no-res: Ratafia 2010\nAquest any he tornat a fer ratafia. Aquest cop l'he fet just durant la nit de Sant Joan, com exigeix la tradició. A la foto, podeu comprovar com, al cap d'unes hores, ja ha començat a agafar tons foscos. Ara ja és ben negre, i potser s'hi anirà tornant més al llarg de tot el juliol, sota el sol abrasador del terrat. Això ho fa les nous verdes, un dels ingredients imprescindibles que distingeix la ratafia catalana de la resta de ratafies del món. També és bàsica la llimona i la canyella... És un moment especial (no diré màgic, perquè no crec gaire en aquests esoterismes sobre bruixes i solsticis). Però és, sobretot, un moment divertit: et converteixes per moments en bruixot i jugues a cuinar una poció màgica, com si fos un nen petit. És el que ara fan em Bernat i en Martí: s'imaginen que fan sopes i hi van tirant ingredients. Avui en Martí ho feia a la platja. Fer la ratafia, però, és una pràctica on l'experiència -poca, en el meu cas- crec que hi té un paper determinant. I on el resultat sempre és una sorpresa. Una combinació de desenes d'ingredients en proporcions diverses que condueixen a un resultat misteriós. Partint sempre de la mateixa base (jo faig servir orujo de 40 graus), el resultat mai és el mateix: aquest any, per exemple, serà una ratafia amb moltes espècies. En Marc me’n va portar una bon assortiment de la Índia, i per tant n’he pogut posar moltes: coriandre, cardamom, gingebre, comí, anís estrellat, matafaluga, nou moscada... Sense oblidar les plantes més pròpies d'aquí: la marialluïsa, l'alfàbrega, el fonoll, l'hipèric... En total, aquest any hi h posat 30 ingredients, entre flors, fruits, fulles i espècies. A veure què tal queda. Si algú la vol tastar, cap l'octubre estarà llesta.\nRes, una manera de celebrar el meu aniversari. Intents de confeccionar l'elixir que em faci oblidar que ja tinc un any menys de vida... O essent una mica més optimistes: que em permeti celebrar que he aconseguit aguantar un any més en el lent compte enrere.\nPublicat per Pau Planas a 16:10\nNosaltres tindrem la nostra a punt d'aquí a un parell de setmanes :)\nÉs el primer cop que en faig. Hi he posat Orujo i Anís a parts iguals. Ara estic buscant quina quantitat d'aigua amb sucre hi haig d'afegir... no ho saps pas tu?\nEm van explicar que, un cop tens feta la ratafia pots aprofitar el posit amb les plantes per fer vi de postre. El fet és colar la ratafia, deixant les pantes a la garrafa i després, afegir-hi una ampolla de vi, que sigui una mica bo a poder ser. Ho deixes durant mínim sis mesos al rebost i tens vi de postre.\nHo provarem de fer també, a viam què en surt...\n23 de juliol de 2010, a les 3:12\nEi Su! A mi també em queda poc per filtrar i posar-hi el sucre. La quantitat de l'aigua amb sucre, l'almívar, varia segons els graus d'alcohol de l'aiguardent-base(per ex: si has fet 3 litres d'aiguardent de 60 graus, doncs hauràs de posar-hi com a mínim uns 3 litres d'aigua si vols que la ratafia quedi a 30 graus...). Pel que fa a la quantitat de sucre que has de posar a l'aigua: entre 200 i 500 grams de sucre per litre, això depèn molt dels gustos, de la proporció d'aigua que poses en relació a l'aiguardent... Cosa de bruixes!\n23 de juliol de 2010, a les 6:09


Hat-trick d'assistències de Messi\nEls gols de De Jong, Busquets i Lenglet han arribat de les botes de l'argentí\nPer enèsima vegada, Leo Messi ha estat decisiu. De les botes de l'argentí han nascut els tres gols que ha marcat el Barça contra el Betis aconseguint, així, un hat-trick d'assistències. Pocs minuts després del primer gol dels verd-i-blancs, el 10 blaugrana ha assistit De Jong per situar l'1-1 al marcador i permetre a l'holandès sumar el seu segon gol com a jugador del Barça. Novament, el conjunt andalús s'ha avançat en el marcador i Messi ha assistit Busquets per tornar a situar les taules pocs segons abans del xiulet del descans. Ja en el segon temps, l'argentí ha arrodonit el seu partit penjant una pilota directa al cap de Lenglet, que ha anotat el definitiu 2-3 i ha vist porta per tercera vegada aquesta temporada.\nQuart hat-trick d'assistències de la seva carrera\nTot i no ser una fita habitual en el món del futbol, no és el primer hat-trick d'assistències de Messi. És la quarta vegada que ho aconsegueix en la seva carrera: contra el Llevant a la Copa del Rei l'any 2014, contra el Getafe a la Lliga el 2016 i, amb la selecció argentina, contra el Paraguai a la Copa Amèrica el 2015. A més, en els darrers cinc anys, només ho han aconseguit tres jugadors de la Lliga: Sarabia amb el Sevilla, Luis Suárez en tres ocasions i les dues mencionades de Leo Messi.\nEls números de Messi aquesta temporada amb el Barça estan sent estratosfèrics. Amb les seves tres assistències s'ha convertit en el segon jugador de les cinc grans Lligues que arriba a les dues xifres en gols (14) i assistències (11), juntament amb Jadon Sancho (12 i 13).


saragatona: per favor! Tinky-Winky!\nÒndia, potser ara podran sortir de l'armari, ja els veia jo quelcom estrany... Cada dia se senten coses més surrealistes,la veritat.\nDe notícies, de Polònia, sí que n'arriben força últimament, i cap de bona. Ara, aquesta, és tan absurda que si no fos tan greu n'hi hauria per riure. Sobretot perquè fa quatre anys un predicador d'aquests dels Estats Units ja va sortir amb l'estupidesa aquesta. En fi, cosas veredes, que deixa el don Alonso Quijano.\nUix, doncs ara que ho dieu, és veritat que contoneja d'una manera extranya, i aquesta mà en aquesta pose amb la bossa xarol.lada... no acabo de veure, no obstant, on deuen tenir els genitals aquests peluixos. Ja se sap, sense sexe no hi ha ni homo ni heterosexuals.\nEn canvi crec que el quadrat de la panxa ès una tele, que fet i fet, és molt més obscè, i també sovint escandalòs.\nPassi el que passi, Júlia, els reivindicarem, encara que aquestes pells que el cobreixen siguin el menys sexi que qualsevol humà ha vist mai. Se n'han de tenir ganes...\nLlegeixo molt poca cosa de política internacional europea, d'aquí que pensi que no arriben notícies de Polònia -de la de veritat-, però realment el poc que llegeixo és penós i, a més, confirma que la nostra Europa unida és un sistema més econòmic, o qui sap què, que una altra cosa. L'assumpte és realment vergonyós, encara que faci riure en una primera lectura.\nPer mi, xurri, que els genitals els deuen portar a la bossa i que els han fabricat (amb permís) a la Xina. Deuen ser de "quita i pon" i segons les circumstàncies. Estic segur que els telettubies són polisexuals, com ha de ser.\nTens tota la raó, el quadrat de la panxa és indescriptiblement escandalós, però políticament correcte.


Camí > Crida > Cap 43\n¿Per què no et dónes a Déu d’una vegada..., de debò... ara!?\nSi veus clarament el teu camí, segueix-lo. —¿Com és que no rebutges la covardia que et deté?\n«Aneu, prediqueu l’Evangeli... Jo seré amb vosaltres...» —Això ha dit, Jesús... i t’ho ha dit a tu.\nEl fervor patriòtic —lloable— porta molts homes a fer de la seva vida un «servei», una «milícia». —No m’oblidis que Crist també té «milícies» i gent escollida al seu «servei».\nNo t’omple de joia treballar per un regnat així?\nNesciebatis quia in his quae Patris mei sunt oportet me esse? —¿Que no sabíeu que jo haig d’estar en les coses que miren al servei del meu Pare?\nResposta de Jesús adolescent. I resposta a una mare com la seva Mare, que fa tres dies que l’està buscant, convençuda que s’ha perdut. —Resposta que troba complement en aquelles paraules de Crist, que transcriu Sant Mateu: «Qui estima el seu pare o la seva mare més que a mi, no és digne de mi».\nÉs una simplicitat massa gran, la teva, quan judiques el valor de les empreses d’apostolat pel que se’n veu. —Amb aquest criteri t’hauries d’estimar més un quintar de carbó que un grapat de diamants.\nAra, que t’has entregat del tot, demana-li una vida nova, un «segell nou»: per donar fermesa a l’autenticitat de la teva missió d’home de Déu.\nAixò —el teu ideal, la teva vocació— és... una bogeria. —I els altres —els teus amics, els teus germans— uns bojos...\n¿No has sentit algun cop aquest crit molt endins? —Contesta, amb decisió, que li agraeixes a Déu l’honor de pertànyer al «manicomi».\nM’escrius: «el desig tan gran que tenim tots perquè "això" marxi i es dilati sembla que es convertirà en impaciència. ¿Quan és que salta, que esclata..., quan veurem nostre el món?».\nI afegeixes: «el desig no serà inútil si el desfoguem "coaccionant", importunant el Senyor: aleshores tindrem un temps magníficament guanyat».\nM’explico el teu sofriment quan enmig de la teva forçada inactivitat penses en la feina que hi ha per fer. —El cor no et cap dins el planeta, i l’has d’encabir... en una feina oficial minúscula.\nPerò, per a quan deixem el fiat?...\nNo ho dubtis: la teva vocació és la gràcia més gran que t’ha pogut fer el Senyor. —Agraeix-la-hi.\nQuina pena que fan aquestes multituds —altes i baixes i mitjanes— sense ideal! —Causen la impressió que no saben que tenen ànima: són... ramat, folcat... porcada.\nJesús: nosaltres, amb l’ajuda del teu Amor Misericordiós, convertirem la ramada en mainada; el folcat en exèrcit..., i de la porcada en treurem, purificats, els qui ja no vulguin ser immunds.\nLes obres de Déu no són palanca, ni graó.\nSenyor, torna’ns bojos, amb aquesta bogeria encomanadissa que n’arrossegui molts al teu apostolat.\nNonne cor nostrum ardens erat in nobis, dum loqueretur in via? —¿No se’ns encenia el cor mentre ens parlava pel camí?\nAquestes paraules dels deixebles d’Emaús haurien de sortir espontànies, si ets apòstol, dels llavis dels teus companys de professió, després de trobar-te a tu en el camí de la seva vida.\nVés a l’apostolat a donar-ho tot, i no a buscar res de terrenal.\nVolent-te apòstol, t’ha recordat el Senyor, perquè mai no te n’oblidis, que ets «fill de Déu».\nCadascun de vosaltres ha de procurar ser un apòstol d’apòstols.\nTu ets sal, ànima d’apòstol. —Bonum est sal —la sal és bona, llegim en el Sant Evangeli, si autem sal evanuerit —però si la sal es desvirtua..., res no val, ni per a la terra, ni per al fems; es llença fora com a inútil.\nTu ets sal, ànima d’apòstol. —Però si et desvirtues...\nFill meu: si estimes el teu apostolat, pots estar ben segur que estimes Déu.\nEl dia que «sentis» de debò el teu apostolat, aquest apostolat serà per a tu com una cuirassa on s’estavellaran totes les insídies dels teus enemics de la terra i de l’infern.\nDemana sempre la teva perseverança i la dels teus companys d’apostolat, perquè el nostre adversari, el dimoni, prou bé coneix que sou els seus grans enemics... i una caiguda a les vostres files, com el satisfà!\nAixí com els religiosos observants tenen afany de saber com vivien els primers del seu orde o congregació, per tal d’acomodar-se ells mateixos a aquell comportament, procura tu —cavaller cristià— conèixer i imitar la vida dels deixebles de Jesús, que van tractar Pere i Pau i Joan, i que foren gairebé testimonis de la Mort i Resurrecció del Mestre.\nEm preguntes..., i et contesto: la teva perfecció és que visquis perfectament en aquell lloc, ofici i grau on Déu, per mitjà de l’autoritat, et posi.\nPregueu els uns pels altres. —Que flaqueja aquell?... —Que l’altre?...\nContinueu pregant, sense perdre la pau. —¿Que se’n van? Que es perden?... El Senyor us té comptats des de l’eternitat!\nTens raó. —Des del cim —m’escrius— en tot el que es veu —i és un radi de molts quilòmetres—, no es percep ni un pla: al darrere de cada muntanya, una altra. Si en algun lloc sembla com si el paisatge se suavitzés, quan s’alça la boira, apareix una serralada que era oculta.\nAixí és, així ha de ser l’horitzó del teu apostolat: cal travessar el món. Però no hi ha camins fets per a vosaltres... Els fareu, a través de les muntanyes, al cop de les vostres petjades.


