amb un missatge clar: que els treballadors estan disposats a lluitar”, ha defensat.\nEls manifestants s’han aplegat a les sis de la tarda a les portes de la fàbrica, on han rebut el suport dels alcaldes de la comarca, com ara el del Vendrell, de Banyeres del Penedès o el de l’Arboç. També han intervingut en els parlaments el vicepresident de la Diputació de Tarragona, Quim Nin, o les diputades al Parlament d’ERC i de Podem, Lluïsa Llop i Yolanda López, respectivament.\nCapçalera de la manifestació a S-G Glass\nTot seguit, els manifestants han marxat direcció a l’N-340 al crit de ‘No al tancament’ de la planta, amb pancartes i cartells reivindicatius, al ritme d’una batucada. Els treballadors han tallat aquesta via i han recorregut uns tres quilòmetres al llarg de la marxa. La protesta, que ha durat unes dues hores, l’han encapçalat els representants sindicals, seguits dels alcaldes i diputats en una segona capçalera.\nEl president del comitè d’empresa, José Alberto Garcia, ha defensat que la divisió Glass és viable i ha denunciat la postura de la direcció de la multinacional. “Segons el departament tècnic de l’empresa a aquest forn encara li queda un any i mig de vida, això vol dir que fins a final d’any del 2021 i fins i tot del 2022 es podria allargar; ens volen tancar abans d’hora. Demanem que continuï durant la via útil i la reconstrucció del forn”, ha reclamat.\nGarcia també ha denunciat que el cessament de l’activitat de la divisió Glass no només suposaria l’acomiadament de 122 treballadors directes, sinó dels treballadors i empreses subcontractades. A més, ha apuntat que el tancament parcial acabaria posant en dubte la continuïtat de l’altra planta de l’empresa a l’Arboç, la divisió Sekurit, on treballen 260 persones. “Parlem de mil treballadors amb les seves respectives famílies”, ha indicat Garcia.\nREDACCIÓ2 Setembre, 2020\nEls treballadors de Saint-Gobain Glass anuncien una vaga indefinida\nEls empleats anuncien una vaga indefinida\nEls treballadors de Saint–Gobain Glass de l’Arboç començaran el pròxim diumenge 6 de setembre una vaga indefinida per protestar pel tancament de la fàbrica anunciat fa uns dies per la direcció de la companyia.\nAquest dimecres hi ha hagut una reunió de mediació per intentar evitar la vaga a la delegació del departament de Treball a Tarragona entre els membres del comitè d’empresa i representants de la companyia, que hi han participat telemàticament. La trobada no ha permès acostar posicions.\nEls empleats lamenten que la multinacional no fa cap gest i demanen el suport de les administracions per intentar evitar la clausura.\nAcaba sense èxit la reunió entre treballadors i Saint Gobain Glass\nTensa primera reunió entre empresa i empleats\nLa reunió d’aquest dimarts entre treballadors i responsables de la planta de Saint–Gobain Glass de l’Arboç ha acabat sense que les posicions s’hagin acostat. El president del comitè d’empresa, José Alberto García, ha lamentat que l’empresa encara no els hagi donat raons coherents que justifiquin el tancament.\n“Han fet un informe pericial sobre per què tanquen, però només ens han deixat veure un resum. Diuen que les causes no són econòmiques però pel que hem vist de l’informe, tot porta a fer que és per motius econòmics”, ha explicat. La companyia va anunciar la clausura de la divisió Saint–Gobain Glass aquest cap de setmana, que deixaria sense feina 122 treballadors directes i uns 100 més d’indirectes.\nLa trobada d’aquest dimarts ha estat tensa i des dels sindicats s’han plantejat abandonar-la quan la companyia no ha volgut facilitar l’informe pericial, tal com ha concretat García. “És una vergonya. Queda més d’un mes de negociació i no ens donen l’informe”, ha emfatitzat el president del comitè.