El PP escoltarà Rato abans de decidir si el suspèn de militància | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nEl PP escoltarà Rato abans de decidir si el suspèn de militància\nEl partit designa com a instructor del cas el diputat Francisco Molinero\nMadrid 15 OCT 2014 - 20:55\tCEST\nEl Partit Popular escoltarà l'expresident de Bankia Rodrigo Rato i tots els militants afectats abans de decidir si els suspèn de militància pel cas de les targetes opaques de Caja Madrid. Després d'obrir expedient a tots els afiliats que es van beneficiar d'aquesta modalitat de pagament, la formació es posarà en contacte "de manera immediata" amb els implicats que encara no han renunciat a la condició de militants. El que va ser vicepresident del Govern central durant l'etapa de José María Aznar i aspirant a la successió compareixerà demà davant del jutge de l'Audiència Nacional Fernando Andreu en qualitat d'imputat pel cas Bankia.\nAixí ho ha decidit aquest dimecres a la tarda el Comitè de Drets i Garanties dels populars que, sota la presidència d'Alfonso Fernández Mañueco, ha "ratificat l'obertura d'expedient informatiu en relació amb l'ús de les targetes de Caja Madrid-Bankia per part d'afiliats del PP, i ha designat com a instructor del cas Francisco Molinero Hoyo". Diputat per Albacete i càrrec de màxima confiança de la secretària general del partit, María Dolores de Cospedal, Molinero "practicarà les diligències oportunes amb tots els afiliats als quals pugui afectar aquest expedient", segons ha informat la direcció nacional a través d'un comunicat.\nL'escàndol de les targetes opaques de Caja Madrid ha provocat dimissions a la Comunitat de Madrid i als sindicats Comissions Obreres i UGT. El secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, va donar l'ordre d'expulsar provisionalment els 10 exconsellers socialistes, que ahir van deixar de ser militants socialistes. Avui ha començat el degoteig de baixes a les files populars, i tres militants ja han entregat el carnet de forma voluntària, encara que entre ells no hi ha Rato.\nEl PP, que va resoldre dimarts passat obrir expedient als afiliats que van fer servir aquestes targetes, admet en privat que l'escàndol està tenint un enorme cost social a les seves files i aquest dilluns va reaccionar amb una promesa: la intenció és “arribar fins a les últimes conseqüències” en l'expedient obert contra tots els militants del PP que van utilitzar aquestes targetes, inclòs Rato. "Afecti a qui afecti", va defensar dilluns el número tres del partit, Carlos Floriano.


Holanda decideix: VICTÒRIA ESCLATANT DEL SI, 94,88% DIU SÍ A LA INDEPENDÈNCIA\nVICTÒRIA ESCLATANT DEL SI, 94,88% DIU SÍ A LA INDEPENDÈNCIA\nEl resultat de la primera onada de referèndums es pot considerar un èxit.\nEl món sencer ens ha escoltat i s'ha sorprès d'escoltar com ens tracta Espanya. Hem sorprès el món sencer amb una mobilització civil sense precedents que ha deixat els observadors internacionals bocabadats.\nMalgrat que la participació hagi estat baixa, el missatge que n'hem obtingut és que la majoria dels catalans volem la independència.\nNo val a dir que els que no han votat cal comptar-los com si haguessin votat que NO. Els que no han votat no han opinat. I com que no han opinat no sabem què pensen.\nNomés podem parlar d'aquells que han votat.\nI Mantenir una situació política que només el 3,21 % de la població vol mantenir és insostenible.\nLa premsa neerlandesa no és gaire comprensiva. Malgrat Holanda sigui un país igual d'esquifit que Catalunya, malgrat tinguin una llengua petita, una mica més gran que la nostra, malgrat ells hagin patit també sota l'opressiu reialme espanyol i hagin lluitat durant 80 anys en una sanguinària guerra per independitzar-se, malgrat hagin patit la opressió alemanya entre el 1940 i el 1945, i malgrat fa un any votessin que no volien que a Europa es decidís per ells i que ells volien mantenir plena sobirania per decidir com volen viure (referèndum per la constitució europea) no ens acaben d'entendre. A Holanda hi ha molta ignorància i desinterès per la causa catalana. No és així amb la causa palestina ni la tibetana. Però Catalunya no ho coneixen i per ells Espanya és una, gran i lliure. El país de la pandereta i el sol només els interessa per passar uns dies prenent el sol a baix preu. Hi ha una minoria que sap que Catalunya no és el mateix. Però aquí s'acaba el coneixement. Aleshores la incomprensió és gran.\nFins hi tot el periodista del Telegraaf, que viu a Catalunya fa 20 anys em va dir per telèfon que Catalunya té més autonomia que Flandes i Escòcia. Cosa que no és veritat.\nFlandes és un estat federal, amb una relació amb els altres estats (Brussel.les i Valònia) completament bilateral. Res comparat amb la subordinació autonòmica.\nA Escòcia i Gal.les el govern britànic els permeten tenir seleccions esportives pròpies, matrícules pròpies amb la bandera pròpia, o incloure el Gaèlic com a llengua oficial al parlament Europeu, tant Gal.les com Escòcia tenen la llibertat d'organitzar un referèndum si així ho desitgen sense que el govern britànic s'hi oposi, i encara menys sense que faci joc brut per boicotejar-les, prohibir-les i embrutar-les, tot coses que Espanya a nosaltres no ens permet.\nDesprés de veure la reacció espanyola amb els referèndums per la independència, com pot dir aquest home que tenim més autonomia que Escòcia o Flandes?\nDe tota manera el diari Volkskrant ha publicat un article en el qual deixen parlar els votants i la majoria parla de l'espoli i els maltractaments culturals, econòmics, lingüístics i socials que patim. Cosa que és convenient. Per que els neerlandesos no saben lo mal tractats que estem.\nI ja va bé que se n'assabentin. Per ells la llengua catalana és una varietat dialectal que fa nosa i no els agrada que obliguem als seus fills a estudiar en català quan venen a viure a Catalunya.\nCosa que mai diuen quan van a viure a Noruega, país independent amb només 4,5 milions d'habitants, amb una llengua amb la meitat de parlants que el català.\nPublicat per Holanda Decideix a 11:53\nonline casino neteller 28 de març de 2011 a les 10:39\nORIOL JUNQUERAS ELOGIA EL POBLE CATALÀ\nSUPORT GAL.LÈS: NA JILL EVANS\nVICTÒRIA ESCLATANT DEL SI, 94,88% DIU SÍ A LA INDE...\nLes consultes a Catalunya seran recolzades al 100%...\nEls espectadors d'Els Matins de TV3 voten independ...\nUNA MACROENQUESTA PREVEU LA VICTÒRIA DEL SÍ AL PRI...\nL'AVUI PARLA DE LES CONSULTES A L'EXTERIOR\nVegeu les fotos de la consulta. Zie foto's van de volksraadpleging hier: cliqueu a la imatge.\nLA VOTACIÓ ES PODRÀ FER PER CORREU, O BÉ EN PERSONA\nVols votar a favor o en contra de la independència de Catalunya?\nEnvia'ns les teves dades personals (Nom i adreça) i t'enviarem les paperetes per a votar.\nEnvia-ho a aquesta adreça: holandadecideix@gmail.com\nLa votació es farà per correu mitjançant el vot anticipat.\nHaureu d'enviar les paperetes abans del dia 23 d'Abril 2010.\nEl dia 25 es comptaran els vots.\nDEBAT AMB ARGUMENTS A FAVOR I EN CONTRA, BARCELONA TV\nEntrevista en espanyol - Alfons Lopez Tena (5)\nEntrevista en espanyol - Alfons Lopez Tena (4)\nEntrevista en espanyol - Alfons Lopez Tena (3)\nEntrevista en espanyol - Alfons Lopez Tena (2)\nEntrevista en espanyol - Alfons Lopez Tena (1)\nRaons a favor de la independència\n1000 raons per la independència (en català)\n1000 reasons for the independence of Catalonia (English)\nBlog in favour of independence (in English)\nEstado catalán (en español)\nArticle d'Alfons Lopez Tena (en Español)\nCom serà la Catalunya independent\nRaons en contra de la independència\nArticle sobre arguments contra la independència\nAltres coordinadores de referendums per la independència\nCATALANS AL QUEBEC PER L'AUTODETERMINACIÓ\nELS ESTATS UNITS DECIDEIXEN\nEl proper 25 d'abril de 2010 se celebrarà un referèndum per la independència de Catalunya, com el d'Arenys de Munt, per a tots els catalans residents a Holanda. Aquest referèndum també es farà simultàniament a 50 altres països del món on hi resideixen catalans. Un col.lectiu de catalans està organitzant aquest referèndum amb el suport de l'entitat oficial que coordina tots els referèndums municipals a Catalunya. Se seguiran de manera estricta totes les directrius i procediments oficials per a garantir la integritat del referèndum. El que compta és votar i no quin resultat hi surti. Es podrà votar per correu. Si esteu interessats en votar, envieu-nos la vostra adreça postal a: holandadecideix@gmail.com. (Les adreces postals no es faran servir per a res més que per la consulta i no es donaran a ningú).