PROGRAMA 2020 – Menorca Doc Fest\n19 h – Inauguració de l’exposició del 23è Premi Internacional Luis Valtueña de fotografia humanitària, organitzat per Metges del Món, amb la presència del fotògraf i realitzador Santi Donaire, finalista de l’última edició del certamen amb el projecte “Hijos de la desmemoria”.\n[Reserva la teva plaça]\n20 h – Inauguració i visita guiada de l’exposició “Javier Coll. 45 anys de fotoperiodisme” amb el fotògraf Javier Coll.\nCentre d’Art i Cultura Ca n’Ángel (fins dia 8 de novembre)\n[Reserva la teva plaça] COMPLET!\n10 h – Obertura d’exposicions fotogràfiques (Matí: de 10 a 13 h / Capvespre: de 17 a 20 h).\nSala Multifuncional des Mercadal i Ca n’Ángel\n17.30 h – Docudebat sobre el programa ZOOM d’IB3. Moderat pel delegat d’IB3 Menorca, David Marquès, i el director de Transmedia IB3 TV, Jaume Perelló, amb Tamara Contreras (directora mèdica de l’Hospital Mateu Orfila).\n[També en streaming a MDF TV]\n19 h – Projecció de curts documentals finalistes I. [Consulta la llista de seleccionats]\n20.30 h – Presentació, emissió i col·loqui del documental especial Bocca chiusa, història d’un silenci amb Joan Martí Mir (director) i Bernat Xamena (protagonista).\n10.30 h – Xerrada “Reptes de la fotografia documental: d’on venim i cap on anam” amb Miguel Frau, periodista i delegat de l’Agència EFE a Balears.\n12 h – Xerrada “El consum audiovisual en temps de pandèmia” amb Joan Carles Martorell, director d’IB3 Televisió.\nSeguidament, Taula rodona “La fotografia documental en la premsa local” amb Bep Al·lès (editor i director del setmanari El Iris de Ciutadella), Miquel Àngel Marquès (coordinador de la revista S’Ull de Sol d’Alaior), Tòfol Barber (coordinador de la revista Xerra i Xala des Mercadal) i Esperança Pallicer (tècnica de l’Arxiu d’Imatge i So de Menorca). Modera: Silve Pons (president de l’Associació de Premsa Local de Menorca). Patrocina Xerra i Xala.\n17 h – Presentació, emissió i col·loqui del documental Ernest Lluch, lliure i atrevit amb Josep Morell (director del documental) i Montse Armengou (directora del programa Sense ficció de TV3).\n19 h – Projecció de curts documentals finalistes II. [Consulta la llista de seleccionats]\n20.30 h – Docuxerrada “Els límits i l’ètica en el documental” amb Carles Porta (director del programa Crims de TV3 i Catalunya Ràdio). Presenta: Sílvia Pons Seguí (programadora del MDF, escriptora i creadora de continguts audiovisuals).\nDe 9.30 a 13.30 h – Taller de fotografia documental “La recerca del projecte fotogràfic personal: La relació amb la veritat, la ficció i la política” i visionat de portafoli amb la fotògrafa Sílvia Prió.\nCoworking des Mercadal\n*Activitat de pagament. 20 €\n12 h – Projecció de curts documentals finalistes III. [Consulta la llista de seleccionats]\n13.30 h – Vermut amb el grup de folk d’Estraperlo. Patrocina: Joventuts musicals des Mercadal.\nExterior Sala Multifuncional des Mercadal\n17 h – Projecció del documental Meseta, guanyador del premi del jurat del Festival Majordocs 2020.\n19.30 h – Docuxerrada “Improvisar en el rodatge de documentals” amb Carles Bosch (director del documental Balseros, entre d’altres). Presenta: Cristian P. Coll (coordinador del MDF, fotògraf i documentalista audiovisual).\n21 h – Entrega de premis a càrrec dels documentalistes audiovisuals i membres del jurat Carles Bosch (president) i Magda Timoner.\nPOUPÉES, de Neus Solà\nPremi MDF2020 al millor projecte fotogràfic\nDel 3 al 22 de novembre\nSala d’exposicions de l’Església de Gràcia (L’hospital)\n19 de novembre, 19 h\nDebat amb els directors i protagonistes del Documental. Documental finançat pel Fons Menorquí de Cooperació.\n4 de desembre, 19.30 h\nCarles Bover (2020) 60 min.\nAmb la presència de Carles Bover,\ndirector del documental i Guanyador del Goya al millor curtmetratge documental 2019 amb “Gaza”.\n18 de desembre, 19.30 h\nDOROTHEA I ELS MYOTRAGUS\nNúria Abad i Marta Hierro (2020) 60 min.


7 formes de no quedar atrapats en un sopar per a grups | CAT.centerar.org\nTot el que volia era una mica de QT amb els teus millors amics per posar-se al dia amb la feina / bebés / The Bachelor. Però abans que vostè ho sàpiga, vostè està gastant $ 87.65 per a la seva "part" de la factura quan tot el que va demanar era una amanida Cobb i una copa de vi. Aquí, set maneres d'assegurar-se que això no torni a succeir.\nOFERTA PER FER LA RESERVA\nElla, que organitza té l'última paraula en l'elecció del restaurant. Sent voluntaris per coordinar la logística, es pot triar un lloc amb opcions de menú que estan dins del seu pressupost (un enorme estalvi de costos, ja sigui de dividir el compte o no).\nORDENAR ELS SEUS begudes al bar\nComprovi la matemàtica a qualsevol compte del sopar: L'alcohol és on pren la seva cartera en el major èxit. Suggeriria fer una ronda o dues al bar abans de seure al menjar. Allà, és menys difícil de pagar de forma individual, i cada un pot dirigir-se a la taula amb un got ple (i pagat) de vi.\nSEMPRE portar diners en efectiu\nÉs la manera més fàcil de pagar exactament la seva part. Dit això, no acaba de colpejar el caixer automàtic i es mostren amb un feix de bitllets de vint. Planificar el futur - o demanar al cambrer per fer el canvi - per la qual cosa té deu, cinc i senzills abans de seure.\nORDRE DE LA FAMÍLIA D'ESTIL\nCompartint un munt de coses és una altra manera fàcil d'anivellar el camp de joc financer quan es tracta de la factura del sopar. Per exemple, si estàs fora per a l'italià, demanar una amanida, un plat de pasta i un parell de pizzes, a continuació, passar a plaques de tots. Quan arriba la factura, se sentirà bé amb si una divisió equilibrada.\nPERÒ parlar si QUE NO TÉ SENTIT PER A TU\nEl grup vol demanar un munt de pizzes. Estàs amb intolerància al gluten. No es limiti a somriure i aguantar. Suggereixen que dividir el cost de les pizzes i vostè anirà a la seva pròpia manera amb el pollastre a la llimona per a vostè i només vostè.\nCONFIAR EN APLICACIONS DE BILL PER TALLAR\nLa part més molesta de níquel-i-Diming el xec és la matemàtiques real. Aplicacions com Tab fan que sigui molt fàcil de calcular el que cada persona ha. Només cal fer una foto del rebut detallat, a continuació, toc per seleccionar els elements que són la seva - com el filet de costella. L'aplicació va a continuació, afegir els totals individuals (impostos i propina es tenen en compte, també) perquè tothom pugui fer efecte en (o utilitzar Venmo) que deixar anar exactament el que deuen.\nVa asseure el precedent\nPel que fa a nosaltres, que depèn de la persona que va passar més que oferir a pagar més. Així que la propera vegada que ets el que va ordenar a les patates fregides de carn i Merlot mentre tots els altres va compartir palets de mozzarella, fer un punt de pagar el seu FairShare. Els seus amics es donaran compte i el mateix.