\n“Volen jugar a despistar. Venen amb molta mala intenció. Acomiaden a 250 persones i no sabem per què”, ha afegit. En la reunió hi han estat presents representants dels treballadors, així com el director industrial, el cap i el director de recursos humans, advocats de la companyia i membres de l’empresa de peritatge.\nEls treballadors de Saint Gobain Glass faran vaga indefinida\nEls treballadors de la fàbrica Saint–Gobain a l’Arboç faran vaga parcial indefinida a partir del 7 de setembre per exigir a la direcció que freni el tancament anunciat a la divisió Glass. És l’acord principal que ha pres de forma unànime l’assemblea de treballadors celebrada aquest divendres al migdia, que ha reunit prop de 300 persones en dues convocatòries celebrades a les portes de la fàbrica.\n“És l’únic camí que pot fer que la direcció retrocedeixi”, el president del comitè d’empresa, José Alberto García González. A banda de la vaga, la plantilla ha acordat desplegar diverses mobilitzacions que els sindicats estan acabant de perfilar. El comitè recorda que el tancament de la divisió Glass suposarà acomiadar 120 treballadors, mentre indirectament veuen perillar la continuïtat de la divisió Sekurit, on hi ha contractades 260 persones.\nUna “catàstrofe comarcal” que la plantilla vol evitar, motiu pel qual han acordat iniciar una vaga parcial indefinida a partir del 7 de setembre. Resta per concretar de quantes hores serà l’aturada diària, però asseguren que no es marquen una data final fins que l’empresa rectifiqui.\n“L’única manera amb què la direcció pot entendre’ns és si ens unim i parem la fabricació”, defensa García González, que considera que, si no es fa una vaga, “les empreses no acostumen a escoltar ni a entendre els treballadors”. A banda de l’aturada, l’assemblea també ha acordat fer talls de carretera a l’N-340 i diverses marxes lentes al Baix Penedès.\nCCOO rebutja el tancament de la planta de Saint Gobain a l’Arboç\nCCOO assegura que la planta és rentable\nLa divisió d’Indústria de CCOO rebutja la decisió de Saint–Gobain de tancar una de les fàbriques que té a l’Arboç. El sindicat no es creu la versió de l’empresa, que apel·la al final de la vida útil del forn de Sant-Gobain Glass per “reorganitzar” la producció davant la incertesa del mercat.\nSegons CCOO, les feines de manteniment realitzades durant els mesos de confinament garanteixen l’activitat del forn fins al 2022. A més, asseguren que la productivitat i rendibilitat de la planta “justifiquen les inversions necessàries per a donar continuïtat a l’activitat” més enllà d’aquesta data. L’ERO que l’empresa pretén començar a negociar en les pròximes setmanes afectarà 122 treballadors.\nCCOO, però, afirma que “no es resigna a la decisió unilateral de l’empresa” i aposta per la continuïtat de l’activitat. El sindicat avisa que farà “totes les accions que tingui al seu abast per garantir que això sigui així”. En els pròxims dies, les assemblees de treballadors podrien començar a definir les primeres accions per defensar els llocs de treball.


Coneixeu Sa Deixalleria de Marratxí?\nXavier Ramis | 14/09/2013 | Seccions: Al Dia, Economia i Empresa, Serveis\nL’Ajuntament de Marratxí és un dels pocs de Mallorca amb una deixalleria\nAl Polígon de Marratxí, just enfront d’on acaba el carrer Joan Capó (ara amb una rotonda que connecta el final del mateix carrer amb el principi del camí de Muntanya), es troba Sa Deixalleria. Aquest edifici es troba a un dels tres vèrtexs d’un triangle imaginari, en el que els altres dos vèrtexs serien el Centre de Salut de Muntanya i l’IES Marratxí, quedant la rotonda inscrita al seu interior. És un edifici modern que es va construir fa pocs anys (2005), i que va ser concebut ja des del primer moment, juntament amb el solar on s’ubica, com a una deixalleria, si bé no va ser fins l’any passat que va posar-se a funcionar com a tal.