La temporada turística a la Comunitat es podria ampliar de primavera a octubre pel canvi climàtic\nUn estudi de professors de Geografia de la Universitat d'Alacant (UA) proposa ampliar la temporada turística alta a la Comunitat Valenciana des de primavera fins a octubre, a causa del canvi climàtic i al conseqüent augment de les temperatures. També planteja adaptar el condicionament climàtic i el proveïment d'aigua dels establiments turístics. L'informe 'Activitat Turística i Canvi Climàtic a la Comunitat Valenciana' és fruit del conveni de col·laboració signat per l'Agència Valenciana de Turisme i la Universitat d'Alacant i ha sigut elaborat pels professors geògrafs Jorge Olcina i Javier Miró, detalla la Generalitat en un comunicat. Esta recerca s'ha centrat a realitzar un diagnòstic sobre la situació existent per a oferir propostes d'actuació en el sector de cara a la seua posada en marxa per part dels agents implicats: administracions, empreses i agents socials.\nEntre les principals conclusions, els autors constaten que l'escalfament tèrmic a la Comunitat Valenciana és «incontestable»: les temperatures han pujat 0,7 graus de mitjana des de 1950, sobretot a les nits. Assenyalen a més que les nits tropicals s'han triplicat des de 1980 i que el Mediterrani arriba a convertir-se en «un mar quasi tropical» en els dies més calorosos de l'estiu. Quant a les precipitacions, l'estudi confirma un lleuger descens en les pluges encara que subratlla que les comarques de La Safor (València) i La Marina (Alacant) mantenen el seu nivell de precipitació històric. Sí es percep un canvi en la estacionalitat de les pluges, ja que ara plou més a la tardor i menys a la primavera.\nAllargar la temporada turística\nDavant este diagnòstic, la recerca proposa diverses accions per a contrarestar la pèrdua del confort climàtic en la franja litoral, que els experts estimen que augmentarà especialment a partir d'intervinguts de segle. Els professors de la UA consideren la primavera i el mes d'octubre com a èpoques «molt aptes» per a les estades turístiques a la Comunitat Valenciana. En conseqüència, suggereixen en l'estudi la necessitat de modificar el calendari de temporada alta en la regió. En la mateixa línia, aposten per condicionar els establiments turístics i els habitatges a una situació més habitual d'altes temperatures i elevada humitat, diürna i nocturna.\nEl projecte també advoca per un millor disseny dels sistemes de proveïment d'aigua i per la necessitat de modificar, en l'escala local, els protocols de protecció civil i sanitat pública, ja que «es van a alterar els calendaris de risc enfront de determinats perills de causa climàtica». Entre ells, les tempestes i les pluges intenses per la presència d'aigües en el Mediterrani occidental durant un major període de l'any, així com la freqüència i intensitat d'aparició d'extrems atmosfèrics: ones de calor i els seus efectes en grups de risc.


Escacs i escacs: Intel·ligència espacial, imaginació i intuïció\nIntel·ligència espacial (visual-espacial), imaginació i intuïció, són tres conceptes que sovint els veiem en llibres i articles vinculats amb els escacs.\nI realment, els escaquistes, generalment, els assumim com temes molt importants per aconseguir ser un bon jugador.\nPerò, que són cadascun d'aquest conceptes i quina important relació tenen amb les capacitats escaquístiques.\nEn aquest article voldria fer una petita aproximació a aquest termes. Tan sols unes definicions molt bàsiques, fugin totalment de tota mena de discussió filosòfica, psicològica, teològica, etc., etc. Bàsicament per dos motius: primer perquè no estic suficientment capacitat per poder aprofundir en aquestes qüestions, i segon perquè aquestes discussions, si volem ser rigorosos, no es poden fer des d'un article d'un blog d'escacs, més aviat seria necessari un espai semblant al “Libro gordo de Petete”\nBé, bromes apart (ho dic òbviament per la referència al “Libro gordo de Petete”), començo amb les definicions:\nLa intel·ligència espacial és un concepte que es deriva de la Teoria de les Intel·ligències Múltiples proposada pel psicòleg Howard Gardner.\nAquest tipus d'intel·ligència pot ser definida com el conjunt d'habilitats mentals relacionats directament amb la navegació i la rotació d'objectes en la nostra ment (és a dir, la seva visualització imaginària des de diferents angles). Per tant, la intel·ligència espacial es diu així perquè està involucrada en la resolució de problemes espacials, ja siguin reals o imaginaris.\nUna cosa que hem de tenir en compte a l'hora d'entendre el concepte d'intel·ligència espacial és que, com a tal, no depèn de la nostra capacitat per veure a través dels ulls. El determinant en la intel·ligència espacial és ser capaç d'imaginar un espai tridimensional que mantingui la seva coherència amb el pas del temps independent de l'angle des del qual es visualitza mentalment. Per descomptat, la vista és un dels sentits més importants a l'hora d'aprendre com és el nostre entorn, però les persones que neixen cegues també poden servir-se de la intel·ligència espacial gràcies a la informació de l'entorn que els arriba a través de l'oïda, el tacte, etc.\nSegons diuen els experts, del nostre nivell d'intel·ligència espacial dependrà el nostre èxit en tasques com conduir i aparcar un cotxe, construir una maqueta, orientar-se, donar-li instruccions a una altra persona que veu les coses des d'un altre angle o manejar eines més o menys complexes. Altres activitats en les que la intel·ligència espacial està fortament involucrada són, per exemple, aquelles en què s'ha d'esculpir una forma en un material o fer un plànol d'una estructura. Per això, tant arquitectes com escultors tendeixen a mostrar bon nivell d'aquest tipus d'intel·ligència.\nCrec sincerament que aquesta explicació deixa força clar que la intel·ligència espacial és un ingredient fonamental per poder ser un bon escaquista.\nImaginació: capacitat o facilitat per concebre idees, projectes o creacions innovadores. Facultat humana per representar mentalment successos, històries o imatges de coses que no existeixen en la realitat o que són o van ser reals però no estan presents.\nAixò és el que podem trobar en alguns diccionaris. Però, no em digueu que no queda una mica fred? Sobretot si ho volem aplicar als escacs. Sense menysprear el que em llegit anteriorment, jo em quedaria amb la següent frase: “El valor d'una imaginació fèrtil, és la font de tot pensament creatiu”; crec realment que això s'adapta molt millor als escacs.\nAlbert Einstein va dir: “En els moments de crisi, només la imaginació és més important que el coneixement”. Si aquesta frase l'acomodem als escacs, podríem dir que quan la manca de temps no ens permet pensar, la imaginació (també la intuïció) és el que fem servir.\nFoto: Frases de la vida.com\nIntuïció: coneixement, comprensió o percepció immediata d'alguna cosa, sense la intervenció de la raó.\nQuantes vegades ens ha passat que aquella primera jugada que ens ha vingut a la ment, després de pensar i pensar, hem fet una altra i després de la partida, quan l'hem analitzat, resulta que era la millor? Això no passa sempre, però no em negareu que alguna vegada us ha passat.\nFoto: 100 frases.com\nJo crec en la intuïció, en realitat massa sovint m'he deixat portar per ella (més d'una vegada amb resultats nefasts, però sovint no em falla). Però en aquest sentit, tinc molt clar que la intuïció s'alimenta del coneixement; quant més coneixement, la intuïció és més forta.\nBé, fins aquí arriba aquest article. La pregunta seria: com escaquistes quin és el vostre nivell en aquests conceptes? Cadascú sabrà la seva situació, però jo crec que el més important no és quin nivell tenim en aquestes eines, sinó més aviat si les sabem fer servir.\nPublicat per Roger Salvo a 14:56\nHola Roger Aquestes reflexions sobre la inteligencia espacial i la intuicio amb els escacs les trobo molt encertades i ens fa entendre millor alguna de les jugades que fem.Com tu dius molt be tampoc vull reflexionar molt sobre un tema que em supera llargament.Si vull segir la broma de el libro gordo de Petete afegint que la inteligencia espacial no te res a veure amb el volum "orondo" d alguns jugadors ja ja!!! Fins la setmana que ve amic Fred\nNota Molt bona la seleccio de frases\n10 de maig de 2019, a les 13:29\nGràcies pel teu comentari, molt bona la teva broma. Et desitjo molta sort a la teva partida d'avui a l'Obert del Foment Martinenc.\n11 de maig de 2019, a les 10:25