Fires de Maig de Vilafranca del Penedès i Fira de Santa Teresa del Vendrell | Inventari del patrimoni cultural i immaterial del Penedès\nInici » Fires de Maig de Vilafranca del Penedès i Fira de Santa Teresa del Vendrell\nFires de Maig i Fira de Santa Teresa\nFires dels enamorats (Vilafranca del Penedès)\nFires i Festes de Maig (Vilafranca del Penedès)\nFesta Major de la tardor (El Vendrell)\nLa petita Festa Major (El Vendrell)\nFira pixotera (El Vendrell)\nOrganitzades per l’administració en col·laboració amb comissions i entitats associatives. Dirigides a la mateixa comunitat del municipi amb projecció ultra comarcal.\nDistanciades en origen per tres segles de diferència, les Fires de Maig de Vilafranca del Penedès i la Fira de Santa Teresa del Vendrell són avui en dia, dues mostres multisectorials de referència al Penedès. Ubicades en una situació estratègica que les ha facilitat la comercialització a la comarca - gràcies a la xarxa de camins, carreteres i ferrocarril -, en diferent mesura, ambdues han fomentat l’actuació comercial i l’engranatge econòmic del territori, esdevenint espais d’intercanvi. Tanmateix, el valor de les respectives mostres recau també en la comunicació i les relacions socials que propicien: des del simple passeig amb la família i els amics, a la participació en activitats de caràcter gastronòmic, lúdic i cultural, entre els quals els elements festius de cultura popular tradicional, que afavoreixen el sentiment de comunitat.\ndivendres, 12 maig, 2017 to dilluns, 15 octubre, 2018\nDes de l’any 1991, Vilafranca del Penedès celebra les fires de Maig o dels Enamorats al Recinte Firal, ubicat a l'avinguda de Catalunya s/n. Un espai que supera els 16.000 m2, compost pel Pavelló, l'Auditori Municipal, la Fassina, l'espai d'Esport i Lleure de l'Alt Penedès ELLAP i del CE Xamba i les ubicacions exteriors entre aquests edificis.\nLes activitats i expositors es divideixen en àrees adjacents però diferenciades. De la mateixa manera que succeeix amb la fira de Santa Teresa al Vendrell, es mantenen i s’habiliten els escenaris per exposar o reubicar activitats consolidades o innovadores. Ocorre així que es presenten petites variacions d’un any a un altre. N’és un exemple l’espai Demo, que mentre el 2017 s’emplaçà a la sala d’actes de la Fassina, el 2018 se situa a l’interior del Palau Firal. També succeeix amb els mateixos pavellons, que poden bescanviar de lloc alguns sectors, com el comerç, present el 2018 a l’exterior del recinte, però a l’interior del pavelló 2, l’any anterior. No obstant els canvis, en cada edició s’allotja també l’automoció, la llar, els serveis i la maquinària agrícola. En un altre indret, concretament a l’Auditori Municipal, s’hi desenvolupen les jornades professionals.\nA l’extern dels pavellons s’hi emplacen diverses associacions, entitats i l’espai Juga Fira. Paral·lelament, a la plaça del Vi té lloc l’exposició de productes DO Penedès i la Gastronomia. Per últim, l’avinguda Catalunya separa les Fires de Maig de la d'atraccions, i dona la benvinguda i el comiat als visitants amb la fira d'artesans disposada a banda i banda.\nDurant els dies que es desenvolupen les fires, diverses activitats culturals tenen lloc en alguns dels espais ja esmentats – com per exemple: concerts a la plaça del Vi i a l’interior del recinte firal– o en d’altres: com a la plaça de la Vila, on s’hi celebra la diada castellera amb la participació de la Colla Jove Xiquets de Vilafranca, Xicots de Vilafranca i Castellers de Vilafranca.\nLa fira de Santa Teresa al Vendrell ocupa diferents espais del nucli de la vila, indrets que es consoliden o es disposen per a les activitats lúdiques i culturals que s’hi realitzen – cercavila popular, diada castellera, ball de diables, concurs nacional de colles sardanistes, concerts, exposicions...- i per als variats sectors que hi participen, estands o exposicions de presència continuada o de recent incorporació. Tot seguit s’exposa la distribució espacial de l’any 2018.\nA la Rambla s’hi ubiquen els estands multisectorials, la Innofira (espai dedicat a l’eficiència energètica, la sostenibilitat i les noves tecnologies) i la zona gastronòmica i de tastos (el Firatast). Ben a prop, davant del Centre cívic l’Estació, a l’avinguda Jaume Carner, s’hi emplaça el Firafoc, la mostra del bestiari de foc del Vendrell que es realitza per primer cop en aquest any 2018. En el costat oposat de la Rambla, a la ctra del Dr. Robert, s’hi localitza la Fira d’Abans, un espai de recreació, ambientat en els orígens històrics, al segle XIX, on s’exposen els oficis antics, les parades artesanals, els carros antics, les escenificacions teatrals i una granja d’animals de fibra de vidre. Tot seguit, al carrer dels Cafès, s’hi situa el carrer de l’Art amb parades d’artesania. Prosseguint per la via s’arriba fins a la plaça Nova, on està instal·lada la carpa Handmade, un espai creatiu d’aprenentatge per a adults i infants d’elements realitzats a mà i de manera artesanal (tècniques de patchwork, de restauració, de decoració, de ganxet, d’enquadernació, de rebosteria, de fotografia, de reciclatge, d’arts florals...).\nCreuant la via del tren, a l’aparcament del Pèlag, s’hi emplaça l’automoció; i travessant la riera, a l’avinguda del Camp d’Esports, s’hi localitzen les atraccions.\nD’altra banda, les manifestacions culturals es realitzen en alguns casos, en les ubicacions ja esmentades, com per exemple, les actuacions musicals a la Rambla; o en altres carrers, places o immobles (museu Deu, biblioteca pública Terra Baixa...), com la cercavila popular que transcorre per c/ Quatre Fonts, c/ Muralla, Plaça Nova, c/ Cafès, c/ Prat de la Riba, c/ Peix i plaça Vella.\nLes fires són un instrument de promoció comercial, una plataforma econòmica i social, de gran impacte i dinamització al territori.\nDe la seva presència a Catalunya, se’n té constància des del segle XIII. Per aleshores, data la fira de Sant Andreu d’Organyà i un segle després, la de Sant Isidre a Torelló i la de Sant Lluc a Olot. Cal esperar fins al 1528 per documentar les Fires i Festes de Maig o dels Enamorats de Vilafranca i fins al 1843, per determinar la Fira de Santa Teresa del Vendrell. En un cas o altre, els seus orígens es vinculen amb el cicle agrícola. Així ho recull l'historiador Jordi Vidal, citant a Gaspar Feliu, on parla que les fires de Vilafranca tenien lloc principalment en el moment:\n(...) en què els pagesos gaudien de temps lliure, així com disposaven de productes procedents de la collita i de la verema, i per tant, de diners. Era també l’hora d’emparaular el bestiar per a les carnisseries municipals o privades.\nVidal, J. (2016): Capítol II. Fires i mercats a Vilafranca a l’època moderna (segles XVI-XVIII) a Fires i mercats a Vilafranca i al Penedès Economia i sociabilitat. pàg 41. Vilafranca del Penedès: Institut d'Estudis Penedesencs.\nDe la mateixa manera succeeix al Vendrell, on tres segles després, es constata també la mostra ramadera i agrícola. Una fira realitzada a mitjans octubre, coincidint amb l’aturada de les tasques del camp i l’arribada propera de l’hivern, com a factor propici per a l’adquisició de productes necessaris per proveir del fred.\nEn un cas o altre, les dues fires creixen a mercès d’una estratègica situació d’ambdues capitals i d’una xarxa de camins – i posteriors millores en el transport de mercaderies i persones (carreteres i ferrocarril) – que faciliten l’intercanvi de productes. Tanmateix, no és tan sols el fet de ser un espai que fomenta l’actuació comercial i l’engranatge econòmic del territori l’única raó del seu creixement. L’altre motiu és ser un punt de trobada, de confluència social, d’enfortiment de les relacions i els lligams personals. Dues característiques que, adaptant-se al temps, es mantenen avui en dia. I és que si en els seus orígens es caracteritzaven per ser fires agrícoles i ramaderes, actualment són mostres multisectorials que es complementen amb una major oferta d’activitats culturals, gastronòmiques i lúdiques.\nLes Fires de Maig o dels Enamorats és la fira multisectorial de referència del Penedès i es celebra anualment el tercer cap de setmana de maig al Pavelló firal de Vilafranca, mentre que la de Santa Teresa al Vendrell, té lloc el cap de setmana més proper al 15 d’octubre en diferents espais del nucli de la vila. En ambdós casos, acullen expositors del sector comercial, industrial, de serveis i associatiu. Empreses o entitats que, majoritàriament, són del mateix municipi, si bé, i principalment, en el cas de la capital de l’Alt Penedès, també compta amb la presència d’altres poblacions.\nTot i que els dies principals de la fira són dissabte i diumenge, la seva inauguració es realitza prèviament: dijous, en el cas del Vendrell, i divendres, respecte a Vilafranca. L’activitat firal però s'inicia en jornades prèvies, on es desenvolupen diferents tipologies d’actes. En són dos exemples les exposicions –l’any 2018 la biblioteca Pública Terra Baixa de la capital del Baix Penedès, ha ofert una mostra de documents relacionats amb la fira, principalment programes, digitalitzats a la Biblioteca Digital Vendrellenca – o les jornades professionals, d’una mostra i l’altra, que any rere any pretenen oferir informació o eines de tipus professional als assistents, així com crear sinergies entre empreses.\nL’acte d’inauguració va a càrrec de les autoritats polítiques, municipals o invitades, que, en termes generals, exposen les novetats i reptes d’enguany; remarquen les relacions amb els comerciants, artesans, productors i empresaris; i posen en valor, la trajectòria firal i el seu arrelament en la ciutadania. Després de realitzar la passejada de la comitiva pels diferents estands, queda oficialment inaugurada i oberta al públic.\nCom a fires multisectorials que són, ambdues coincideixen en mostrar estands de sectors com l’automoció, la llar o els serveis, entre altres, que intenten atraure els usuaris, exhibint els seus productes i oferint-los, en alguns casos, a preus especials amb motiu de la celebració de la mostra. Aquesta lògica comercial, que es repeteix anualment, conviu amb noves aportacions que l’organització realitza a fi de posar en valor la celebració de la fira any rere any. Adaptar, innovar i renovar esdevenen accions necessàries per afavorir-ne el seu manteniment, en un context econòmic i social actual, en què, tal com destaca l'historiador Ramon Arnabat: la rapidesa de circulació de la informació i de les novetats a través d’internet, la quotidianitat dels desplaçaments de les persones i dels col·lectius – que fa que no sigui necessària per a la relació comercial ni social – i l’augment de les fires sectorials o el gran nombre de fires a Catalunya les posen en perill (Arnabat, R. (coord.):2016, veure bibliografia).\nLa posada en funcionament el 2017 dels espais Demo a Vilafranca - on els expositors disposen d’un indret específic per a fer presentacions, xerrades i demostracions de productes i projectes - i Innofira al Vendrell - un espai dedicat a les noves tecnologies i a l’eficiència energètica- són exemples que evidencien aquesta contínua transformació.\nPerò si l’aspecte comercial s’adapta als nous temps, el social també ho fa. Així ha succeït que la vessant espiritual d’antigament, amb les seves processons i misses, ha quedat reduïda en benefici d’un caràcter més lúdic, que en origen, ja estava present amb les ballades pels carrers. Com si de festes majors es tractessin – en el cas del Vendrell, se l’anomena també la festa major de tardor i, col·loquialment, la petita festa major i fira pixotera, per la presència de la pluja, en reiterades edicions- avui en dia, una i altra presenten una diferent oferta d’actes i elements festius de cultura popular tradicional com les matinades dels grallers, l’actuació castellera, el seguici ... així com diverses activitats, gastronòmiques i lúdiques, que propicien la comunicació i les relacions socials. En són exemples: l'espai Juga fira a Vilafranca, adreçat als nens i nenes, on s’ofereixen jocs i tallers per als més menuts, convertint així la fira en un espai on poder gaudir totes les edats; el Handmade al Vendrell, un punt creatiu de trobada entre adults i infants on aprendre tècniques diverses manuals i artesanals (decoració, enquadernació, rebosteria, patchwork...) i els foodtrucks i estands gastronòmics d’ambdós municipis, on poder tastar i degustar, entre altres, productes del territori, com Vins DO Penedès.\nPerò més enllà de la implicació en una activitat o l’altra, el passeig continua sent la manifestació més arrelada de les fires. Voltar amb la família i els amics per veure les parades o els espectacles, retrobar-se amb velles amistats residents o no al municipi... són factors principals, al·licients de la ciutadania, que conviden a participar en la fira i, consegüentment, a afavorir-ne el seu manteniment.\nL’origen de les Fires de Maig es remunta al segle XVI, mentre que la de Santa Teresa al segle XIX. Malgrat els tres segles de diferència que hi ha entre una mostra nascuda durant l’època moderna i una altra en la contemporània es perceben similituds entre ambdues. D’una banda, el fet que, si bé no es documenten les primeres referències històriques fins al 19 de juliol de 1528 – data en què Carles I va concedir el privilegi de celebrar una altra fira a Vilafranca el primer de maig, dita també dels Apòstols, concretament de Jaume el menor i Felip, i de l’Aurora – i el 15 d’octubre de 1843 - quan el regent, el general Baldomero Espartero, signava el permís a l’abril de celebrar una fira el mateix any al Vendrell, en un moment de prosperitat de la vila que havia estat designada com a cap del Partit Judicial l’any 1835 –, ambdós municipis presentaven fluxos de mercaderies, que a mesura s’avançà en el temps, i concretament amb la fira de l’Alt Penedès de major antiguitat, fóra necessari dinamitzar amb una millora de les comunicacions i el transport. I així va succeir amb la construcció de la carretera que unia Vilafranca i Vilanova el 1860, facilitant que el mercat dels vins del municipi i el Penedès arribessin a Amèrica via marítima i, afavorint també el comerç a l’interior de la comarca. Però paral·lelament, també amb la construcció del ferrocarril que connectava Barcelona i Tarragona amb la línia des de Martorell, inaugurada el 1865, que ajudà a augmentar els contactes de Vilafranca del Penedès i el Vendrell amb els compradors provinents de l’àrea metropolitana de la Ciutat Comtal.\nD’altra banda, l’evidència que, malgrat les millores en les infraestructures, ambdós municipis ja eren una cruïlla de camins que afavoria la trobada espontània entre venedors i compradors i que, consegüentment, diverses formes d’intercanvi comercial, així també com altres fires, s’hi succeïen. En el cas de Vilafranca del Penedès, existia un calendari de mostres com la de Sant Tomàs (Fira del Gall), la de Sant Lluc (Fires del sembrar), la del Congre o de la Quaresma i la de Sant Simó i Sant Judes, exemples de la vitalitat econòmica i comercial, i de la rellevància del municipi dins del territori que compartien.\nI respecte al Vendrell, les diferents anàlisis que s’han realitzat entorn la data d’origen de la celebració actual, testimonien que des del 27 de maig de 1830, una acta municipal documentava ja la celebració de la Fira (Feria en el text); si bé com explica l’historiador Pere Ferrando Romeu, no es pot determinar que l’ús de la paraula en l’escrit es refereixi a la mateixa mostra actual.\nLes similituds entre ambdues fires s’accentuen quan coincideixen en el marc temporal, com és a finals del segle XIX, època en què l’èxit de la fira estava intrínsecament lligat al sector vitivinícola. Així s’explica que amb l’arribada de la fil·loxera, s’iniciés una crisi econòmica que s’agreujà amb l’esclat del conflicte rabassaire i amb la concurrència i les transaccions comercials que es donaven tant a la Fira de Santa Teresa com a les Fires de Maig, com narren l’historiador Joan M. Colet Duran i Ramon Arnabat.\nAmb l’arribada de la II República, el consistori vilafranquí reactivà la fira. En aquest nou cicle es potencià la vessant agrícola i la industrial per tal d'afavorir al desenvolupament econòmic del municipi i el Penedès, però també se li donà un major caràcter festiu, cultural i laic, per contrarestar amb la Festa Major, de caràcter religiós i estàtic, monopolitzada pels poders conservadors. Les Fires de Maig esdevingueren així les Fires i Festes de Maig.\nEn el transcurs dels successius anys, es convocaren també assemblees per resoldre qüestions vitivinícoles com la Magna Assamblea Viti, augmentaren el nombre d'estands i d'expositors, s'incorporaren activitats específiques per a les dones, etc. Però l’inici de la guerra civil espanyola (1936) aturà la fira fins al 1957, que es reprengué, 15 anys després que la del Vendrell.\nCap als anys cinquanta, l’activitat econòmica revifà. Amb el creixement exponencial del fenomen turístic i el Pla d’Estabilització de l’any 1959, es va superar l’estancament econòmic sofert des de la guerra. Mentre a Vilafranca, el consistori creà la Comisión Mixta Pro Fomento de Ferias y Mercados amb l’objectiu de recuperar la Fira del Gall, paral·lelament, s’acabà també afavorint el restabliment de les Fires de Maig o dels Enamorats, aquest últim nom emprat des de finals del segle XIX amb motiu del que representava la fira: un espai de trobada social i de coneixença d’altres persones. El Vendrell, amb l’organització de la Exhibición Comercial, Industrial y Agrícola del 1962, també començà una època d’èxit, en què la maquinària agrícola i els automòbils substituïren els elements bàsics d’intercanvi. Tanmateix, es mantingué fins als anys 60 el costum de comprar i regalar joguines als petits, una tradició afavorida en un context social i econòmic en què tan sols per Reis i la Fira se n’adquirien.\nPerò als inicis dels anys 70 arribà la gran davallada i la necessitat de replantejar altres propostes que, començaren a formular-se des de meitats del 80. De tal forma, des d’aleshores s’han produït canvis d’ubicació – de la rambla de Sant Francesc al Pavelló Firal de la zona esportiva municipal (1991), en el cas de Vilafranca-; s’han habilitat nous espais d’ús - com l’aparcament del Pèlag (2003), en el cas del Vendrell –; i principalment, s’han adaptat noves fórmules als temps actuals. Accions que sense deixar de complir amb les funcions tradicionals de la fira, aconsegueixen que ambdues mostres siguin sent un espai de reclam econòmic i social.\nPer a la celebració de les fires de Vilafranca i el Vendrell es comença a treballar passat l’estiu i iniciat l’any respectivament.\nEn termes generals, es duen a terme diverses reunions on es tracten els temes relacionats amb els dies de celebració de les Fires, els horaris d'obertura al públic, les propostes d'imatge gràfica, el calendari d’activitats i la introducció de novetats. I és que amb les valoracions i dades sobre la taula de l'edició passada es valora si cal modificar elements, si les novetats i canvis introduïts segueixen o si es modifiquen per millorar.\nParal·lelament, es comença a treballar en la nova imatge de les fires i es fa la planificació d’actuacions tant a nivell comercial, com de comunicació i publicitat.\nLes Fires de Maig, s'anomenaven també antigament dels Apòstols, perquè requeia la celebració de la festivitat de Sant Felip i Sant Jaume, i de l'Aurora, perquè tenia lloc per aleshores una de les processons més importants del municipi. Posteriorment, també prengueren el nom dels Enamorats, per la facilitat per incrementar les relacions de parella durant la fira. Un romanç escrit per Jaume Ramon al 1880, així ho explicita:\nMes no us cregueu que els firayres\ns'estigan tots al firal\nper algun motiu ne diuen\nFira dels Enamorats.\nAixís és que prop de mitx-dia\nsota els porxos hi fan cap\nun bé de Déu de minyonas\ndels pobles d'aquests voltants\nque llueixen ses millors gales\npassejantse amunt i avall,\nmentre els fadrins se las miran\namb lo cor d'un fil penjant.\nRecollit per Antoni Sabaté Millo al Programa oficial de les Fires del Maig del 1990.\nD'altra banda, la Fira de Santa Teresa es realitza el dia de l'onomàstica, data dictaminada pel regent Baldomero Espartero en l'assignació del permís per celebrar la mostra, l'any 1843.\nLes infraestructures i objectes emprats són els característics en l'organització d'una fira multisectorial. En primer lloc, l'accés a l’electricitat que ha de garantir una bona il·luminació del recinte firal, pavellons i estands i facilitar als expositors la connexió d’ordinadors, equips de so, refrigeradors...; però també la posada en funcionament de l’abastiment d’aigua, no només necessària per a l’habilitació de banys públics, sinó també per a algunes parades de la zona del tast i degustacions.\nD’altra banda, hi ha els objectes referents al mobiliari i als diferents tipus d’estands, material que pot ser aportat tant per la mateixa administració com pels propis expositors. Així mateix es repeteix també amb la decoració, on, per exemple, les banderoles amb les imatges de les fires les disposa l'organització; però no els elements decoratius a la zona de cada entitat o empresa, dutes per ells mateixos.\nParal·lelament, hi ha l’habilitació dels diversos espais d’accés a les mostres, com les àrees d’aparcament, el bus i el trenet, en el cas últim de Vilafranca.\nPer últim, hi ha tot el material informatiu repartit per l’administració – per exemple: el programa de la fira, adhesius... – i les empreses o entitats – per exemple: propaganda, revistes...-.\nRespecte a Vilafranca, el Servei de Promoció Econòmica de l'Ajuntament i la Comissió de Fires i Festes de Maig o dels Enamorats són els dos organismes formals encarregats de l'organització. El Servei de Promoció Econòmica forma part de la Regidoria de Promoció Econòmica i està format per diversos professionals del món de l'empresa que tenen l'objectiu de crear nova activitat econòmica i millorar la competitivitat de les empreses del territori. La Comissió de Fires, per altra banda, reuneix a representants dels diversos sectors econòmics de Vilafranca per tal de participar en la presa de decisions o valoracions d'esdeveniments com les Fires de Maig.\nEn un format paral·lel, el Vendrell gestiona la fira a través de la Regidoria de Promoció Econòmica i el Centre d’Iniciatives i Turisme (CIT), entitat associativa que a la fira vetlla per mantenir una línia d’actuació en consonància amb les exigències comercials i socials, treballant per al comerç, els empresaris i la restauració del municipi.\nD’altra banda, en un cas i altre hi ha la complicitat del teixit econòmic i comercial dels mateixos municipis i de la comarca; així com la participació activa de la societat, des d’organitzacions formals (comissions i entitats com castellers, falcons, grups sardanistes ...) o sistemes informals (familiars, grups d’amics... ).\nCasa de la Vila. Vilafranca del Penedès.\nEn termes econòmics, parlar de fires és parlar de concepció estratègica, d’entorn territorial i desenvolupament local, de gestió i organització, de fulls de ruta, de màrqueting o de tècniques d’avaluació, quantitatives i qualitatives... en definitiva, d’una de les eines més completes de promoció. Però socialment és també un fenomen que reflecteix i exposa la societat i el territori des del qual es constitueixen i s’organitzen.\nAvui en dia, les fires continuen sent un punt de trobada comercial, però que gràcies a la vessant social es mantenen. I és que la necessitat d’estar amb altres persones, de viure en comunitat, s’evidencia en l’increment, any rere any, d’activitats que potencien l’encontre. Un fet que mostra el mateix caràcter de la fira que, en un context econòmic global que afavoreix la rendibilitat de les relacions comercials cada cop més despersonalitzades, opta per un contacte directe i personal entre venedor i comprador, així com entre els mateixos participants.\nLa continuïtat de les fires es supedita a dos factors: d’una banda, l’econòmic i el comercial; de l’altra, el social. Dos vessants que coincideixen en alguns expositors, és a dir, en empreses del municipi o foranes que participen en les fires per tradició any rere any, independentment de la repercussió i el benefici econòmic que els hi pugui reportar, premisses que valoren la resta de professionals.\nParal·lelament, hi ha la implicació ciutadana que donen suport a la continuïtat de la mostra com a assistents, siguin o no compradors actius. I és que els informants posen en major valor la fira com a un esdeveniment que invita al retrobament, a les trobades entre amics i familiars... més enllà del fet de poder adquirir un producte. I és que en el context econòmic actual, que facilita disposar de quelcom fàcilment, és aconseguir una major oferta o seguir la tradició de comprar un producte concret a la fira, els principals motius per comprar.\nSer dues fires amb dimensió ultra comarcal que gaudeixen d’una important presència de públic no és garantia de viabilitat i més, si es té en compte el fet que el desenvolupament tecnològic i l’agilitat comercial han afavorit les relacions econòmiques, però també que una major mobilitat i l’opció de diferents tipus formes de comunicació faciliten el contacte social. De tal forma, es mostra indispensable saber adaptar-se als nous temps, renovant i innovant. En aquesta línia treballen ambdues fires que anualment presenten noves propostes.\nLa valoració que se’n realitza de les fires és variable segons l’informant. D’una banda hi ha l’organització que en termes generals mostra un grau de satisfacció elevat basat principalment en el nombre d’expositors i assistents. No coincideix sempre amb els comerciants, que si bé valoren positivament l’afluència de públic i la fidelització dels clients, en alguns casos no els compensa econòmicament, partint de les mateixes despeses que el sol fet de participar els hi genera (la quota de l’estand, per exemple). De l’altra hi ha els usuaris que qualifiquen positivament la fira des del punt de vista social i consegüentment, les activitats de caràcter gastronòmic, lúdic i cultural.\nLes mesures principals de salvaguarda es donen cada any amb la millora o l’aposta per activitats que estimulin la participació empresarial i de la resta de la ciutadania. Per tal de facilitar aquestes accions, des de l’equip d’organització es treballa d’una banda en la innovació, però de l’altra en la difusió i promoció. En aquesta línia, es treballa des de l’organització fidelitzant els participants i cercant-ne de nous, però també donant-la a conèixer a tots els possibles assistents a través de diferents canals de publicitat (anuncis als diaris i revistes) i comunicació, com mitjans de comunicació (premsa escrita, ràdio i televisió), internet i xarxes socials. En aquest darrer cas, estimulant a que el mateix usuari hi col·labori, difonent des del seu compte la seva participació en la fira.\nLa diada castellera de les Fires de Maig està catalogada en el Patrimoni Festiu de Catalunya.\nLa Fira de Santa Teresa, respecte als elements festius de cultura popular tradicional, estan catalogats en el Patrimoni Festiu de Catalunya.\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Grallers\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Diada castellera\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Juga fira\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Pavelló. Material agrícola\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Pavelló. Llar i serveis.\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Pavelló Firal\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Granja d'animals de fibra de vidre\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Automoció\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Programa de 1928\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Parada de la Rambla\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Firafoc\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Estand\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Firatast\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Carpa Handmade. Activitats\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Carpa Handmade\nFira de Santa Teresa del Vendrell. Carrer de l'Art\nFires de Maig. Vilafranca del Penedès. Pavelló. Llar i serveis\nPer a la realització de la fitxa s'han entrevistats a expositors i usuaris, així com s'han recollit les dades sol·licitades a l'administració.