\nFa uns pocs dies hi varem anar de visita. Allà ens hi esperaven la regidora Cati Pocoví (Medi Ambient), el director-gerent de l’empresa municipal Marratxí XXI, Xavier Narváez i el responsable de l’empresa contractista, Melchor Mascaró, Miquel Perelló. Un poc més tard s’hi va afegir el regidor Sebastià Frau (vies i obres i contractació). Tots quatre ens varen atendre. Varem fer una visita a les instal·lacions, mentre, ara un, ara un altre, ens explicava algun aspecte o detall del que veiem o ens contestaven a les nostres preguntes respecte del què és Sa Deixalleria i que és el que allà es fa.\nUna de les primeres coses que ens varen comentar és que són molts pocs els municipis de Mallorca amb una deixalleria com la de Marratxí, ja que la majoria tenen, com fins fa poc Marratxí, un o varis punts verds, de recollida selectiva.\nInaugurat com a deixalleria fa menys d’un any\nCom ja hem comentat, l’edifici no s’havia fet servir com a deixalleria fins ara fa poc menys d’un any, concretament en novembre de 2012. Fins aquesta data Marratxí comptava amb un solar, en el mateix polígon de Marratxí, com a punt verd per a la recollida de deixalles vàries, que duien els veïnats del municipi, mentre que l’edifici de Sa Deixalleria acollia les oficines de l’Àrea de Medi Ambient. Va ser en aquell mes de novembre de l’any passat quan es va fer la posada en marxa de Sa Deixalleria, traslladant-hi tota la gestió de residus i tancant-se el punt verd. A la vegada, l’àrea de Medi Ambient es va traslladar a l’edifici municipal del camí de Son Ametller on ja s’hi ubicava la brigada municipal, quedant el solar de l’antic punt verd com a magatzem municipal.\nActualment a Sa Deixalleria s’ubiquen les oficines de l’empresa municipal Marratxí XXI i les corresponents a la concessionària de la seva gestió, Melchor Mascaró. Aquesta empresa mallorquina va resultar l’adjudicatària de la concessió administrativa per a la gestió de Sa Deixalleria, conjuntament amb les del servei de neteja viària i del servei de neteja de les àrees d’aportació, en novembre de 2012. Aquesta concessió, per un període de 3 anys, prorrogable a altres 3, va dur aparellada la posada en funcionament de Sa Deixalleria i els trasllats d’àrees esmentats.\nObert set dies a les setmana per a particulars i empreses\nUna altra de les coses que ens varen explicar és que amb aquesta posada en marxa de Sa Deixalleria, s’ha ampliat la capacitat d’emmagatzemament i gestió de residus del municipi, per la qual cosa s’ha obert la seva utilització per a les empreses de Marratxí. Ara, a més dels particulars que hi poden dur els residus que generen a casa seva, també els empresaris poden fer el mateix amb els de les seves empreses. Si bé, com es veurà més endavant, a la taula que adjuntam al final, amb certes limitacions pel que fa al tipus de residus i a les quantitats admissibles. Cal senyalar que també s’ha ampliat el tipus de residus que poden dur els particulars, respecte del antic punt verd. Per exemple ara també hi podeu dur els tubs fluorescents i les restes de pintura, que abans no eren admesos.\nTant uns com els altres ho poden fer amb un ample horari, ja que des d’aquest mateix mes de setembre, una vegada acabat l’horari d’estiu, Sa Deixalleria té obertes les seves portes cada dia, inclosos els diumenges i festius (amb dues úniques excepcions: el dia de Nadal i el de Cap d’Any), amb horari ininterromput de 8 del matí a 7 del capvespre. Amb aquest horari no hi ha excusa: el que no hi duu els seus residus és perquè no vol.\nPerò no just s’han ampliat usuaris i horaris, també s’han ampliat els serveis. Ja que ara Sa Deixalleria és més que un simple punt verd i si bé no actua al 100% com una deixalleria completa podria arribar a fer-ho. En aquests moments es fan les primeres fases de tractament de residus: la recollida/recepció i la classificació/segregació, però no el reciclatge. Amb tot, s’ha de dir que, a diferència del que succeïa abans, Sa Deixalleria és el centre de recepció de tots els residus recollits a Marratxí, cosa que no era així abans, quan algunes deixalles i residus, una vegada recollits, es traslladaven directament a TIRME.