BLLS | Dret Públic\nEl Dret Públic s'encarrega de regular les relacions jurídiques entre, particulars o entitats privades amb l'administració pública. Sancions administratives, gestió i convenis urbanístics, expropiacions …\nAssessorament i defensa en tota mena de recursos en fase administrativa, i davant els Tribunals de la jurisdicció contenciosa administrativa.\nAssessorament integral en expedients d'expropiació forçosa, valoració de tots els drets indemnitzables i defensa davant les institucions públiques, i davant els Tribunals de Justícia.\nIntervenció en la redacció d'instruments de planejament i de gestió urbanística, projectes de reparcel·lació.\nConstitució, tramitació i gestió de Juntes de Compensació.\nImpugnació d'instruments de planejament i gestió urbanística en via administrativa i davant la jurisdicció contenciosa administrativa.\nNegociació, redacció i tramitació de convenis urbanístics.\nDret administratiu en general, amb assessorament tant a Administracions Públiques com a particulars, en matèria de llicències d'obres, ambientals, de parcel·lació, etc.; contractació pública; llei de costes i aigües; dret mediambiental.\nDefensa en procediments sancionadors administratius de qualsevol índole, inclosos expedients de disciplina urbanística.\nIntervenció en expedients administratius de ruïna.\nAssistència jurídica en temes de responsabilitat patrimonial de l'administració pública, en totes les seves fases.


Hotel Raba City Center Győr Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n34 Arpad, Belváros, Győr, Hongria, 9021 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Győr, Hotel Raba City Center és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. A 1 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 3-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Tourinform, Teatre Nacional de Győr, Museu de Farmàcia Szécheny.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Győr. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de taxi, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Raba City Center sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nEntri en una de les 155 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, sauna, massatge, solàrium. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Raba City Center és una selecció idònia per a la vostra estada a Győr.\nIn-room breakfast service includes a continental selection of eggs, yogurt, fruits, freshly squeezed orange juice or fruit juice, hot drinks, and pastries.\nTots els tipus de viatgers (417) Parelles (185) Viatgers en solitari (124) Famílies amb infants petits (46) Famílies amb infants grans (10) Grups (54)


estiu art cursos cooperació formació Treballar a l'estranger solidaritat recerca ofertes de treball L'Hospitalet de Llobregat treball lloguer voluntariat Voluntariat a l'estranger Santa Coloma de Gramenet trobar feina europa beques ajuts pràctiques feina formació ocupacional Idiomes estranger Estudiar a l'estranger tallers concurs casal habitatge mobilitat europea estudiants premis ofertes de treball a l'estranger universitat educació emprenedoria pràctiques a l'estranger participar Badalona cultura\nTemàtica activitat del calendari: SVE, banc del temps, medi ambient\nMundus busca 2 voluntaris/àries de entre 18 i 30 anys per a un projecte de SVE de 12 mesos amb l'associació Solidarity Tracks. Si ets seleccionat/da, podràs participar en un projecte amb nens i joves per introduir-los al desenvolupament sostenible i un altre projecte ajudant a organitzar un banc del temps.\nEn què consisteixen aquests 2 projectes?\nAmb la finalitat d'introduir als joves i els nens de la regió de Lefkas a Grècia en l'enfocament del desenvolupament sostenible. El/la voluntari/a crearà una eina pedagògica per a la sensibilització dels joves i els nens. Aquest projecte permetrà involucrar i educar a un gran nombre de ciutadans locals, especialment als joves, i permetrà al voluntari adquirir competències socials i tècniques.\n- Organitzar tallers d'artesania per als joves locals.\n- Crear tallers de desenvolupament sostenible i ensenyar als joves la importància i els desafiaments del desenvolupament sostenible a través d'activitats i esdeveniments no formals.\n- Escriure articles relacionats amb el tema a la web: www.greenoclock .gr per fomentar la participació dels joves locals.\n- Fer campanyes de promoció a través de videos, cartells i presentacions sobre el desenvolupament sostenible.\n- Dissenyar i crear joguines de fusta, promoure i provar amb els nens les joguines de fusta creats.\n- Cooperar amb altres voluntaris en diferents projectes.\n- Cooperar amb diverses fundacions i institucions, organitzacions locals, ajuntament i mitjans de comunicació de la regió, amb la finalitat de sensibilitzar a la població i ampliar l'impacte d'aquestes accions de sensibilització.\n- Crear vídeos pedagògics que potenciïn els resultats d'aquestes activitats i facin visible el projecte.\n2. Banc del Temps\nEl banc del temps és un patró d'intercanvi recíproc de serveis que utilitza unitats de temps com a moneda, sent un exemple d'un sistema monetari alternatiu. Un banc de temps, també conegut com a intercanvi de serveis, és una comunitat que practica el temps bancari. En alguns llocs, la banc del temps s'adopta com un mitjà per enfortir a la comunitat en el seu conjunt. Altres bancs de temps estan més orientats cap al servei social, el canvi de sistemes i ajudar als grups desfavorits.\nLa unitat monetària, sempre és una hora de treball de qualsevol persona. Les comunitats usen el banc del temps com una eina per forjar connexions intra-comunitàries més fortes, un procés conegut com a "construcció de capital social".\n- Crear un butlletí mensual (on es pugui veure quins són els serveis que els participants ofereixen i requereixen i disposar d'informació sobre les activitats organitzades pel banc de temps):\n- Posar-se en contacte amb persones\n- Organitzar intercanvis grupales de temps (com: excursions, sortides, trekking, esdeveniments de carrer ...)\n- Organitzar dues reunions de grup per mes per discutir sobre algunes iniciatives de grup, proposicions, millores, demandes o idees d'intercanvi.\n- Difondre les activitats de Lefkad'as Estafi Bank.\n- Cooperar amb l'administrador del lloc web del banc de temps per a suport tècnic i mantenir actualitzada la pàgina web\n- Cooperar amb mitjans de comunicació locals, voluntaris del projecte Radio-Net de l'organització Solidarity Tracks, per fer emissions.\n- Crear DVD i videos que realcen els resultats d'aquestes activitats i fan el seu projecte més visible.