L’estiu està als esplais - Arquebisbat de Barcelona\nL’estiu està als esplais\nEl bisbe Antoni Vadell visita les activitats d’estiu del Moviment de Centres d'Esplai Cristians Catalans de la Fundació Pere Tarrés\n11 juliol, 2019 -\nFotografies: Pere Tarrés\nEl Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans de la Fundació Pere Tarrés està en el moment de la temporada més important, l’estiu. Els esplais s’omplen d’infants i el MCECC és el moviment organitzador per excel·lència. El bisbe auxiliar de Barcelona, Mons. Antoni Vadell va anar a visitar les activitats estiuenques dels esplais catalans.\nLa jornada va començar amb el desplaçament de Mons. Vadell fins la casa de colònies. Cal Masover a Santa Maria de Corcó (Osona), on el Centre d’Esplai Mainada del MCECC de la Parròquia de Santa Coloma celebra les colònies. El bisbe auxiliar de Barcelona va estar acompanyat durant tota la jornada pel director general de la Fundació Pere Tarrés, Josep Oriol Pujol; el president del MCECC, Xavier Nus; la vicepresidenta del MCECC, Núria Martínez; i el consiliari diocesà del MCECC al Bisbat de Barcelona, Mons. Miquel Àlvarez.La finalitat d’aquestes trobades que es realitzen durant els mesos d’estiu és conèixer la realitat d’aquests centres, la formació dels seus monitors i monitores i recolzar la tasca educativa i pastoral que duen a terme.\nEls nens reunits en rotllana van escoltar la història que el bisbe Vadell tenia preparada per ells. Un conte que tenia una moralitat que servirà als nens pel seu futur. El relat tractava sobre una nena que busca el secret de la felicitat. La seva cerca comença en els llocs més esperats, en les joguines, els béns materials, els diners. Tanmateix, la petita s’adona que aquestes coses li provoquen una felicitat efímera però no és quelcom durador. Finalment aquesta nena s’acaba adonant que el secret de la felicitat no està en rebre sinó en donar. Servir als altres i a Déu fa que la persona se senti realitzada i més feliç que adquirint quelcom. Una lliçó més apresa gràcies a les trobades del MCECC, plenes de fraternitat i diversió però també d’aprenentatges fonamentals per les vides dels més petits.