\nSeguint amb el procés, a mesura que els contenidors dels diferents tipus de materials queden plens, són transportats cap als gestors autoritzats. Aquesta operació, a més en alguns casos reporta un benefici econòmic per a l’Ajuntament, ja que els residus no són lliurats sense més, sinó que son venuts al pes al gestor/recuperador, com és el cas, per exemple, de la ferralla i altres metalls (alumini, coure, etc.).\nPrestació de diferents tipus de serveis de Sa Deixalleria\nPer tal de prestar el servei de la forma més adequada Sa Deixalleria compta amb una garita a l’entrada on tot el que dugui alguna cosa per deixar s’ha d’identificar, com a veí de Marratxí i els tipus de residus que duu. D’aquesta manera s’evita que es pugui colar algun residu que no es pugui admetre, d’acord amb la normativa vigent.\nPerò no sols funciona com a Deixalleria per als particulars i les empreses, sinó que també és el lloc de recollida de tot allò que replega el servei de neteja viària o de les diferents àrees d’aportació, com per exemple les restes de poda en saques o els voluminosos que els particulars poden demanar a l’Ajuntament que recoli als seus domicilis. D’aquesta manera són tres el diferents serveis que presta Sa Deixalleria.\nCursos de sensibilització i educació viària\nA més, a l’aula de Sa Deixalleria, organitzats per l’àrea de Medi Ambient s’imparteixen cursets de reciclatge als alumnes de tots els centres de primària de Marratxí. Els cursos tenen una part teòrica i una part pràctica i comencen amb una visita a les instal·lacions de Sa Deixalleria. Aquest dia de classe “diferent” pels nins i nines del nostre municipi es completa amb una sessió formativa d’educació viària, a càrrec de la Policia local de Marratxí, que té lloc allà mateix.\nSatisfacció dels responsables municipals\nEls dos regidors presents, Frau i Pocoví, ens varen manifestar la seva satisfacció pel que consideren un avanç en el que és la gestió municipal en l’àrea de neteja i mediambiental i també a nivell general. A més d’estar satisfets amb els canvis fets i en com es presta el servei per la concessionària, ens varen explicar que també ha suposat un important estalvi econòmic, ja que l’Ajuntament calcula que s’estalvia 156.368 € anuals amb el nous sistema de gestió que es fa des de Sa Deixalleria i mitjançant concessió administrativa. L’origen d’aquest estalvi ve donat per quatre partides diferents:\nLa reducció en el consum de carburants, motivada per la important disminució en el número de viatges amb material que es traslladava a altres llocs i que ara es centralitza a Sa Deixalleria.\nEn el manteniment i despesa corrent de Sa Deixalleria, que ara és assumida per la concessionària.\nEn la supressió del lloguer d’oficines de Marratxí XXI, que ara són, com ja hem dit, a Sa Deixalleria i que abans era a un local llogat.\nEn la venda de residus, que d’acord amb les condicions de la concessió, van cap a les arques de l’Ajuntament i no a les de la concessionària.\nI ja per acabar volem reiterar-vos que, a banda d’alguns tipus de residus, a Sa Deixalleria hi poden dur quasi de tot. Naturalment no hi podeu dur (residus no admesos) els següents:\nResidus Radioactius. Residus explosius o altament inflamables. Residus d’activitats mineres o extractives.\nRestes d’animals morts o productes procedents de decomís.\nResidus ramaders o agrícoles en grans quantitats.\nDeixalles o excrements produïts en escorxadors, laboratoris, casernes, parcs urbans…\nMedicaments i restes anatòmiques o infeccioses procedents d’hospitals, clíniques, farmàcies o veterinaris.