H.C. Ripoll: HC Ripoll, 4 - HP Tona, 6\nHC Ripoll, 4 - HP Tona, 6\nPartit desgraciat per un Ripoll que malgrat avançar-se dues vegades en el marcador amb dos gols d'aventatge, va ser incapaç de remuntar quan va ser el rival qui es va trobar en idèntica situació. Amb la baixa de Sabata per sanció, els jugadors locals no van poder amb un Tona que sense fer el seu millor partit de la temporada, va ser més efectiu i afortunat davant de la porteria rival.\nI això que les coses havien començat de manera immillorable pels homes de Dani Viñas. Jeremi va culminar una internada individual als 45 segons de partit, inaugurant el marcador. Poc després Ivan Mora va rematar una jugada de Xixoo, fent el 2 a 0 (m.4). Una jugada assajada del Tona només treure de centre va servir-los per reduïr l'aventatge. Un rebot dins de l'àrea va acabar amb l'empat a 2 (m.11). Amb aquest resultat el Tona va disposar d'una falta directa que Moi Adam va aturar (m.16). Xixoo va completar una gran primera part amb un gol a passada de Vergés (m.23). Amb victòria local mínima es va arribar al descans.\nAltre cop el començament de segona part va ser perfecta pel Ripoll. Un gran xut de Jeremi va suposar el 4 a 2 (m.26). L'aventatge no va durar-li gaire estona al conjunt local. Un penal que el Tona va poder xutar dues vegades (la primera l'havia aturat de nou Moi) va fer pujar el 4-3 al lluminós (m.27). Un minut més tard va arribar l'empat amb un xut des de la banda esquerra. L'empat va dominar el marcador fins al minut 38, quan un nou rebot va acabar amb la bola dins de la xarxa local. El 4 a 6 definitiu va produïr-se a vuit minuts per l'acabament. Des d'aleshores i fins al final el Tona va relantitzar el joc i el Ripoll no va poder estrènyer de nou el resultat, ni tan sols quan va disposar d'una falta directa (m.48).\nHC Ripoll: Moi Adam, Jeremi (2), Ivan Mora (1), Xixoo (1), Carlon, Ferrer, Vergés, Escandell i Franquesa (ps).\nPublicat per Remo a 7:42\nGEiEG, 3 - HC Ripoll, 2


El tancament de Nissan pot afectar greument la industria auxiliar instal·lada al Penedès | RTVVilafranca\nEl tancament de Nissan pot afectar greument la industria auxiliar instal·lada al Penedès\nNissan ha comunicat aquest matí oficialment al govern de l’estat la seva decisió de tancar la planta de Barcelona, el que comportarà l’acomiadament d’unes 3.000 persones.\nFonts sindicals han explicat que en una breu reunió, el president europeu de Nissan, Gianluca de Ficchy, els ha comunicat la decisió i l’ha argumentat per la falta de viabilitat en les propostes que estaven sobre la taula. La previsió és que la fàbrica tanqui el proper mes de desembre. Els centres afectats serien els de la Zona Franca, Montcada i Reixac i Sant Andreu de la Barca, tots ells dedicats a la producció i on treballen unes 3.000 persones. El grup, però, preveu incloure en les consultes resta de centres, el de recanvis del Prat i el logístic del port de Barcelona, on treballen una mica més de 200 persones.\nDe manera indirecta però, hi ha altres indústries que també se’n veuran afectades, segons explica el responsable d’Acció Sindical d’Indústria de Comissions Obreres al nostre territori, Pedro de la Fuente. Parla principalment de dues empreses que en depenen gairebé al 100%, Alfisa Technologies d’una banda, i Marelli de l’altra.\nDe la Fuente explica que la multinacional japonesa sembla que ha decidit abandonar el mercat europeu per centrar-se en l’asiàtic i americà, deixant Europa a mans de Renault. Caldrà, diu, veure quines decisions pren l’empresa francesa.\nEl tancament de la planta de la Zona Franca, a l’espera de conèixer si també quedaran afectats els altres quatre centres de treball ubicats a Catalunya, forma part de el pla integral amb el que Nissan vol tornar a la rendibilitat, després de perdre el passat exercici en voltant dels 800 milions d’euros.\nAquest matí s’han fet mobilitzacions a la planta de Nissan a la Zona Franca.\nCCOO, Nissan, Pedro de la Fuente\nEls pensionistes de CCOO denuncien la deshumanització de les entitats bancàries\nSindicats, empreses i administració local celebren la constitució d’un nou govern\nEls sindicats consideren preocupants les dades de la darrera EPA que indiquen poca recuperació


Joan Elies Adell: “El principal objectiu de la Institució de les Lletres és recuperar la normalitat” – Bearn\nsebastiabennasar 23/06/2018 Crònica\nJoan Elies Adell (Vinaròs, 1968) acaba de ser designat per la consellera Laura Borràs com el seu successor més directe: director de la Institució de les Lletres Catalanes. Fins a l’aplicació del 155 havia estat l’encarregat de l’oficina de la Generalitat a l’Alguer, on havia desenvolupat una intensa activitat cultural que no només afectava a Sardenya sinó també a Itàlia. Poeta i assagista de llarga trajectòria va formar part del grup dels anomenats Imparables, tot i que d’una forma tangencial. La seva poesia és de maduració lenta i ara acaba de publicar amb Saldonar el poemari Res no és personal.\n—Vos vau cessar en el càrrec de delegat del govern a l’Alguer amb el 155…\n—Sí, es va tancar el que es coneix com l’ofici de la Generalitat a l’Alguer, una oficina que administrativament depenia de la delegació a Itàlia, però que era un cas molt particular perquè nosaltres a l’Alguer hi érem a petició de l’Ajuntament de la ciutat i de fet l’oficina és seva. Ens hi havien convidat per col·laborar en els aspectes lingüístics i per treballar a favor de la cultura. Jo, pel meu perfil cultural, vaig ser aprofitat per tractar temes culturals a tota Itàlia, però a Sardenya em dedicava una mica a tot plegat, sobretot temes culturals i turístics i des de l’Alguer es valorava molt positivament la nostra presència allà, que ara ja anava cap al vuitè any.\n—Coneixent com són les societats insulars imagino que la rebuda no va ser fàcil i es va haver de fer molta pedagogia i diplomàcia…\n—He hagut d’escriure una guia sentimenutal de l’alguer per guanyar-me el respecte de molts algueresos. Bromes a banda, el que hem de pensar és que tots són majors d’edat com per decidir què vol fer amb la seva llengua i amb la seva cultura i nosaltres no els hem de dir què han de fer. L’Alguer és una ciutat petita, de 40.000 habitants, però és la mostra viva de la catalanitat d’una illa que encara ha d’articular bé les seves identitats culturals, que cada dia tenen més reivindicació. Quan tu arribes a un lloc així, petit i difícil, on tothom es coneix i on hi ha hagut tot de guerres internes, el que volen és que et posicionis amb els uns o amb els altres i nosaltres el que hem de fer és mantenir els vincles institucionals, hem d’estar contents de ser-hi i col·laborar i donar suport a les iniciatives que sorgeixen de l’Ajuntament de l’Alguer, de la regió de Sardenya i de l’Estat. Ells tenen una joia cultural i lingüística que nosaltres ens estimem molt i la nostra funció és dir-los que tenen aquesta joia.\n—Una feina que va més enllà dels algueresos…\n—És que és un patrimoni de tots els sards. La feina que tenim és que se n’adonin que el català és un patrimoni de l’illa i que forma part de la seva història. L’Alguer és el testimoni lingüístic que han estat catalans durant segles. Sardenya, per qüestions directament relacionades amb la construcció estatal italiana, desconeix la seva pròpia història, però per exemple es podrien fer rutes catalanes a la ciutat de Càller on hi ha patrimoni material i immaterial d’un gran potencial.\n—I quanta gent parla i conserva aquesta joia de la qual parlàveu?\n—Es calcula que hi ha entre 12.000 i 15.000 persones que parlen alguerès i una part important de la població que ha viscut a l’entorn de la llengua i la coneix i seria fàcilment recuperable, però hi ha una enquesta d’usos lingüístics que explica que el 90% dels enquestats vol que el català s’ensenyi a l’escola i això es una tendència molt positiva que hauríem d’aprofitar.\n—Hi haurà relleu al capdavant de l’oficina?\n—Sí. Exteriors vol recuperar la delegació d’Itàlia i lògicament s’ha de veure com s’articula aquest compromís explícit que tenim amb els algueresos.\n—Un dels problemes que ens trobem habitualment és l’aparició i desaparició dels vols més o manco regulars entre Catalunya i l’Alguer…\n—Sí, però des de Pasqua la Regió Autònoma de Sardenya ha fet uns incentius i ara tenim vols de Vueling garantits fins a l’octubre a raó de dos setmanals. També hi ha vols a Càller, tot i que la distància és molt més gran. Esperem que aquesta ruta sigui rendible també amb turistes sards que vinguin cap a Barcelona fora de la temporada estival.\n—Com és el procés que us du a acceptar aquest nomenament com a director de la institució de les lletres catalanes?\n—Va ser un proposta inesperada. Quan la consellera, amb qui m’uneix una trajectòria professional i una amistat molt llarga, m’ho va dir mai m’havia passat pel cap que pogués dirigir una entitat com aquesta. Professionalment no ho vaig dubtar, personalment sí, la meva parella és sarda, tinc una filla petita… i tot i que mai em pensava que em cessarien del càrrec d’una manera tan barroera com amb l’aplicació del 155, també pensava que havia arribat l’hora del relleu a l’Alguer. Tot plegat em va decidir acceptar el risc d’una nova vida que ara i durant un temps dependrà molt dels avions.\n—Quin és el principal repte a què haurà de fer front la institució?\n-El de recuperar una certa normalitat. La institució ha fet una feina molt bona els darrers anys i ha visibilitat molt la nostra literatura i la nostra llengua, fent un gir cap a la modernitat i hem de recuperar aquesta vitalitat. La veritat és que el sector ha respost molt bé davant l’agressió, però el primer que hem de fer és posar-nos al dia.\n—Tot i això, fins al 2019 continuareu amb un pressupost prorrogat. Es poden fer coses?\n—Haurem de fer el que estava previst i haurem de fer política per resoldre els imprevistos i els reptes importants. Després de l’estiu hem de tenir una presència important a la Setmana del Llibre en Català i hi ha el festival de poesia de Sant Cugat, per exemple, a més a més dels centenaris en marxa i els programes habituals. Per a tot això tenim el pressupost prorrogat ara per sort ja sense els comptes intervinguts.\n—Amb els centenaris potser s’haurà de fer alguna cosa perquè cada any en seran més…\n-Sí. Haurem de fer una reflexió general sobre les commemoracions i pensar si és millor focalitzar els recursos en un determinat escriptor o en un altre. Tots tenen dret a la commemoració, però potser podem crear xarxes amb altres institucions del territori i pensar la manera de fer-ho implicant al màxim altres institucions.\n—La vostra antecessora en el càrrec, la consellera de cultura Laura Borràs, va tenir pràcticament el do de la ubiqüitat…\n—És una persona amb una capacitat de treball i una potència intel·lectual molt alta i el seu exemple és molt difícil d’assolir perquè el llistó està molt alt, com palesa el fet que sigui diputada i consellera de cultura. Jo no puc ser Laura Borràs, sóc Joan Elies Adell, i aprofitaré al màxim l’èxit que ha aconseguit la Laura per fer visible la institució a tot arreu. Nosaltres tenim un equip petit però molt implicat amb el qual aconseguirem mantenir els programes que ens caracteritzen, la feina ben feta i la visibilitat.\n—Repassem algun d’aquests programes.\n—D’acord. Lletres a les aules seguirà perquè és fonamental que els joves puguin veure la literatura com quelcom atractiu i per això tocar els autors és fonamental; també seguirà el programa a les biblioteques, el lletres en viu. Pel que fa al Què Llegeixes, potenciarem els encontres amb els més joves, per exemple el dia 30 de juny a l’Arts Santa Mònica farem una trobada de booktubers amb professors per veure com poden aprofitar la seva experiència per a les aules; el seminari de traducció de Farrera l’avançarem a Setembre i tindrem Espanya com a país convidat amb autors espanyols treballant amb els seus traductors al català per mirar de crear nous diàlegs literaris i aviat anunciarem el festival de poesia de Sant Cugat a més a més de tenir en compte tot el que ens queda pendent dels centenaris… de feina ens en queda molta.\n—I com pot afectar aquest nomenament a la vostra obra pròpia, ara que tot just estreneu poemari nou?\n—Bé, acabo de publicar un llibre de poesia tot just ara i jo sóc de producció lenta. Jo crec que no és incompatible, pot ser em resultaria més complicat si fos novel·lista. Espero que els moments per crear hi siguin. També penso que des del càrrec em podré posar al dia, estimular-me i aprendre moltes coses de les noves generacions poètiques, que m’he perdut perquè jo era fora i que em podran aportar tot el seu bagatge.\nPosted in Crònica and tagged first, Joan Elies Adell. Bookmark the permalink.\nFerran Adrià, l’engrescador del coneixement enciclopèdic