Joc de baralles de Bob Esponja. Jocs de Bob Esponja baralles\nJugar Bob Esponja baralles. Jocs de Bob Esponja per jugar baralles\nQui pensava que l'esponja Bob serà capaç de derrotar els mods o guanyar un partit en un karate professional de sorra Chance. Per descomptat, per ser un guanyador en el joc Bob Esponja lluita, l'heroi es necessita la seva ajuda.\nEmocionant joc Bob Esponja lluita permet llançar la tensió acumulada i sentir veritable alegria de la victòria sobre acarnissament plàncton, que una vegada més vol esclavitzar als habitants de Fons de Bikini. És hora de jugar Bob Esponja lluita per salvar Patrick Crustaci Cranc i visitants amb els seus punys. Inscriu-te!\nBob Esponja Lluita\nLa invasió de Lava Rei\nTambé agradarà als jocs en línia Bob Esponja per a nois jugar\nPreparar el sopar\nMoto de neu de Bob Esponja\nBob Esponja salt d'alçada\nVesteix a 1\nBob Esponja Falta Recepta\nBob Esponja en un monopatí


Blog - Pàgina 3 de 4 - Jarditec\nPublicat el 28 de juliol de 2016 19 d'abril de 2018 per jarditec\nL’associació Acudam ens visita :)\nContinua la lectura de L’associació Acudam ens visita 🙂\nPublicat el 6 de març de 2015 19 d'abril de 2018 per jarditec\nEns conviden a parlar de gespa a l’Espai Terra (TV3)\nAquest divendres, la gespa serà la protagonista dels minuts que l'”Espai Terra” dedica cada setmana al món de les flors i plantes ornamentals. Ens acompanyarà al plató Joan d’Arandes, enginyer paisatgista i responsable de l’empresa Jarditec, de Mollerussa. Ens portarà diverses mostres de gespa plantada i també d’artificial, i ens parlarà dels diferents tipus d’herba per a gespa que hi ha i de les seves característiques. Per veure el resultat pràctic de plantar sobre el terreny unes o altres llavors, un equip del programa ha recorregut diferents municipis del Pla d’Urgell i la Noguera. Acompanyats d’una enginyera agrònoma veurem les diferències entre la gespa d’un jardí particular, d’un parc públic, d’un camp de futbol o de l’entorn d’una empresa. Cada tipus de gespa s’ha d’adaptar a les necessitats d’ús que ha de tenir, i també a la conveniència del propietari, que n’ha de decidir la textura, el color, les exigències de manteniment i de reg o els costos. A través del Facebook del programa els espectadors podran fer consultes i plantejar els seus dubtes al voltant de l’elecció i del cultiu d’una bona capa de gespa


Política d'ús del logo La SCAF | SCAF\nDins l’àmbit de “Societat Catalana d’Advocats de Família”, amb domicili a Barcelona, carrer Roger de Llúria, 77-79, 2n 1a., que ostenta entre les seves finalitats la de fomentar l’estudi i difondre el coneixement de la legislació, jurisprudència i doctrina en matèria de Dret de Família en el sentit més ampli de l'expressió, així com la seva evolució; tot incloent totes aquelles branques del Dret que tinguin incidència en la família o en les altres formes de convivència o relacions familiars i, expressament, en les matèries regulades pel Dret Català, s’ha creat la marca mixta que es reprodueix a l’Annex número 1, en endavant la Marca, consistent en una denominació i un distintiu gràfic, la qual podrà ser utilitzada, en els termes i condicions d’aquest Normes d’ús, com a distintiu professional dels serveis prestats pels socis/sòcies que, reunint les característiques especificades en aquest Normes d’ús, compleixin tots els requisits que exigeixin tant el Normes d’ús com la Llei de marques vigent.\nMitjançant l’aprovació de les presents Normes d’ús, la Societat Catalana d’Advocats de Família desplega la previsió de crear per als advocats/des socis/sòcies un signe distintiu amb la finalitat de millorar i reforçar la seva identitat davant d’altres professionals.\n1. La titularitat de la Marca correspon a la “Societat Catalana d’Advocats de Família” i serà usada pels seus socis/sòcies en la manera i condicions fixades en aquestes Normes d’ús.\n2. L'òrgan autoritzat per vetllar de la marca serà la Junta.\n3. La Marca SCAF ha estat inscrita el 30 de maig de 2017 com marca nacional a la Oficina Espanyola de Patents i Marques, a la classe 41 de la Classificació de Niça i a les classes 26.04.02 26.04.02 27.05.24 27.05.24 29.01.07 29.01.07 de la Classificació de Viena, reivindicant el dret d’ús en exclusiva:\n1. La Marca s’aplicarà als serveis i productes que s’indiquen a l’article 2.1 d’aquest Normes d’ús, els quals hauran de ser prestats directament per aquelles persones físiques que siguin socis/sòcies inscrits a la Societat Catalana d’Advocats de Família\n2. Quan la persona autoritzada perdi la seva condició de soci/sòcia, el dret d’ús quedarà automàticament revocat.\nCondicions d’ús de la Marca:\n1. L’ús de la Marca és voluntari.\n2. Les dimensions de la Marca són lliures. No obstant això, aquestes podran ampliar- se o reduir-se, sempre que conservin les proporcions originals per adaptar-les a les necessitats dels socis/sòcies, però mai de forma parcial. La impressió es podrà fer en tinta de color vermell o negra.\n3. L’ús de la Marca exigirà fer constar el nom i cognoms, el número de soci/sòcia de la SCAF així com el domicili professional.\n4. La Marca podrà ser utilitzada conjuntament amb la capçalera o el logotip propi dels socis/sòcies.\nLa utilització de la Marca per part dels socis/sòcies de la Societat Catalana d’Advocats de Família es troba subjecta a les següents limitacions:\n1. La Marca no podrà ser utilitzada en la publicitat o documents emesos pel soci/sòcia relacionats amb activitats diferents de l’exercici professional de l’advocacia.\n2. La Marca no podrà ser combinada amb cap altre logotip o imatge, de tal manera que pogués crear un tercer logotip o marca.\n3. La Marca no podrà ser eliminada, distorsionada o alterada en qualsevol dels seus elements per part dels socis/sòcies.\n1. La Junta de la Societat Catalana d’Advocats de Família controlarà l’ús de la marca, que podrà delegar en un dels seus membres aquesta tasca.\n2. L’àmbit de competència de control de la marca estarà determinat per raó del servei prestat per part dels socis/sòcies que utilitzin la Marca, en el seu àmbit professional.\n3. La tasca de control consistirà en aplicar els preceptes d’aquestes Normes d’ús i de la Llei de marques, vetllant pel seu compliment, per a la qual cosa exercirà les funcions de control necessàries, especialment, la inspecció directa sense previ avís, a través de les persones que designi, dels suports d'utilització de la Marca per les persones autoritzades, i l’obtenció de proves documentals. Aquestes seran analitzades convenientment per la Junta, que realitzarà en cada cas, l’informe oportú.\n4. En els casos de silenci o negativa per part de la persona autoritzada a facilitar les proves documentals esmentades, la Societat Catalana d’Advocats de Família es reserva el dret de revocar el dret a utilitzar la Marca, així com a exercitar les accions disciplinàries o judicials corresponents.\nRegistres d’usuaris de la Marca\nLa Societat Catalana d’Advocats de Família disposarà d'un Registre d'usuaris/es autoritzats que coincideix amb el Registre de socis/sòcies.\nSón obligacions dels usuaris/es autoritzats:\n1. El fet d'haver de sotmetre’s a les inspeccions que es portin a terme sense previ avís, cedint proves documentals si així se'ls requereix.\n2. No fer un ús indegut o fraudulent de la Marca, assumint els danys i perjudicis que una utilització incorrecta de la Marca pugui ocasionar tant a la Societat Catalana d’Advocats de Família com a tercers.\n3. Comunicar al titular de la Marca (la Societat Catalana d’Advocats de Família), en un termini màxim de quinze dies, tot coneixement que tinguin sobre violacions del dret de la marca.\n4. No cedir o sub-llicenciar en tot o en part els drets que l’autorització els atorga, excepció feta que el titular de la Marca (la Societat Catalana d’Advocats de Família) ho autoritzi expressament per escrit.\nLa cancel·lació de l’autorització es produirà per renúncia de l’autoritzat, i per revocació comunicada per la Junta de Societat Catalana d’Advocats de Família amb motiu de l’incompliment per part d’aquest de les obligacions contretes en el moment de la seva inscripció, així com de qualsevol vulneració de les normes d’aquest Normes d’ús o de la normativa col·legial aplicable.\n1.- El règim sancionador en matèria d’utilització de la Marca es regirà per les normes contingudes en els estatuts de la Societat, amb les especialitats establertes en aquest Normes d’ús.\n2.- La Junta de la Societat Catalana d’Advocats de Família és l’òrgan competent per iniciar i instruir els expedients sancionadors derivats d’aquestes infraccions i per determinar una proposta de resolució d’aquests expedients.\n3.- Constitueix una infracció lleu:\nLa realització d’un acte contrari a la normativa aplicable i a les limitacions de l’article 5è d’aquest Normes d’ús, quan aquest acte no tingui una particular transcendència motivada per la seva difusió o per altres circumstàncies.\nNo obstant això, la Junta podrà no sancionar la infracció quan l’advocat hagi cessat immediatament en la seva realització tan aviat com hagi rebut el requeriment de cessació.\n4.- Constitueixen infraccions greus:\na) La realització d’un acte contrari a la normativa aplicable i a les limitacions de l’article 5è d’aquestes Normes d’ús, quan aquest acte tingui una particular transcendència motivada per la seva difusió o per altres circumstàncies.\nb) La persistència en la realització d’un acte que constitueixi una infracció lleu, malgrat el requeriment de la seva cessació.\nc) La reincidència en un acte que constitueixi una infracció lleu.\n5.- Constitueixen infraccions molt greus:\na) La persistència en la realització d’un acte que constitueixi una infracció greu, malgrat el requeriment de la seva cessació.\nb) La reincidència en un acte que constitueixi una infracció greu.\nTanmateix, l’incompliment del present Normes d’ús per part de la persona autoritzada, així com l’incompliment de les possibles modificacions que es realitzin, comportarà la revocació immediata de l’autorització atorgada per utilitzar la Marca, sense que l’usuari pugui exigir cap compensació al titular de la marca.\nAccions derivades del registre de la Marca.\nNomés la Societat catalana d’advocats de Família, està legitimada per exercir les accions legals derivades del Registre de la Marca, bé per iniciativa pròpia, bé a instància dels socis/sòcies, contra tots aquells que infringeixin els drets de la Marca.\nModificacions del Normes d’ús\nQualsevol proposta o modificació que afecti el contingut del present Normes d’ús s’ha de notificar als socis, per tal que siguin conscients d’aquesta a l’hora d’aplicar-ne les modificacions en l’ús de la Marca als seus productes. En cas que la modificació no sigui acceptada per alguna de les persones usuàries, l’autorització inicialment concedida podrà ser revocada.