\nResidus industrials i perillosos en grans quantitats (les quantitats màximes a aportar per aquestes indústries per a cada material s’establiran a les taxes a satisfer).\nEscombraries domèstiques o materials barrejats destinats al rebuig.\nBombones o envasos que hagin contingut gasos explosius.\nEls anteriors tipus de residus, el més normal és que no els tengueu o que ja sapigueu on depositar-los, però si no fos el cas, podeu telefonar a l’àrea de Medi Ambient per tal que vos ho indiquin. La gran majoria d’altres tipus de residus tenen cabuda a Sa Deixalleria, tal com podeu comprovar a la taula següent (teniu en compte si sou un particular o una empresa):\nPODA I FUSTES\nLINEA BLANCA SENSE CFC (forns, lavadores…)\nVOLUMINOSOS (matalassos, mobles…)\nRESIDUS ELÈCTRICS I ELECTRÒNICS (TV, mòbils…) RAEE’S\nLÍNIA BLANCA AMB CFC (congeladors, aires condicionats…)\nABSORBENTS CONTAMINATS (draps contaminats)\nENVASOS BUITS DE METALL CONTAMINATS\nENVASOS BUITS DE PLÀSTIC CONTAMINATS\nENVASOS BUITS DE PRODUCTES FITOSANITARIS\nENVASOS BUITS DE VIDRE CONTAMINATS\nPILES BOTÓ, PILES BASTÓ, BATERIES NI-CD\nRESIDUS PERILLOSOS SENSE IDENTIFICAR\nSOLUCIONS PERILLOSES ÀCIDES\nSOLUCIONS PERILLOSES BÀSIQUES\nSOLUCIONS PERILLOSES NEUTRES (productes neteja)\nTÒNERS I CARTUTXOS D’IMPRESSIÓ\nTUBS FLUORESCENTS, LLUMS DE VAPOR, MERCURI\nEtiquetes: Ajuntament, Marratxí XXI, Sa Deixalleria\n2 Respostes a Coneixeu Sa Deixalleria?\nMarratxí término municipal 19/09/2013 at 19:11\nLluis, la empresa adjudicataria del servicio cobra lo estipulado en contrato, después de haber ganado un concurso público en dónde se presentaron otras alternativas. Informarle también que anteriormente la mayoría de metal no poseía coste alguno por una serie de acuerdos que se mantenían con las empresas gestoras de residuos que operaban en el Punto Verde.\nlluis 14/09/2013 at 21:33\ntodo son beneficios para el ayuntamiento, que es, que a la empresa concesionaria no se le paga, lo hace de manera altruísta y lo d vender el metal, por que no se hacia antes, en vez de pagar durante años para deshacerse de él


Polinèsia, Illes de la Societat – Promoviatges\nTot i ser una de les destinacions més desitjades del món, la Polinèsia Francesa és, igual que molts altres arxipèlags del Pacífic, un indret que amaga grans sorpreses i misteris. Un paradís envoltat d’incògnites, tribal i exòtic. El seu eix central se situa a les illes de la Societat on es troben Hahití i Bora Bora, les dues illes que acaparen gran part del turisme. Com perles situades al mig de l’oceà, aquestes illes ofereixen al viatger precioses barreres coral·lines, immersions per observar petits taurons i rajades, iniciar-se en el surf a les seves cristal·lines aigües, fer rutes en piragua i gaudir de recorreguts gastronòmics locals entre altres activitats. Un paradís turquesa banyat pel Pacífic.\nBarcelona – Papeete (Tahití)\nSortida en avió amb destí Papeete, via ciutats de connexió. Nit en vol.\nArribada a l’aeroport de Papeete, capital de Tahití. Recepció a l’aeroport i trasllat amb assistència al port. Embarcament en ferri amb destí Moorea. Arribada i trasllat a l’hotel. Allotjament a Sofitel Ia Ora Moorea Beach Resort – Superior Ocean View Bungalow.\nDIA 3 – 5\nEsmorzar. Dies lliures per gaudir de “l’Illa Màgica», jardí luxuriant, assegut sobre una llacuna perfecta. Illa adoptada per nombrosos pintors, artistes i escriptors, la seva dolçor, la seva naturalesa preservada i el seu encant particular, sedueixen d’immediat als viatgers. Possibilitat de realitzar excursions com el raid aventura, pot ser en quad o en 4×4 per l’illa. En aquesta ruta podràs recórrer l’illa de Moorea fins arribar al centre del volcà i passar després pel poble de Papetoai i altres llocs de l’illa que et permetran tenir una meravellosa vista panoràmica de 360º sobre la llacuna i la muntanya. Una altre vista interessant podria ser una visita culinària que permet descobrir i aprendre la cuina local amb els seus plats de carrer i tradicionals. També la història cultural de cada plat i conèixer gent encantadora a cada parada. Durant aquest recorregut gastronòmic, provareu i visitareu autèntics descobriments locals que ofereixen sabors únics on als vilatans els agrada menjar. El menjar a Polinèsia consisteix en tres cultures, tahitiana, xinesa i francesa. A la gira de Tama, buscareu gemmes de menjar ocultes d’aquests tres orígens.