Gestes dels Comtes de Barcelona i Reis d’Aragó. - Entre el Túria i el Ridaura\nJordi Sedó ha dit:\n9 d'abril de 2020 a les 9:28 am\nSegur que hi han grandeses, interessos, secrets, invents… però tampoc potser cal auto-flagelar-nos més del que cal. Ni ser més papistes que el Papa.\nSi la Corona d’Aragó va arribar a ser una autèntica potència europea d’aquella època, competint amb altres regnes tant potents com França i Castellà, o les ciutats-estat italianes i els àrabs, el seu mèrit té.\nSense deixar de ser objectius i veraços.\n10 d'abril de 2020 a les 9:45 am\nA això em referesc, tots tenim dret a les nostre llegendes, però sabent distingir-les de la realitat i no caure en l’errada del nostres veïns i no ser tan fanàtics com ells.


El Punt Avui - Les reaccions\n“És una mostra de la mala qualitat democràtica de l'estat espanyol”\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha titllat de “lamentable” el fet que aquest dilluns hagi arribat a judici la causa del 9-N. Considera que es tracta d'un episodi més de la judicialització de...\n“Aquest judici parla molt malament de la democràcia espanyola”\nEl secretari general de Podem, Pablo Iglesias, ha criticat aquest dilluns el judici pel 9-N contra l'expresident Artur Mas, l'ex-vicepresidenta Joana Ortega i l'exconsellera Irene Rigau. En una entrevista...\n“Aquest judici és un disbarat”\naNTIC BATLLE DE CERET I EX DIPUTAT SOCIALISTA A PARIS\n“El que se passa al sud de l'Albera, a la Catalunya espanyola, és un disbarat. No se pot entendre que els responsable de l'estat espanyol, el govern de Madrid, no tinguin altres mitjans que de fer un...\n“Jutjar l'expresident per urnes de cartró en una consulta sense conseqüències és un despropòsit”\nL'alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet i secretària de l'àrea de política municipal i formació del PSC, Núria Parlon, ha considerat aquest dilluns un “despropòsit” jutjar l'expresident català...\n“Aquest judici és una vergonya per la democràcia europea”\nSECRETARI GENERAL DEL PARTIT COMUNISTA A LA CATALUNYA NORD\n“Encara que no comparteixi les idees econòmiques de l'Artur Mas, trobo que aquest judici que se li fa és una vergonya per la democràcia europea, mundial i de la península ibèrica, d'Espanya. França...\n“La via de la repressió és sempre la pitjor”\nCATALUNYA NORD. BATLLE DE SANT ANDREU DE SUREDA\n“Si el govern espanyol de Madrid hagués donat a Catalunya els mateixos drets que al País Basc, mai hi hauria hagut aqueixos problemes. Consideri, tanmateix, que la via de la repressió és sempre la...\n“Ningú dubta que a Espanya funciona l'Estat de Dret”\nMinistre espanyol d'Afers Exteriors\nEl ministre espanyol d'Afers Exteriors, Alfonso Dastis, ha afirmat aquest dilluns que a la comunitat internacional “no ha de veure de cap manera especial” el judici pel 9-N perquè és “una actuació...\n“Trobo estrany ser jutjat per haver organitzat una consulta”\nCATALUNYA NORD. SENADOR FRANCÈS I BATLLE DEL SOLER\n“No ho entenc. La llibertat d'organitzar una consulta la poden tenir. Mas, Ortega i Rigau se mereixen que la gent es mobilitzi i diguin que aquest judici no s'hauria d'haver fet. Al Senat de París en...\n“Amb la democràcia a Catalunya no s'hi juga”\nEl president de l'ACM, Miquel Buch, ha avisat l'Estat que “amb la democràcia a Catalunya no s'hi juga”, un missatge que creu que els ha arribat amb la mobilització celebrada aquest dilluns en suport...