L’OCDE millora les previsions per a Espanya\nL’organisme de països industrialitzats situa el país al capdavant de la recuperació\n21 de de setembre del 2021. 18:05\nL’OCDE ha revisat netament a l’alça les seves expectatives per a l’economia espanyola aquest any i és més optimista fins i tot que el Govern central, ja que espera un creixement del 6,8%, nou dècimes més del que havia anticipat a finals de maig i probablement el més elevat dels països membres.\nAl seu informe intermedi de perspectives presentat aquest dimarts, l’Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) supera la previsió del 6,5% de l’Executiu espanyol per al 2021, però també el 6,2% que havien estimat al juliol tant la Comissió Europea com el Fons Monetari Internacional.\nLes raons principals d’aquesta revisió són el nivell de vacunació assolit, ja que Espanya és el país del G-20 amb un percentatge més alt de la població que ha rebut almenys una dosi (gairebé el 90%), així com els fons europeus de recuperació, dels quals serà un dels principals beneficiaris.\nTambé els bons indicadors econòmics del segon trimestre, que han sorprès els analistes de l’organització i els han portat a corregir les projeccions per a la resta de l’any.\nL’economista de l’OCDE Müge Adalet McGowan remarca que el mercat de treball està tenint un comportament millor que l’esperat, igual com la inversió i el consum, gràcies a l’estalvi acumulat i al restabliment de la confiança en l’economia.\nTot i que el turisme estranger és lluny d’haver tornat als nivells precrisi, el domèstic ha contribuït amb una aportació forta a sostenir el sector. «La recuperació ha arribat abans del que esperàvem», resumeix Adalet McGowan.\nLes projeccions per al 2022 són també superiors a les anticipades a finals de maig, ja que l’organització calcula que el producte interior brut (PIB) pujarà un 6,6%, tres dècimes més i quatre dècimes per sota de l’estimació del Govern espanyol.\nLa inflació i en particular l’estrebada dels preus de l’electricitat està sent el gran tema de debat econòmic i polític, però l’OCDE no ho percep per ara com un risc important per a l’economia espanyola. Segons la seva anàlisi, «és un efecte temporal» que s’hauria de moderar amb el temps, sobretot una vegada que se superin els problemes de proveïment que hi ha en alguns sectors productius –el més conegut és el dels semiconductors– per l’estrebada de la demanda mundial.\nDe fet, després d’una inflació mitjana del 2,4% a Espanya el 2021, l’OCDE creu que el 2022 els preus s’alentiran l’1,9%, és a dir, al mateix nivell que al conjunt de la zona euro i per sota del 2%, que és el sostre de l’objectiu que es marca el Banc Central Europeu (BCE).\nSobre l’electricitat, assumeix que les mesures que prengui el Govern central no poden tenir un gran efecte en els preus a curt termini, tenint en compte la dependència del gas importat, la cotització del qual s’ha disparat, però considera que es pot avançar en una competència més gran.\nMés enllà de l’energia, Espanya és el país de la sèrie on menys han pujat els preus de la vivenda des del començament de la crisi de la Covid, tot just un 2% en un any i mig, mentre s’han disparat entorn del 10% a França, el Regne Unit o Alemanya i fins a un 20% als Estats Units.\nLa forta estrebada de l’economia espanyola aquest any té a veure també amb l’enfonsament que va patir el 2020 (-10,8%), el més gran dels països de l’OCDE i del G-20. Això ha deixat cicatrius profundes.\nLa borsa del dilluns 4 de juliol del 2022\nEl TSJC tomba la taxa de recollida de residus de l’Ajuntament de BCN\nUna és l’atur juvenil, amb set punts percentuals d’augment entre finals del 2019 i el segon trimestre del 2021, el tercer increment més gran entre els membres després d’Estònia i Grècia.\nUna altra és el retard de producció, que tardarà a recuperar-se. Malgrat les bones estadístiques del segon trimestre, el PIB espanyol continuava estant un 7% per sota del que tenia a finals del 2019, abans que esclatés la crisi, quan els Estats Units, Àustria i Corea del Sud ja hi estaven per sobre\nCreixement econòmic OCDE\nMercats 18:05h La borsa del dilluns 4 de juliol del 2022\nCelebracions 18:02h Rubí tanca sis dies de Festa Major amb alta participació\nRelació Estat-Generalitat 17:51h ERC suavitza la seva oposició a la llei de memòria històrica i s’absté en comissió


A càmera lenta | Hpa-An, Birmània, no hi passis de llarg!\nUna de les nostres prioritats quan viatgem és fer-ho per vies terrestres, és a dir, agafar el mínim d’avions possibles. D’aquesta manera gaudim més del país, ens enriquim amb el seu paisatge, tenim més contacte amb els habitants locals i, per consciència, contaminem menys.\npost-template-default,single,single-post,postid-400,single-format-standard,ajax_fade,page_not_loaded,, vertical_menu_transparency vertical_menu_transparency_on,qode-title-hidden,footer_responsive_adv,qode-theme-ver-16.1,qode-theme-bridge,disabled_footer_bottom,wpb-js-composer js-comp-ver-6.0.2,vc_responsive\nPosted at 15:29h in Àsia, Birmània\tby\ta càmera lenta\nQuan et planteges creuar a Birmània per terra et sorgeixen molts dubtes, sobretot perquè és un pas relativament nou i no tens gaire clara la situació socio-política del país, però el que mai et passaria pel cap és mirar si pots viatjar qualsevol dia de la setmana. A causa de les condicions de la carretera de muntanya que separa Myawaddy, el primer poble de Birmània, amb Hpa-An, els cotxes només poden anar en sentit “Birmània” els dies parells i en direcció “Tailàndia” els dies senars.\nLa famosa carretera que uneix Myawaddy i Hpa-An és una muntanya russa. Corbes i més corbes amb precipicis de vertigen deixen entreveure un paisatge accidentat preciós. Les muntanyes càrstiques combinades amb els extensos camps d’arròs t’avisen que has encertat triant aquesta ruta. Quan arribes a quotes altes del camí, les grans planures amb els turons dispersats semblen una mar calmada amb illots que sobresurten de l’aigua.\nEls pobles petits son com miralls de l’ànima d’un país, sobretot si no estan adaptats pel turisme. En aquests pots veure la seva manera de viure, tastar la gastronomia local, anar al mercat matinal a comprar fruita o passejar sense destí. Hpa-An, la capital de l’estat Kayin, va ser el nostre primer contacte amb Birmània. El caos ens va donar la benvinguda. En aquest cas el més interessant no es troba al centre del poble sinó als seus voltants. Durant tot el dia vam tenir el factor “uuaaauu!” a la boca. L’entorn magnífic, sobretot en època de pluges i, Kyauk Kalap, una pagoda única emplaçada a sobre d’un inusual roc enmig d’un llac, ens va deixar bocabadats. Vam ser incapaços de comptar quantes escultures de buda hi ha als jardins de Lumpini. A causa de les inundacions i d’una avaria a la moto ens vam quedar tirats i ens va ser impossible veure les coves. Segur que hi haurà una propera vegada!\nKyauk Kalap / Hpa-An / Birmània\nLumpini / Hpa-An / Birmània\nFrontera de Tailàndia amb Birmània\nCarretera de Myawaddy a Hpa-An / Birmània\nBirmània, Hpa-An, jardins, Kyauk Kalap, Lumpini, motxilla, Myanmar, Myawaddy, viatge


CLUB EXCURSIONISTA ELS PERDUTS DE BEGUR: de gener 2016\nAvui 31 de Gener, encara fosca nit, hem quedat a la Font de Baix per anar a caminar per les Gavarres a Celrà. Pel camí hem anat recollint altres perduts, de Palafrugell, la Bisbal, Torroella de Montgrí, Girona...\nUn cop allà, amb una mica de fred i humitat, però ja amb la llum d'un tímid sol, hem enfilat amunt cap a les Gavarres.\nHem començat el circuit trobant diverses fonts, totes elles seques, per la falta de pluja, "la Font de les Escales i d'en Bussé". Una mica més endavant trobem la primera mina, la del "Nen Jesús", també conegut com el "Bac d'en Medinyà". Va servir d'explotació de ferro des de l'any 1892 fins a 1918.\nDesprés hem seguit pujant, fins a cercar el seu antic carregador, lloc a on es carregava el mineral per traslladar-lo fins a l'estació de tren a Celrà.\nPassada ja una hora i amb una mica de gana hem seguit amunt fins al "Castell de Sant Miquel de Castellar" passant abans per la "Font del Borni" (molt adient el seu nom, perquè també estava ben seca) i pel "Collet d'en Figueres" una intersecció abans d'arribar-hi.\nAmb la panxa plena i amb una mica de fred ens hem espavilat a pujar fins dalt del Castell a 390 metres d'altitud. Aquest Santuari va pertànyer a Celrà fins a l'any 1974, any en què va ser agregat a la ciutat de Girona. Pujant per unes petites escales de cargol, hem pujat a dalt la torre per gaudir d'unes meravelloses vistes i també d'un bon vent...\nPassada una bona estona i feta la foto de rigor, hem començat a baixar buscant la "Mina Victòria". Aquesta és més extensa.\nEl següent objectiu era visitar "els Sants" i ens hem desviat uns 100 metres per anar a trobar les figures d'arquitectura religiosa "Sant Sixt i Sant Hou", els patrons de Celrà. Estan situats en un lloc molt recomanable a la vista i amb una verdor al bosc impressionant.\nVinga cap amunt, amunt i amunt, allò no s'acabava mai, 316 m més de desnivell i a dalt, però abans una altra font, ara la "del Castanyer" (porteu sempre aigua perquè les fonts solen estar seques i l'aigua no està tractada).\nJa de baixada per tornar cap al punt de sortida, ens desviem per trobar una bona i última panoràmica "el Mirador del Congost". Allà dalt et quedes sense paraules!!! Ja després tot ve de baixada, una horeta més i cap al cotxe.\nHem passat un matí molt entretingut, amb uns bons 18 quilòmetres a les cames i sobretot molt bon ambient.


La tercera del món | Barcelona al Dia\n« Queixes a Sant Andreu\nFastiguejats abans de començar »\nLa tercera del món\nIberia i British creen un gegant planetari amb la seva fusió VOLUM Mouran un negoci de més de 16.500 milions anuals, només per darrere de Lufthansa i Air France-KLM\nIberia i British Airways (BA) van anunciar ahir que en menys d’un any hauran creat la tercera aerolínia del món. La fusió de les dues companyies, sòcies des de fa una dècada, les situarà en volum de negoci només per darrere de Lufthansa i Air France-KLM, ja que el nou grup mourà més de 16.500 milions d’euros anuals.\nJuntes, les dues aerolínies sumaran 200 destins en cent països i més de 450 avions. L’objectiu és que Barajas es consolidi com la porta d’entrada a l’Amèrica Llatina i l’aeroport londinenc de Heathrow sigui el hub que connecti amb Àsia, Àfrica i, sobretot, els Estats Units. De fet, la complementarietat de la seva oferta és un dels trets que van destacar els caps visibles de l’operació o, el que és el mateix, el president d’Iberia, Fernando Conte, i el conseller delegat de British Airways, Willie Walsh.\nEl 10% del nou grup\nEnmig d’una gran expectació, Conte i Walsh van fer ahir al migdia una roda de premsa a Madrid on van explicar que constituiran una nova societat en la qual hi haurà els accionistes de les dues companyies. Les aerolínies mantindran les seves marques i cotitzaran tant a la borsa de Madrid com a la de Londres.\nLa participació de cadascuna en la nova societat és un punt “que encara s’ha d’analitzar”. Conte va recordar que British Airways “val molt més que Iberia”.\nTot i que la capitalització borsària de BA supera els 9.000 milions d’euros i la d’Iberia és de 1.800 milions, el grup espanyol tindrà entre el 8% i el 10% de la nova societat.\nActualment, British té un 13 per cent del capital d’Iberia, mentre que Iberia ha comprat, entre els mesos de maig i juny, el 2,9 per cent de BA. A més, té derivats financers per un 6,9 per cent. Caja Madrid vol convertir-se en accionista de referència del nou grup, com ja ho és a Iberia.\nLes dues aerolínies estaven parlant amb American Airlines per arribar a acords puntuals de cooperació. Segons Conte, aquestes negociacions “no es veuran afectades per aquesta fusió sinó que fins i tot podrien millorar”.\nLa borsa va premiar ahir les dues protagonistes del dia. British Airways pujava un 6% i Iberia s’enfilava més d’un 20% i trencava així una caiguda en picat que en un any li ha fet perdre un 34% del seu valor.\nThis entry was posted on\tJuliol 30, 2008 a 8:15 pm\tand is filed under Gestió admin, Serveis.