\nEsmorzar. Pel matí trasllat a l’aeroport per la seva sortida a l’Illa de Bora Bora, “la perla de la Polinèsia», situada en una de les més belles llacunes del món. Arribada, trasllat a l’hotel en llanxa i la resta del dia lliure. Allotjament a Intercontinental Bora Bora Resort & Thalasso Spa – Emerald Overwater Villa.\nDIA 7 – 9\nEsmorzar. Dies lliures per gaudir d’aquesta illa, amb una llacuna d’aigües translúcides d’incommensurable bellesa, jalonada de nombrosos illots paradisíacs. Possibilitat de realitzar excursions com el tur de l’illa en piragua motoritzada. Aquest tur permet gaudir d’un bany amb rajades i taurons a la llacuna i viure com s’alimenten aquests llegendaris animals. A més, existeix la possibilitat de veure aquest espectacle des de la piragua o mentre es fa snorkel a les càlides aigües cristal·lines sobre un preciós escull de coral i en un ambient absolutament segur.\nEsmorzar. Trasllat en llanxa a l’aeroport per sortir en avió amb destí Tahití. A l’arribada, trasllat a l’hotel i la resta del dia lliure. Tahití és el cor palpitant de la Polinèsia Francesa, port d’entrada del territori. El mercat de Papeete constitueix una parada ineludible per qualsevol visitant, ofereix una àmplia varietat de productes de l’arxipèlag. Allotjament a Intercontinental Tahiti Resort & Spa – Ocean View Room.\nEsmorzar. Dies lliures per gaudir de l’illa, que hi ha moltíssim més que Papeete: cascades imponents, llocs arqueològics, relleus i punts panoràmics inimitables. Tahití a més és un paradís pel surf, per la qual cosa és el millor lloc per iniciar-se en aquesta pràctica tradicional, una de les activitats esportives més apreciades pels polinesis. Si es desitja es pot realitzar un curs.\nTahití – Los Ángeles – París – Barcelona\nEsmorzar. Temps lliure fins l’hora del trasllat privat a l’aeroport per sortir en avió de tornada a Barcelona, via ciutats de connexió. Nit en vol.\n1 dinar a l’hotel Moorea (begudes no incloses)\nAllotjament i esmorzars\nCity tax hotels Polinèsia (1.50€ – 2€ per persona i dia)\nÍndia i Maldives


El TSJ de Navarra confirma la pena de nou anys de presó a 'La Manada' per abusos sexuals - Diari La Veu\nEscriba el número 848693\nEl Tribunal Superior de Justícia de Navarra ha confirmat la pena de 9 anys de presó als membres de 'La Manada' per la comissió d'un delicte d'abusos sexuals. Així, la Sala Penal de l'alt tribunal navarrés confirma la sentència de l'Audiència Provincial de Navarra, que en abril de 2018 va condemnar per un delicte d'abús però no d'agressió sexual els cinc acusats de violar una jove en els Sanfermines de 2016.\nSegons el tribunal, en la sentència de l'Audiència de Navarra no troba en els acusats cap "gest" que acredite una acció "intimidatòria" i que permeta qualificar els fets d'agressió, tal com demanaven els recursos. "Aquesta sentència es limita a dir en els fets provats que la víctima va adoptar una actitud de sotmetiment i passivitat", recull la resolució de TSJN. La majoria de la sala entén que canviar la qualificació d'abús a agressió "pressuposa inferir una força o amenaça, ni que siga implícita, que no està explicada en el relat fàctic de la sentència recorreguda". També rebutgen les crítiques tant de la defensa com de les acusacions sobre el jutge "mediàtic" i al·leguen indefensió.