Santantonà de Forcall - Noticia - Primer premi del Concurs de Fotografia Sant Antoni 2017\nVostè està en > Inici > Actualitat > Primer premi del Concurs de Fotografia Sant Antoni 2017\n[ Publicada el 21/04/2017 a les 15:30:00 ]\nPrimer premi del Concurs de Fotografia Sant Antoni 2017\nPoc després de crear la Confraria de la Santantonà es va instaurar el Concurs de Fotografia de Sant Antoni a Forcall. Després d'uns anys de no celebrar-se, l'Ajuntament va prendre el relleu. En entrar la nova junta, aquesta es va apuntar de nou a l'organització del Concurs de Fotografia.\nD'una banda, l'Associació Cultural augmenta cada any el fons fotogràfic relacionat amb les festivitats en un fons que compta amb més de tres-centes imatges -moltes més si afegim el fons de l'Ajuntament-; d'altra banda, es cobreix bona part de les necessitats visuals de la festa. Alguna d'aquestes imatges han passat a l'imaginari col·lectiu del Sant Antoni forcallà per aparèixer en algun cartell, programa de festes o alguna producte relacionat amb la festa.\nAquests són els guanyadors del Concurs de Fotografia Sant Antoni 2017\n1r premi - Vicent Millà Prades - Hi ha que eixir!\n2n premi - Eduardo Manero Serrano - Foc i fum\n3r premi - Aitana Millà Griño - Caragol\nMoltes felicitats a les persones premiades!\nEls premis es lliuraran divendres 19 de gener en l'acte d'entrega del Cremaller d'Honor 2018.\nAquesta pàgina ha tingut 259 visualitzacions


'El somni d'una nit d'estiu' de Joan Ollé - Atzucac\nFins i tot el pare del teló de vellut no se’n salva de la necessitat de reciclar-se, de fer un petit lifting a les seves creacions\nCupido vola, feliç, feliç però cec. Fatídicament cec. Tant, que de vegades vindria de gust aprofitar i omplir-li el cos de plom com qui va a caçar perdius. Una sageta enverinada del gracioset i la vida es converteix en un frenesí d’hormones i plors innecessaris.\nD’aquest tòpic alat se n’ha abusat fins a la sacietat: algunes vegades amb bons resultats, d’altres acaben en drames vampírics de públic púber. Però senyors, això és Shakespeare. I tot i així, fins i tot el pare del teló de vellut no se’n salva de la necessitat de reciclar-se, de fer un petit lifting a les seves creacions per adaptar-les als nous canons. Fer-ho no és fàcil i requereix una destresa micromètrica per no acabar parint un espantall de morros inflats. I encara més si qui entra a quiròfan és una senyora del segle XVI.\nL’equip d’Ollé ha sabut fer aquesta adaptació. La traducció i actualització dels textos mantenen la grandiloqüència i profunditat del dramaturg anglès sense fer-se farragosos gràcies a la poda intel·ligent dels barroquismes allà on toca.\nPerò el que remata aquest apropament de l’obra al segle XXI ha estat la capacitat de esborrar-ne tota pista del temps, i és que l’obra aquí pot ballar en l’eix cronològic depenent de a qui li preguntem. Smokings blancs que bé podrien ser dels anys 20 o d’algun modernet del Born, corones d’or a l’estil aniversari feliç, flaixos llampants de càmeres, espases, jeeps militars, vestits rococó, patinets, artesans que semblen sortits de la fàbrica de la Seat. I entre tots aquests el follet trapella marcant paquet amb una estètica punk de leggings ajustats. De tot plegat podria sortir-ne un pastiche excessivament aleatori, però aquí, ha funcionat. El director ha sabut crear un món fora de la rigidesa històrica i que funciona per si sol. En cap moment molesta aquesta disposició dels elements.\nCom bé sabem a l’obra hi conviuen dos mons: la dimensió mundana dels mortals i el territori ocult dels esperits i follets. La nit i el dia. El bosc i la ciutat. Foscor i llum. Per delimitar aquests dos plans, que resulten estar superposats, s’ha fet servir el so i la llum per crear les dues atmosferes sobre un mateix atrezzo. Amb un bany subtil dels focus i uns canvis en els arranjaments passem d’una banda a l’altra de forma efectiva, suau. Sabem en tot moment que pertany a cada lloc.\nEl bon filtrat també es fa patent en tots els elements que conformen l’escenari. Res de grans espais recarregats, fora els fons romàntics i recargolats. Aquí amb un parell de fustes que semblen tretes d’uns palets i troncs clavats com escuradents a l’escenari han construït tota una ciutat i un bosc.\n0 replies on “‘El somni d’una nit d’estiu’ de Joan Ollé”


Mons per descobrir, llibres per a petits i grans - Racons de pensar\nSabeu què és un grúfal? No n’heu vist mai cap? Té uns ullals terribles, ulls de color taronja, la llengua negra, una berruga verinosa a la punta del nas… Així ens el presenta un espavilat ratolí que intenta no ser menjat pels animals del bosc. S’edita ara un clàssic que portarà a nous lectors i lectores les seves històries. Bruñoedita ara El grúfalo. Libro con sonidos (que pot ser molt atractiu pels més petits) i La filla del grúfal (en català i castellà), de Julia Donaldson i Axel Scheffler. Pels més petits, a El grúfal, la repetició del’apassionant diàleg del ratolí amb cada personatgeque es trobarà ens assegura l’èxit. Els més grans quedem absorts per l’enginy del ratolí i la seva capacitat de sortir-se’n i sobreviure. El missatge que els més petits, o més febles, poden evitar ser cruspits si són llestos sempre és tranquil·litzador. A la segona història, La filla del grúfal, apareix el “gran ratolí malvat” que fa molta pora la filla del grúfalque ha sortit de la cova i entrat en un món per descobrir que és el del bosc. Es recuperen els personatges de la primera història i una estructura semblant.\nSi el ratolí del grúfal és enginyós i ens fa somriure, el savi foll Nasrudína més ens fa riure. Coneixeu en Nasrudín? Les històries de Nasrudín, el llibre que inaugura la col·lecció Petit Fragmenta recull diferents relats breus de la tradició sufí. Són contes on des de l’humor, poden arribar a semblar acudits, Nasrudín ens fa reflexionar sobre les grans qüestions de la vida: el respecte cap als altres, la solució dels problemes, la felicitat, els temors que ens assetgen… Les històries ens conviden a establir un diàleg amb els petits (la guia de lectura que proposa el llibre pot ser molt útil) i a partir de la conversa anar construint la nostra reflexió i la nostra opinió sobre l’assumpte tractat. Històries de Nasrudín, versió de HalilBárcena i il·lustracions de Mariona Cabassa, editat per Fragmenta editorial. Com tot bon llibre intergeneracional, ens ofereix diferents nivells de lectura, però assegura sempre la participació de tothom.\nUna de les històries de Nasrudín ens parla de la nostra pròpia naturalesa i ens fa pensar en si l’hem de seguir. Un home molt avar que havia caigut al riu no respon al crit de “donim la mà” fins que Nasrudín diu “pren-me la mà”. La seva avarícia era tal que no li permetia ni tant sols donar la mà a un altre per salvar-se de l’ofegament. Salvatge recull la història d’una nena que s’ha criat en un bosc, amb els seus animals i les seves plantes, i després és acollida per humans de ciutat. Mons diferents, mons que s’han de conèixer, que no ens poden imposar… La història ens mostra l’exuberant naturalesa d’aquesta nena i del seu món, amb unes grans, acolorides, expressives i detallades il·lustracions. Ens mostrat el xoc de mons que no conviuen com haurien de fer-ho i ens convida a pensar que no es pot domar una cosa tan feliçment salvatge. Salvatge, d’Emily Hughes, s’ha editat en castellà i català per Libros del Zorro Rojo\nI Moletown? Coneixeu la ciutat dels talps? Potser us ha arribat la història del ratolí aviador que ens va explicar Torben Kuhlmann a Lindbergh. L’agosarada història d’un ratolí volador Ara ens explica la història d’un món nascut a partir d’un talp. De com va néixer, va anar creixent, desenvolupava nous enginys, tecnologies, industries… I com contaminava el prat i s’esgotava el territori que era la font de la seva vida. Descobrim el món dels talps i amb ells que el nostre món és limitat i cal fer-lo sostenible. El llibre permet un joc curiós amb les guardes (la pàgina entre la portada i la primera pàgina de l’àlbum). En la primera guarda trobem tot de fotografies de l’època de la industrialització occidental i en la darrera les imatges del moviment ecologista al món dels talps. Aquestes imatges ofereixen una bona oportunitat de fer una lectura més profunda amb els més grans, buscar les referències a les fotografies reals. Moletown. La ciutat dels talps de Torben Kuhlmann, editat en català i castellà per l’Editorial Joventut.\nMolts grans i petits ja coneixen el món de Harry Potter creat per J.K. Rowling. Ara ens arriba una nova edició amb il·lustracions de Jim Kay. Aquest nadal es torna a començar a publicar la sèrie de llibres en un format més gran per fer espai a les finestres visuals que ens porten a viure amb en Harry, l’Hermione, el Ron… la seva formació a Hogwarts i totes les aventures que els esperen enfrontant-se al mal. Les il·lustracions de Kay aporten l’atmosfera i el detall que tan poden agradar quan s’entra en nous mons. No trobarem el mateix que ja hem vist a la pel·lícula. Són dibuixos de conte per viatjar acompanyats de la màgia que tan agrada de Harry Potter. Harry Potter y la piedra filosofal publicat per Salamandra.\nL’escola de Hogwarts, les seves classes, tot el món al que ens dona accés genera curiositat i interès. Ciència i màgia es donen la mà, com en l’origen de la ciència a la que hem arribat. A Axolot sembla passar el mateix, però tot i els misteris, la fantasia, allò increïble que apareix en aquest llibre és ficció. Tot sembla increïble, fantàstic, misteriós, però és real. És una mena de gabinet de curiositat, gairebé propi de Hogwarts, que és un crit a la curiositat. Axolot és un projecte sorgit d’un blog www.axolot.info impulsat per Patrick Baud que ara ens ofereix un àlbum il·lustrat creat per 13 autors que ens porten a conèixer els bitxos més estranys del planeta, la illa més rara del món, les cèl·lules immortals, els arbres més sorprenents, el pollastre que va viure 18 mesos sense cap… Axolot. Relatos extraordinarios & anécotas asombrosas, publicat per Dibbuks.\nCom ens diu Baud, el món és un lloc infinitament ric, estrany i fascinant. I, si pensem en allò estrany, la realitat supera molt sovint la ficció. Un món en el que existeixen els axolot, coneixeu els axolot? Uns éssers vius que són capaços de regenerar els seus òrgans danyats. Un llibre que uneix el còmic amb la ciència, la curiositat i la sorpresa amb el detall i el rigor. Pot ser una bona descoberta pels no tan petits per fer-los augmentar la curiositat per un món davant del qual massa cops hi vivim d’esquena.