"Al vostre gust' descobreix què mengen i com es crien els porcs Duroc. El programa també es desplaça fins a Pals per conèixer l'arròs que s'hi sembra i com s'aplica a la cuina.\nL'arròs de Pals i el porc Duroc no són dos dels productes catalans més coneguts entre el gran públic, però tenen un alt valor gastronòmic que cal tenir molt en compte. Precisament per això, el programa ha sortit a buscar-los i presenta, d'una banda, un dels tresors més ben considerats de les terres empordaneses, l'arròs de Pals, i, de l'altra, descobreix les excel·lents singularitats de la carn de porc Duroc.\nQuan es parla d'arròs és del tot inevitable pensar en el delta de l'Ebre sense tenir en compte, però, que a l'Empordà s'està recuperant un cultiu molt vinculat a les seves terres i especialment a Pals. De la mà d'Albert Grassot, el reportatge mostra com la geografia marca un cultiu que està guanyant adeptes cada dia.\nA Cal Ros, a Girona, grans consumidors d'aquest arròs, cuinen un arròs sec i un risotto. I per oferir una altra visió de la cultura gastronòmica de l'arròs, el programa aprofundeix en la rica tradició japonesa. Yukihiko Shidara-Tan, xef del restaurant Icho de Barcelona, parla dels dos plats cabdals de la cuina nipona: el sushi i el sashimi.\nDenomacions DOP i IGP\nEl protagonistes de l'apartat dedicat als productes catalans de qualitat són el Pollastre Pota Blava del Prat, amb Indicació Geogràfica Protegida, i la Mongeta o Fesol del Ganxet del Vallès-Maresme, que té el distintiu de Denominació d'Origen Protegida.\nEl programa posa el rumb cap a Osona, cap a una de les moltes granges de porcs que hi ha a la comarca. Però no una granja qualsevol, sinó que visita una granja dedicada a la cria i l'engreix del porc Duroc. Aquesta raça és una de les poques que, per les seves condicions de cria, s'ha guanyat la marca Q de Qualitat.\nNando Jubany, un dels màxims exponents de la cuina osonenca, descobreix què fa que la carn del porc Duroc sigui tan especial a la cuina.\nÀrea Tecnologia, Tutoria, Ciències de la terra i del medi ambient, Ciències socials


Humana preveu vendre el doble de roba de segona mà gràcies a la crisi econòmica | NacióGranollers\nHumana preveu vendre el doble de roba de segona mà gràcies a la crisi econòmica\nLa fundació amb seu a l'Ametlla del Vallès estudia obrir més botigues a tot l'Estat\nper Lluís Vilaró/ACN, 24 de gener de 2012 a les 12:00 |\nLa seu central d'Humana a l'Estat, a l'Ametlla del Vallès. Foto: Lluís Vilaró\nLa Fundació Humana, amb seu a l'Ametlla del Vallès, preveu duplicar la seva activitat en els pròxims cincs anys, segons explica el responsable de recollida de roba d'aquesta empresa-ONG, David Vázquez. El nombre de clients a les botigues de roba de segona mà d'Humana ha augmentat un 26 per cent en els últims dos anys a causa de la crisi. L'objectiu, segons Vàzquez, és instal·lar més botigues arreu de l'Estat i aconseguir recollir més tones de roba. Humana factura uns 11 milions d'euros anuals i genera un benefici net d'un milió d'euros l'any. El 100 per cent del benefici es destina íntegrament a projectes de cooperació a l'Àfrica, l'Àsia i l'Amèrica llatina\nUns 619.000 clients el 2011\nSegons comenta Vàzquez, la crisi ha fet créixer la venda en les botigues de roba de segona mà que Humana té a Catalunya i l'Estat. La Fundació comptava amb uns 460.000 clients en aquestes botigues l'any 2009; el 2011 es van registrar uns 619.000 clients, una xifra que suposa un augment del gairebé el 26 per cent en només dos anys. El 2011 es van recollir 18.800 tones de roba, 1.300 tones més que el 2010. Es tracta d'un creixement degut en gran part a l'augment de contenidors de recollida de roba als carrers. L'any 2010 hi havia 3.650 contenidors i aquest 2011 n'hi hagut 4.400.\nDavant de tot plegat, Vàzquez assegura que l'objectiu és duplicar l'activitat empresarial en els pròxims cinc anys. "Tenim camp per córrer", avisa. En aquest sentit, ha explicat que l'objectiu és instal·lar més botigues a tot l'Estat, augmentar els llocs de treball i, de retruc, aconseguir més benefici pels projectes de cooperació. Es calcula que a Catalunya només es recicla un 10 per cent de la roba que es llença.\nRecollir fons per a projectes de cooperació\n"Molta gent no sap que l'objectiu de la recollida de roba és aconseguir fons per a projectes de cooperació", explica Vázquez. Humana compta amb 280 treballadors a tot l'estat espanyol. Recullen, treballen i classifiquen roba de segona mà. El 48 per cent d'aquesta roba s'envia a l'Àfrica, bàsicament a Moçambic, per vendre's en els mercats locals a preus baixos i generar activitat econòmica a la zona. El 24 per cent de la roba es ven a empreses de reciclatge i el 16 per cent va a parar directament a l'abocador perquè està molt deteriorada. El 12 per cent restant es destina a les 22 botigues de segona que Humana té arreu de l'Estat, 9 de les quals estan a Barcelona i una a l'Hospitalet del Llobregat.\nTota aquesta activitat empresarial suposa una facturació d'11 milions d'euros anuals. El benefici net generat és d'un milió d'euros, que va a parar íntegrament a projectes de cooperació a Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina.\nUna operaria d'Humana a l'Ametlla destria la roba de segona mà. Foto: Lluís Vilaró\nEconomia, l'ametlla del vallès, segona mà, roba, humana


Tallers: present i futur de l'audiovisual » l'Alternativa 2011\nMonogràfic DC UAB\nTallers: present i futur de l'audiovisual\nFotografia del rodatge "How to pick berries"\nLa secció Escoles de cinema del món continua la seva tasca pedagògica oferint seminaris adreçats a joves creadors, estudiants de cinema i professionals del mitjà. És una formació complementària i, per sobre de tot, un important punt de trobada, reflexió i debat, indispensable per a tots en una era de transformació constant.\nDivendres 11 / INAUGURACIÓ\nMostra d'arts digitals i experimentals: Mapping + DJ que baila\nMad Center serà l'encarregada d'inaugurar la 18a edició de l'Alternativa. Els alumnes del curs de Resolume presentaran un mapping realitzat amb l'aplicació IR Mapio, un programa del qual Mad Center és el centre oficial per al seu ensenyament a Catalunya.\nAuditori del CCCB (11 - 13 h)\nConvertir el soroll en art: aplicació dels efectes de so a pel·lícules animades\n9zeros, Centre d'Estudis de Tècniques d'Animació de Catalunya, ens brinda de nou una trobada on es barregen joc i tècnica. En aquesta ocasió, una aproximació diferent al món del so en l'àmbit de l'animació.\nCom es fa un videoclip?\nInternet ha generat una crisi en la indústria musical, però ens ha donat portals com Youtube. Quines són les claus per convertir en imatges una peça musical? Existeix llibertat en la feina del realitzador? Quin pressupost tenen els videoclips a Espanya?\nPolítiques de la imaginació: documental polític 2.0\nS'imposa passar a l'acció i reconsiderar un documental polític basat en la potència formal que li confereixen els descobriments realitzats. En la dramàtica situació política actual, el documental ha de perseguir no tant la mobilització social, sinó la formació d'un esperit crític.\nL'aventura de rodar a la Xina: processos de producció fora de casa\nL'estiu de 2009, Oriol Martínez i Chi-Shin Hou, dos estudiants de primer curs de la Facultat, van rodar el seu primer projecte a la Xina. El resultat va ser Ahong, un curtmetratge seleccionat a la Secció Oficial del Festival de Sitges\nDissabte 19 / CLOENDA\nMostra d'arts digitals i experimentals: sessió de VJ\nEl Convent de Sant Agustí està especialitzat en el foment de l'art emergent. La professora d'aquests cursos, Xarlene, que pertany al Colectivo G108, imagina i crea en directe escenes i ambients suggerents servint-se del seu ull fotogràfic com a punt de partida.


Vinaròs publica un vídeo especial de Setmana Santa | Canal56 Notícies\nInicio Cultura Vinaròs publica un vídeo especial de Setmana Santa\nFoto: Salvador Quinzá\nVinaròs publica un vídeo especial de Setmana Santa\non: 01/04/2021 En: Cultura, Vinaròs\nL’Ajuntament de Vinaròs, amb la col·laboració de la Federació de Confraries de la Setmana Santa, ha publicat un vídeo per a poder gaudir des de casa dels actes més representatius de la festivitat. Es tracta d’un reportatge de 45 minuts de durada amb testimonis i imatges per mostrar a l’espectador els passos que formen part de les processons i com han evolucionat amb el pas del temps.\nLa regidora de Cultura, Anna Fibla, ha recordat que “la Setmana Santa de Vinaròs està declarada com a Festa d’Interés Turístic Autonòmic i els passos formen part del nostre patrimoni històric i cultural, per això s’ha volgut crear aquesta producció”. En aquest sentit, agraïa el treball de totes les persones que han fet possible el vídeo, així com la col·laboració dels mitjans de comunicació per emetre’l.\nLa brigada EMERGE d’Ares continua amb la neteja i desbrossament del municipi\nVinaròs; Compromís s’incorpora al Govern de l’Ajuntament de Vinaròs 01-04-2021