\nDos magistrats en contra\nDels cinc magistrats que han abordat els recursos, dos d'ells han emés un vot particular –Joaquín Galve i Miguel Ángel Abárzuza– en contra del criteri del tribunal i demanen que els cinc membres de 'La Manada' siguen condemnats a 14 anys, 3 mesos i 1 dia per agressió sexual perquè consideren que sí que va existir intimidació.\nEn el vot particular discrepen de la decisió majoritària de la sala i consideren que els acusats van protagonitzar "un acte d'intimidació i coacció" i que van "crear una parany" a la víctima, de qui diuen que tenia "pràcticament nul·la possibilitat de fugir o escapar".\nA un dels acusats, a més, el consideren responsable del delicte de robatori amb intimidació –per robar el mòbil a la víctima– i creuen que caldria imposar-li 2 anys més de presó i no els 900 euros de multa que va fixar l'Audiència de Navarra per un delicte lleu de furt.\nNova sentència pel delicte contra la intimitat\nLa sentència es pot recórrer encara davant del Tribunal Suprem, però la decisió del tribunal ordena l'Audiència de Navarra que, una vegada siga ferma, emeta una altra sentència exclusivament sobre el delicte contra la intimitat del qual van ser absolts.\nDurant el judici, la Fiscalia ja va considerar dos dels acusats autors del delicte contra la intimitat per gravar la violació grupal. Segons el ministeri públic, la denunciant desconeixia que l'estaven gravant i, per això, de cap manera va poder donar el seu consentiment.\nEn llibertat des de juny\nFonts del TSJN confirmen que encara és prompte per a saber si les acusacions sol·licitaran una vista per a demanar l'execució de la sentència i, per tant, que tots ells tornen a entrar a la presó.\nEscriba el número 847401


La Biblioteca a casa des de L’ARGUS: Biblioteca electrònica – El blog de la biblioteca\nLa Biblioteca a casa des de L’ARGUS: Biblioteca electrònica\nLa Subdirecció General de Biblioteques ha subscrit alguns recursos electrònics als quals podeu accedir des del catàleg ARGUS. Lés úniques condicions són tenir carnet de biblioteca i registrar-se a l’ARGUS com a usuari.\nEls recursos són els següents:\nMienciclo Universal: plataforma que dóna accés a diverses obres de referència en llengua castellana: Història Universal, Història Gràfica del s. XX, Geografia Universal…\nQUIOSC.CAT: Accés en format interactiu i multimèdia a més de quaranta revistes en català de l’Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC).\nOcenet empresa: Base de dades adreçada a estudiants i a professionals dels àmbits de l’economia i les ciències empresarials.\nOcenet salud i medicina: Base de dades en castellà de l’editorial Océano que amb una visió divulgativa conté informació sobre anatomia, medicina, nutrició i salut en general.\nOcenet aula de padres: Base de dades específicament desenvolupada per als pares i elaborada amb els continguts de l’editorial Océano. Inclou diferents tipus de fonts d’informació: enciclopèdies, atles d’anatomia, diccionaris i més de 20.000 articles de revistes amb la finalitat de proporcionar resposta immediata de com tenir cura de l’educació dels fills.\nEncyclopaedia Britannica On-line: Versió electrònica de l’Enciclopèdia Britànica, considerada la font de referència per excel·lència, que permet fer cerques a altres fonts d’informació com el Diccionari i Tesaurus Merriam-Webster’s, el World Data Anaylist, i el Timelines.\nIconoce: Base de dades documental elaborada per la empresa Sarenet que recupera les edicions digitals dels principals diaris espanyols i estrangers des de 2001.\nL’Enciclopèdia: Projecte digital del Grup Enciclopèdia Catalana que permet la consulta a l’Enciclopèdia, al Gran Diccionari de la Llengua Catalana, a la Hyperencyclopaedia i, també, als altres diccionaris especialitzats del mateix grup.\nBritannica Image Quest: Encyclopedia Britannica, que amb associació amb el més importants proveïdors d’imatges del món: GettyImages, National Geographic Society, Oxford Scientifics… han creat un banc multidisciplinari de més de 2 milions d’imatges.