Riberaonline: La Llei d’Espais Agraris garantirà el futur de la producció agrícola i l’equilibri territorial\nEl Ple del Parlament de Catalunya ha aprovat aquest dimecres passat la Llei d'Espais Agraris (LEA), que assegurarà la capacitat productiva del camp i afavorirà el relleu generacional i l'equilibri territorial.\nDurant la seva intervenció en el debat de la Llei, la diputada ebrenca i ponent de la mateixa, Irene Fornós, ha volgut remarcar "el molt treball que hi ha darrere, no només del departament d'Agricultura, sinó també de tot el sector representat per la Taula Agrària". A més, Fornós ha destacat que la nova legislació està feta des de la "transversalitat, del propi territori i de la gobernança republicana en horitzontal".\nLa diputada també ha emfatitzat: "Serà el propi territori qui se l'haurà de fer seva, adaptant-la a les necessitats des de baix cap amunt i estem convençuts que serà ben rebuda per tots aquells que encara no la coneixen a fons".\nLa LEA defineix què són els espais agraris i els que són d'alt valor per tal de preservar-los i alhora posa en marxa un mecanisme per mobilitzar les terres, especialment les 45.000 hectàrees de conreus que estan en desús. Es vol, així, tenir tanta superfície agrícola productiva com es pugui per avançar en la sobirania alimentària i facilitar que nous perfils puguin accedir al sector facilitant així el relleu generacional.\nAquesta nova legislació preveu la creació de tres eines bàsiques: el Pla Territorial Agrari de Catalunya, l'Anàlisi d'afectacions a l'espai agrari i el Registre de finques agràries en desús.\nPel que fa a l'Anàlisi d'afectacions a l'espai agrari, aquesta eina preveurà mesures correctores i compensatòries per minimitzar l'impacte sobre l'activitat agrària. es posaran condicions en aquesta línia a l'hora d'executar infraestructures\nI, per últim, el Registre de finques agràries en desús està pensat per protegir la producció agrària i afavorir l'accessibilitat als nous professionals. Establirà la renda de lloguer anual de les terres i les condicions per accedir i adjudicar les finques.


¿Descerebrats i papanates o eixelebrats i babaus? (Albert Pla Nualart)\n¿Descerebrats i papanates o eixelebrats i babaus?\nReferint-se als ultres violents del món del futbol, un dels nostres articulistes parlava de “grups de descerebrats”, i un lector hi va reaccionar de seguida preguntant-se i preguntant-nos si descerebrat no venia de cerebro.\nCom ja va explicar Albert Jané l’any 1977 a l’ Avui, adjectius com espacial, fabulós, cerebral i labial no són castellanismes encara que s’assemblin a espacio, fábula, cerebro i labio, sinó que són cultismes d’arrel llatina. Com també ho són -i no són, per tant, catalanades- nasal o férreo en castellà.\nDescerebrat és, doncs, un adjectiu ben format en català que es fa servir, en ciències naturals, per referir-se a animals a qui han eliminat el cervell amb fins experimentals, tal com recull el Termcat.\nEn registre col·loquial es refereix a algú que no té res al cap. I gosaria dir -i admeto que és discutible- que l’extensió d’ús és prou transparent i recent perquè, tot i ser d’origen castellà, no neguem al català la possibilitat de fer-la.\nTenim, és cert, adjectius de sentit molt semblant, però no tenen la mateixa càrrega despectiva. Ni tan sols la té eixelebrat, i això que ve del llatí vulgar excerebratus, que justament vol dir privat de cervell.\nI és que en un insult el dring de la paraula és una part del que diu. Tampoc és al diccionari papanates i això no ha impedit a Quim Monzó, inspirant-se en Jordi Barbeta, titular un dels seus llibres La Internacional Papanates. Té, a més, el derivat papanatisme, que va tan bé per burlar-se de cert progressisme. Ompliria igual babau i babauisme?\nI si algú no es queda tranquil que sàpiga que Coromines recull papanates al costat de papadiners o papamosques (tots dos al DIEC2). I és que el verb papar és bo en català com a terme infantil per dir menjar.\nPer cert, diria que el DIEC2 ha de revisar l’entrada papadiners. No és, com diu, un pretext de fer diners sinó, com diu el GDLC, un pretext per fer gastar diners inútilment, cosa bastant diferent.


Igualada és una ciutat situada al centre de Catalunya. Rep moltes influències de Barcelona per la seva proximitat i alhora està molt ben relacionada amb la resta del territori. Té mil anys d’història que es veuen reflectits en alguns carrers, places o esglésies, i també, en el barri del Rec. Ja en el primer llibre d’història de la ciutat d’Igualada es parla de l’existència del Rec al s. XIII però trobem algun document més antic on es menciona ja al s. XII.\nEl rec és una conducció d’aigua que seguia el traçat de la ciutat per la cara sud, d’uns 3 km, davant del riu anoia. En un inici, aquest canal d’aigua abastia els horts, una canalització que va permetre que al s. XIV s’hi comencés a instal.lar una innovadora activitat de blanquers i teixidors de llana.\nCap al s. XVIII les adoberies ja estavan situades prop del rec i utilitzaven l’aigua per adobar la pell. Per aconseguir-ho es construien uns edificis funcionals propis de l’època preindustrial. Tenien elements comuns com els clots per preparar i adobar la pell que trobaven en grans sales de planta baixa construides amb voltes de pedra, o els assecadors de pells, situats en llocs més elevats i ventilats. Algunes d’aquestes adoberies més antigues encara es conserven.\nEls adobers van seguir construint edificis amb una estètica preindustrial pròpia. Amb la industrialització, van arribar les cotoneres i els vapors que també van deixar una petjada arquitectònica molt notòria com la Igualadina Cotonera, o Cal Boyer o el Vapor de Baix. Aquesta plenitud de la indústria adobera del s.XIX, amb més de 300 adoberies de pell i subproductes de la pell, va iniciar una lenta decadència al s.XX fins arribar a l’actualitat en que, malgrat van tancar moltes de les fàbriques, queden importants empreses adoberes que segueixen sent el motor del barri. De fet, a Igualada hi ha un important cluster de la indústria de la pell de qualitat.\nMalgrat tot, avui, hi ha molts edificis desocupats, buits, i hem de pensar què s’hi ha de fer. A més de Rec.0, festival que reflecteix el potencial d’aquesta zona urbana, amb els adobers hi conviuen nombrosos estudis d’emprenedors que han decidit donar vida als edificis vells i estan apostant per aquests espais industrials. Estem convençut que el barri, ara, ha de començar a arrencar de veritat. Tant de bo.\nLlarga vida al barri del Rec!