Dos batlles acumularan en un any 8.000 causes en tràmit .\nLa secció d'instrucció ordinària acumularà 8.000 causes en un any\nLa previsió és que cada mes entrin 400 causes noves que s’han de repartir els únics dos batlles fins que entrin nous titulars\nExterior de la nova seu de la justícia.\nActualitzada 31/08/2020 a les 10:07\nMentre el Consell Superior de la Justícia (CSJ) continua encallat en les batalletes internes que està transmetent una pobre imatge a la ciutadania, la justícia s’acosta a l’abisme perquè els reforços en forma de nous batlles trigaran a arribar fins que acabi la durada de la seva formació –es calcula que un any. La setmana que ve només estarà operatiu un batlle d’instrucció ordinària que haurà d’assumir els seus propis dossiers a més de les instruccions 4 i 5, i la que queda provisionalment buida (2) perquè el seu titular comença vacances, a més de les guàrdies que comparteixen amb altres companys de penal. La Batllia té només actualment dos batlles ordinaris, un veritable drama per a un sistema col·lapsat.\nFeina de tràmit\nFonts judicials han indicat que atenent les xifres de l’any passat, les previsions no són bones perquè els càlculs són 400 causes noves cada mes fins que s’incorporin els nous batlles, que sumades a les 3.200 actuals, suposen un total de 8.000 en tràmit en un any amb els dos batlles actuals d’instrucció ordinària. Ja ara és impossible donar sortida a les causes i només es poden fer càrrec d’afers purament de tràmits de fàcil resolució o que finalment s’arxiven, com són petits consumidors de cànnabis, alcoholèmies de conductors o altres assumptes que no requereixen un procés llarg i complicat, com els judicis ràpids.\nUna situació que ja ha provocat diversos pronunciaments del Tribunal Constitucional, que està ordenant indemnitzacions de l’Estat per la dilació dels processos, la qual cosa suposa una despesa de diners públics.\nA més, si un batlle ha d’agafar una causa que no era seva suposa començar de zero, i per tant el retard afecta tota l’estructura. Cadascuna de les instruccions tenen pendents unes 800 causes de mitjana, cosa que dona una xifra final que supera abastament les 3.000 causes que estan acumulades a l’espera d’un aute o una sentència. La no-renovació de la batlle suplent va deixar 700 causes a repartir. S’ha de deixar clar que totes aquestes dades corresponen a la instrucció ordinària i no a les especialitzades.\nEls experts remarquen que el nombre òptim per batlle són 300 causes, molt per sota de l’excés de treball que pateixen els jutges andorrans.\nEls batlles tenen una feina continuada. No tot són vistes orals, han de signar uns 80 documents diaris, estudiar informes, proves, peritatges. La majoria de casos necessiten passar pel procés de la instrucció, que implica també parlar amb els advocats, revisar peritatges, informes forenses, valorar indemnitzacions. El darrer damnificat de la falta de recursos és l’administrat.\nFins fa poc la batlle suplent, Núria López, s’havia encarregat primer de la instrucció número 5 –que va deixar Cristina Bea– i després va passar a la 4 quan Maria Àngels Moreno va demanar l’excedència en desacord amb el resultat de dos concursos interns de promoció a la judicatura. És aquest el motiu que ha portat els batlles a una revolta quan es va decidir no renovar López, veient que el volum de feina és inassumible i que el CSJ adoptava una decisió sense motivar.\nELS BATLLES CITEN ARIAS PER FER-LI ARRIBAR EL SEU DESCONTENTAMENT\nAlguns batlles no estan disposats a signar la carta que la setmana que ve serà entregada a la membre del CSJ Claudia Arias, amb l’argument que no li van donar suport en el moment en què es va votar la renovació a l’organisme judicial. Finalment els batlles han decidit citar directament Arias per fer-li arribar el seu malestar per les decisions que adopta dins del CSJ, demanar-li que canviï de parer i remarcar-li que després de tota la polèmica consideren que no els representa perquè el seu vot està perjudicant el treball dels batlles. Arias va ser escollida representant dels batlles però era Olga Adellach qui ho havia de ser. Finalment el Copríncep episcopal, Joan Enric Vives, va ser reticent a la candidatura d’Arias per motius personals i es va decidir que l’exministra ocupés el lloc. Als batlles se’ls retreu que no van ser capaços d’organitzar-se per trobar un candidat. La candidatura d’Arias va rebre bastants vots en blanc i negatius, però prous com per ser elegida. Els membres del CSJ són intocables i ningú pot destituir-los ni immiscir-se en la seva tasca, tot i que des d’altres organismes es posa en dubte la manera com estan tractant les dificultats actuals i la falta d’entesa interna, una situació que no havia passat mai.\nLes institucions que han de buscar candidats es queixen de les dificultats que tenen, ja que el sou, afegeixen, no és atractiu i és molt complicat trobar algú que sigui jurista, especialment des que es va vetar la presència de persones no andorranes.\nEls batlles tenen redactada la carta des de fa dies i han decidit convocar directament Arias i no fer-ho amb el president del CSJ.\n#22 Ji ji ji\nJejejejejejje va dir..Home uns sentencia del Tribunal de Corts diu q es habeas corpus q va sortir a tots els diaris!!! La veritat la Justicia ha de ser mes rapida, ara tampoc vull q coses greus les jutgi gent q no esta preparada, es com si dius q a un restuarant no donen al abast xq falten cuiners pero es posa gent q no te idea de cuinar... el problema esk ala batllia no es cuina, sino q es resolen temes molt seriosos...\nDoncs t'hauràs d'aguantar ja que a la llarga els temes seriosos els hauran de portar gent amb poca experiència com els batlles nous ,perquè els batlles antics a mi em sembla que se'ls estan carregant a poc a poc, baixa, excedència o marxen. Sort que jo no tinc cap cas a la Batllia. Arribaria a la jubilació o a la mort abans que tingues la sentència. Bromes a part, ja sé que és massa fàcil criticar, però les solucions les han d'aportar la gent que cobra per gestionar i organitzar la justícia, no nosaltres, les coses com siguin.\nJope, encara no he aconseguit que ningú faci cap comentari positiu de la justícia o del CSJ o d'algun tribunal , almenys els enxufats s'ho podrien currar una mica, que els favors s'han de tornar. Que desagraïda que és la gent.\nPardalet va dir..No sé quines son les teves fonts pero estan seques, Ni està de baixa ni va fer cap detenció il·legal, com ho demostra que se li van fer dos auditories sense cap expedient. El tema no és el nom, el problema és deixar dos batlles només, és igual si la suoplent es diu Nuria o Montse, era el moment més inoportú per prendre aquesta decisió. Espero que no tinguis que esperar cap resolució juidicial.\nHome uns sentencia del Tribunal de Corts diu q es habeas corpus q va sortir a tots els diaris!!! La veritat la Justicia ha de ser mes rapida, ara tampoc vull q coses greus les jutgi gent q no esta preparada, es com si dius q a un restuarant no donen al abast xq falten cuiners pero es posa gent q no te idea de cuinar... el problema esk ala batllia no es cuina, sino q es resolen temes molt seriosos...\nNo sé quines son les teves fonts pero estan seques, Ni està de baixa ni va fer cap detenció il·legal, com ho demostra que se li van fer dos auditories sense cap expedient. El tema no és el nom, el problema és deixar dos batlles només, és igual si la suoplent es diu Nuria o Montse, era el moment més inoportú per prendre aquesta decisió. Espero que no tinguis que esperar cap resolució juidicial.\nOstres!!! La López devia ser super woman, la millor jurista q em tingut mai a aquestes valls, ha sigut marxar ella (x cert esta de baixa q va agafar just el dia abans q no la renovessin) i s'ha colapsat tot... era la formula magica x salvar la justicia q just amb quinze dies s'ha colapsat... va home va no feu riure q la batllia porta 20 anys colapsada, i ara ja no es pot dir falta de recursos xq el pressupost en els ultima anys sa casi doblat, el pressupost q mes ha crescut de tota la administració!!! Pero està clar tot es culpa del CSJ actual i tot ho salvaria la super Lopez amb les seves detencions ilegals, q gracies a la seva gran tasca es va haver de deixar lliure a un camell... els 5 batlles q de qui un mes entraran aixo si q es lo important home!!! I els batlles x un mes fer un ratet mes de feina al dia no es moriran q son autoritats i cobren 8000 o 9000 euros , x tant poden aguantar u meset com tota la gent q estem amb ertos o al atur\n#17 Divorciat?? A no, encara no!!!\nKate va dir..Es indignant aquesta situació, vergonyosa... No es pot entendre com s'ha arribat aquest punt, tot per no renovar a una batlle vàlida, competent, i extraordinària en la seva feina .. Per el caprici de conclusions injustes i sense causa. Menuda imatge esta donant la justícia andorrana.\nLa imatge que està donant és la que té. Un divorci ha de durar 4 anys? Va home val més que pleguin tots i tornar a l'oest.\nEs indignant aquesta situació, vergonyosa... No es pot entendre com s'ha arribat aquest punt, tot per no renovar a una batlle vàlida, competent, i extraordinària en la seva feina .. Per el caprici de conclusions injustes i sense causa. Menuda imatge esta donant la justícia andorrana.\n#15 La culpa als altres\nAndorra va dir..Sisplau que algú faci un comentari positiu, almenys un. Que el faci algun familiar encara que sigui. Quina injustícia comentar que les coses van malament i que les fan malament i que els ciutadans surten perjudicats. I QUE CAL FER ALGUNA COSA, SR.ESPOT.\nSi he publicat el comunicat de premsa del CSJ del dia 29 de juny passat, és per fer memòria. Perquè els ciutadans puguin veure en quin esprit es troba el CSJ. Donen la culpa als mitjans de comunicació o a unes forces ocultes però en cap moment es plantegen si estan fent bé les coses.\n«L'Estat social i democràtic de Dret permet la majoria d'edat política de qui sap que ser demòcrata és no donar la culpa als altres”.\nComunicat de premsa del CSJ 29-06-2020 va dir..La profusió de notícies interessades i no ajustades a la realitat, aparegudesels darrers dies en diferents mitjans de comunicació, i la gravetat de lesconseqüències que algunes d'elles causen o poden causar en l'estabilitat icredibilitat de la Justícia, obliga al Consell Superior de la Justícia a sortir alpas de les mateixes amb el present comunicat.El Consell Superior de la Justícia lamenta profundament els atacsinteressats, i no fonamentats, que darrerament s'estan produint contra lapròpia Institució i els seus membres, atacs que només cerquenl'assoliment d'interessos particulars contraposats a l'interès general i aldeure del Consell Superior de la Justícia de vetllar per la independència i elbon funcionament de l'Administració de Justícia.Des d'aquestes línies es condemnen aquelles maniobres que lluny d'oferirsolucions i unió, només debiliten la Justícia, oferint tal vegada unespectacle impropi d'un Estat de Dret, on la Justícia i el seu òrgan degovern han de veure garantides, per t\nSisplau que algú faci un comentari positiu, almenys un. Que el faci algun familiar encara que sigui. Quina injustícia comentar que les coses van malament i que les fan malament i que els ciutadans surten perjudicats. I QUE CAL FER ALGUNA COSA, SR.ESPOT.\n#13 Comunicat de premsa del CSJ 29-06-2020\nLa profusió de notícies interessades i no ajustades a la realitat, aparegudesels darrers dies en diferents mitjans de comunicació, i la gravetat de lesconseqüències que algunes d'elles causen o poden causar en l'estabilitat icredibilitat de la Justícia, obliga al Consell Superior de la Justícia a sortir alpas de les mateixes amb el present comunicat.El Consell Superior de la Justícia lamenta profundament els atacsinteressats, i no fonamentats, que darrerament s'estan produint contra lapròpia Institució i els seus membres, atacs que només cerquenl'assoliment d'interessos particulars contraposats a l'interès general i aldeure del Consell Superior de la Justícia de vetllar per la independència i elbon funcionament de l'Administració de Justícia.Des d'aquestes línies es condemnen aquelles maniobres que lluny d'oferirsolucions i unió, només debiliten la Justícia, oferint tal vegada unespectacle impropi d'un Estat de Dret, on la Justícia i el seu òrgan degovern han de veure garantides, per t\nEls batlles signen una carta per exposar el seu malestar al CSJ


Tot a punt per a la trobada d´estudiants a Sallent - Indymedia Barcelona\nTot a punt per a la trobada d´estudiants a Sallent\nper udg\t 07 abr 2004\nTrobada d'Estudiants: encarar els nous reptes amb unitat i compromís. Hem de ser persones compromeses treballant en projectes constructius. Amb la trobada es pretén donar eines i recursos que serveixin per canviar la realitat més propera de cadascú, la situació nacional i les tendències europees. Aprendre, unir esforços, crear iniciatives i fomentar l'intercanvi és el menú de l'esdeveniment\nInscripcions: 40 euros\nInclou: transport des de Manresa, àpats, concert de diumenge (el de dissabte és gratuït i el de dijous val 9 euros), assistència a tots els actes, tallers i debats\nTelefoneu al 605 43 87 13 o per correu a trobada ARROBA coordinadora.net\nIngressos a 2100-3642-11-2506256059. Quan feu l'ingrés poseu-lo a nom de trobada+el vostre nom


La Cuca de Llum del Tibidabo s'estrenarà al juny | betevé\nEl nou funicular es vol convertir en el principal mitjà de transport per arribar al parc d'atraccions, que torna a reobrir després de sis mesos tancat\nMarta Casals Torres | Roger Torres i Liñán | dijous, 13 de maig del 2021, a les 22.42\nL’estrena de la Cuca de Llum, el nou funicular per arribar al Parc d’Atraccions del Tibidabo, serà la primera quinzena de juny, després que la pandèmia n’endarrerís la posada en funcionament prevista per a la tardor de l’any passat. L’estrena del funicular és, de fet, la principal novetat de la reobertura del parc, que serà uns dies abans, aquest dissabte, 15 de maig.\nPujar al parc en tres minuts i amb vistes panoràmiques\nLa Cuca de Llum vol convertir-se en una atracció més i la porta principal d’entrada del parc, en substitució de l’antic funicular, que tenia 120 anys d’història. Disposa de grans finestrals panoràmics per poder gaudir del paisatge. Té una capacitat de 252 passatgers, i el trajecte es redueix a només tres minuts. L’estació inferior del funicular està situada a la plaça del Doctor Andreu, on acaben el trajecte els tres busos llançadora que hi haurà, i que fins ara arribaven fins al parc. D’aquests tres busos, un hi arriba des de Sant Genís, l’altre des de la plaça de Catalunya, i un tercer des de la plaça de Kennedy.\nUna altra de les novetats de la nova temporada, marcada per la celebració del 120è aniversari del parc, és la inauguració de la Tibidabo Store al juny. Estarà ubicada al passeig de Sant Gervasi, i vol ampliar l’experiència del Tibidabo a la ciutat.\nPel que fa als preus de les entrades al parc d’atraccions, s’encareix el tiquet general d’adult, que costarà 35 €, tot i que també inclou el bus llançadora i la Cuca de Llum. L’entrada júnior val 14 €, la sènior 10,5 €, i la de persones amb diversitat funcional en costa 7. De moment el parc té l’aforament limitat per la pandèmia i es recomana adquirir les entrades anticipadament a través de la pàgina web.\nLa reobertura, després mig any tancat\nEl Tibidabo obre portes el 15 de maig amb totes les mesures de seguretat. L’aforament està limitat per poder garantir la distància de seguretat, és obligatori l’ús de la mascareta i la restauració serà per emportar.\nEl govern va anunciar la reobertura dels parcs d’atracions el passat 30 d’abril, després de rebre l’aprovació del Procicat. En total, el Tibidabo haurà estat més de mig any tancat, des del 16 d’octubre, quan van començar la segona onada. L’estiu passat, però, tampoc no va poder obrir de forma continuada. De fet, les instal·lacions només van poder funcionar uns dies de juliol.\n— covid — Parc d'Atraccions del Tibidabo — transport públic


Els clients realitzen cerques a Google per informar-se de productes o serveis abans de procedir a contactar amb els proveïdors per demanar informació o pressupostos .\nAparèixer en els resultats d'aquestes recerques és vital per guanyar un client potencial i augmentar les ventats i la facturació.\nLes tècniques de posicionament web o SEO s'apliquen per aconseguir pàgines webs o botigues en línia ben estructurades i optimitzades per a cercadors.\nL'objectiu és aparèixer abans que la competència en les recerques que realitzen els usuaris potencialment interessats en els nostres productes o serveis.\nEl posicionament en cercadors web és actualment la major inquietud de les empreses que tenen pàgina web i volen millorar la seva visibilitat. La millor presència a la recerca de resultats de Google implica per a una empresa la possibilitat d'augmentar el nombre de clients .\nA Infoservei som experts en la tasca de definir estratègies i ajustar la informació de les pàgines que es pretenen fer aparèixer en primeres posicions dels resultats, així com d'optimitzar la web per seguir els criteris dels cercadors - SEO (Search Engine Optimization, optimització per a motors de cerca).\nLes visites que s'aconsegueixen a través de les recerques dels usuaris de Google, són gratuïtes, estan buscant productes o serveis similars als que la nostra empresa ofereix, i ens proporcionen un avantatge competitiu respecte a la competència. El client veurà primer els nostres productes.\nMillori el posicionament del seu web - 972 276 477.