\nTrobareu informació més detallada al web de Biblioteques de la Generalitat.\nQuan entreu a l’ARGUS i premeu “Iniciar sessió” (a la part superior dreta), accedireu a la pantalla de la imatge i us podreu donar d’alta. A la part inferior dreta (marcat en blau en la imatge), hi trobareu l’accés a la biblioteca electrònica.\nPer donar-vos d’alta com a usuaris, podeu consultar el nostre tutorial Com obrir un compte d’usuari o bé, consultar l’ajuda de l’ARGUS.\nFont: web de Biblioteques de la Generalitat\nPosted in: General | Tagged: Argus, Biblioteca\nUna mica d’història… en imatges! 3. La biblioteca al local provisional (2)\nEl Bloc de Música i Cinema


L’activitat s’emmarca dins la temàtica central del casal que, en aquest cas, el fil conductor són els pirates. "Hem volgut inculcar als nens que al poble tenim altres tresors no materials com els intel·lectuals, la bibloteca, o el rellotge del poble. Aquest és important perquè tenim la sort de tenir el rellotger que és l'únic que el sap fer anar", ha explicat Jessica Bolívar, coordinadora.\nEl rellotge rubinenc, construït el 1911 a França, és propietat de l’Ajuntament tot i està ubicat al campanar, edifici de l’església. Ramon Serra, el rellotger que des del 1981 s’encarrega de que el rellotge del campanar funcioni sempre, els ha explicat les peculiaritats d’aquest element: "El rellotge ha de ser tant gran perquè ha de tenir molta força per moure les agulles que són d'un metre de diàmetre i també moure els cables que estiren els martells que piquen les campanes i les fan sonar".\nAquesta mateixa visita l’han fet els infants dels casals del Teresa Altet i l’escola Balmes. Tots tres gestionats per l’empresa de càtering Nostra Cuina. També han fet altres activitats com excursions, piscina o visites, per exemple, al Museu Marítim.\nEntrevista a Jessica Bolívar, coordinadora del casals de càtering Nostra Cuina i Ramon Serra, rellotger.\nSERRA, RAMÓN (RUBÍ) : Inventari de rellotges


Hospitals en Aksaray (Província) - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Aksaray - Turquia - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Turquia › Aksaray › Hospitals en aksaray (província)\nHospitals en aksaray (província) Aksaray > Turquia\nHospitals en Aksaray (Província) recomanades:\nTé una erupció a la pell que no sap per què? Et sents marejat, has tingut vòmits i diarrea i necessites trobar Hospitals en Aksaray (Província)? Teniu la nostra ajuda! Us oferim una guia que conté tots els hospitals Turquia, de manera que trobeu el que està més a prop de la vostra ubicació.\nEn una ciutat amb 433123 habitants, molta gent necessita atenció mèdica cada dia. Si voleu trucar i sol·licitar la vostra cita, però no coneixeu el número de telèfon de l'hospital que us correspon, consulteu-lo aquí en aquesta llista de Hospitals en Aksaray (Província).\nSense salut, no pot tenir una bona vida, i per això és tan important quan estem malalts, busqueu ajuda immediatament. Per aquest motiu, oferim tota la informació de contacte Hospitals en Aksaray (Província) perquè pugueu calmar al moment del contacte, de manera que pugueu saber que truqueu al telèfon correcte.\nHospitals en Aksaray (Província) per categoria\nAquí podeu veure una llista que conté tots els hospitals públics a Aksaray (Turquia). Recordeu que si heu d'anar a un especialista, primer heu d'anar al vostre metge general per fer-vos-ho arribar\nHospitals privats amb un alt grau d'excel·lència. Aquests són la majoria d'aquests centres privats de Aksaray (Turquia). Busqueu aquí l'hospital que necessiteu per fer consultes amb professionals competents que us donaran la millor atenció\nMostrant 1 Hospitals en Aksaray (Província)\nHospitals en Aksaray (Província) per ciutat\nMés destacats Hospitals en Aksaray (Província)