per Joan Mitjà\t el gen. 15, 2020\n5 grans d’all, julivert i fonoll\n200 cc de vinagre blanc\nTraieu el cap i la tripa de les anxoves. Poseu -les dues hores en aigua freda. Un cop passat aquest temps traieu les espines i feu dos filets de cada anxova. Saleu -los empebreu-los, poseu-los dins d’un bol i afegiu-hi la ceba tallada en juliana, el julivert i els alls trinxats, la fulla de llor, el fenoll i l’aigua i el vinagre a parts iguals. Poseu-ho a la nevera i després de vint-i-quatre hores ja poden menjar.\nPeix al fonoll\n1,2 kg de peix: daurada, pagell, besuc, etc.\nTalleu el fonoll, les cebes, els alls i la patata a làmines fines. Poseu oli en una plata per anar al forn, poseu-hi les verdures que cobreixin el fons, poseu-ho al forn a 180 graus durant deu minuts i aneu remenant les verdures per tal que quedin un xic cuites . Bateu tres cullerades d’oli amb el vi blanc. Marqueu el peix amb el ganivet, saleu -lo i empebreu-lo. Poseu-lo damunt les verdures, ruixeu -ho amb la mescla d’oli i vi, i poseu-ho al forn suau, de 20 a 30 minuts. De tant en tant regueu el peix amb el mateix oli de la cocció. Si queda excessivament sec afegiu-hi un xic de brou de peix.\nPer al pa de pessic …\nPer a la merenga …\n2 sobre de cafè soluble\n3 full de gelatina\nPer al pa de pessic, treballeu els ous i el sucre fins que augmentin el seu volum el doble. Poseu la farina en un colador fi i aneu-la tirant de mica en mica damunt de la mescla d’ous i sucre. Barregeu-ho tot plegat amb molt de compte .\nPer a la merenga , munteu les clares amb el sucre a punt de neu fins que quedin ben fortes. Greixeu una plata de pastisseria amb margarina i espolseu-hi farina pel damunt.\nMitjançant una mànega pastissera, col·loqueu una tira de la mescla del pa de pessic damunt la plata i al costat una de la mescla de merenga, i així successivament. Poseu-ho a coure al forn al a 180 graus durant uns trenta minuts. Retireu-ho del forn i deixeu-ho refredar .\nPer la crema de cafè, poseu els fulls de gelatina en aigua freda durant cinc minuts. Escalfeu 70cc d’aigua i tan bon punt arrenqui el bull, retireu-la del foc i afegiu-hi els fulls de gelatina escorreguts


Milers de persones es concentren davant els ajuntaments en rebuig a la sentència de ‘La Manada’ - Social.cat\nMilers de persones es concentren davant els ajuntaments en rebuig a la sentència de ‘La Manada’\nAmb el lema ‘Digueu el què digueu, no és un abús és una violació en grup’ els manifestants han mostrat indignació amb la resolució judicial\nPersones concentrades a la plaça de la Font de Tarragona en rebuig a la sentència de 'La Manada', amb una bandera feminista sobresortint d'entre la multitud. | Roger Segura (ACN)\nMilers de persones s'han concentrat aquest dijous al vespre davant els ajuntaments com a mostra de rebuig a la sentència judicial de ‘La Manada’ feta pública per l'Audiència de Navarra.\nLa convocatòria, iniciada de forma espontània i promoguda per entitats com Ca la Dona o Vaga Feminista principalment a través de les xarxes socials amb el lema ‘Digueu el què digueu, no és un abús és una violació en grup’, ha mobilitzat homes i dones que han sortit al carrer per denunciar el què consideren una “justícia patriarcal” pel fet que la resolució no té en compte ni la intimidació, ni l'actuació grupal, ni la vulneració de la intimitat.\nAlguns sindicats com CCOO, UGT o USTEC-STEs s'han sumat a la protesta que, a Barcelona, ha omplert la plaça Sant Jaume. Precisament, en aquesta cèntrica plaça barcelonina les consignes que més s'han sentit han estat ‘Jo sí que et crec’ i ‘No és abús, és violació’. A banda de les consignes també hi ha hagut cassolada.\nEls fets es van produir durant els Sanfermines del 2016 quan els cinc membres del grup conegut com ‘La Manada’ va violar una jove, que aleshores tenia 18 anys, li van sostreure el mòbil i van enregistrar l'agressió. La pena dictada per l'Audiència, nou anys, és molt menor a la sol·licitada per la Fiscalia –prop de 23 anys per diversos delictes- i per l'acusació particular 25 anys pels delictes d'abús sexual continuat i per robatori amb intimidació. A més, sol·licitaven una indemnització de 100.000 i 250.000 euros per a la víctima, que finalment ha quedat reduïda a 50.000 euros.\nLa sentència, feta pública aquest dijous al migdia a Pamplona, ha aixecat les ires de molts ciutadans i col·lectius feministes, que han expressat el seu malestar a través de les xarxes socials amb etiquetes com #EstaEsNuestraManada #YosíTeCreo #NOesNO i #justiciapatriarcal, que ràpidament s'han convertit en tendències a Twitter. FIns i tot el perfil de la policia espanyola (@policia), amb més de tres milions de seguidors, ha piulat repetidament l'etiqueta #NoesNO i posteriorment d'altres com #NoalaViolencia, #NoalaAgresión, #NoalAcoso i #NoalosAbusos.


Lleida subvenciona amb 36.000 € el transport per a persones amb mobilitat\nLleida subvenciona amb 36.000 € el transport per a persones amb mobilitat reduïda\nCorresponen a 52 ajudes econòmiques atorgades per despeses en concepte de transport adaptat a persones, entitats o taxis\nper Redacció 07/01/2019 12:20h\nL'Ajuntament de Lleida té una línia d'ajuts per al transport adaptat de persones amb mobilitat reduïda a través de la qual ha atorgat en el 2017 més de 36.000 euros en subvencions a individus/es, entitats o taxis adaptats per les despeses ocasionades en aquest concepte. En total, s'han aprovat 52 sol·licituds, majoritàriament individuals, en les tres modalitats que estan establertes per facilitat l'accés de les persones als serveis socials d'atenció especialitzada i per afavorir la seva integració en l'entorn de la ciutat.\nLa modalitat individual requereix estar empadronat/a a Lleida i el certificat del Servei de Valoració i Orientació del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies que superi el Barem de Mobilitat Reduïda. La modalitat entitats està adreçada a aquelles amb seu local a la ciutat, que tinguin un vehicle de transport adaptat per fer activitats pròpies del centre i que els usuaris/es d'aquestes també tinguin el Barem de Mobilitat Reduïda esmentat. La modalitat Taxi Adaptat és per als propietaris/es d'un vehicle adaptat, amb llicència d'autotaxi especial a Lleida, adequades al servei de persones amb discapacitat.\nL'àrea municipal d'atenció a les persones amb discapacitat treballa diversos programes dins l'àrea de mobilitat. Les bonificacions de les targetes de bus n'és una altra. En aquest apartat, hi ha un conveni amb els Centres Especials d'Educació perquè els alumnes amb necessitats educatives especials rebin bonificació en les targetes d'autobús, en les edats compreses entre els 16 i els 21 anys (d'acord a l'art. 74 de la L.O.E.). Durant el 2018, s'han concedit 37 (11 del CEE Plançó i 26 del CEE Esperanaça).\nBonificació per autobús\nAlhora, existeix la bonificació d'autobús per a aquelles persones que tot i no estar inscrites al municipi, resideixen de forma habitual en algun dels centres residencials per a persones amb discapacitat del municipi. En aquest cas, s'han rebut 5 peticions (d'usuaris/es d'Aspros).\nLa targeta d'estacionament per a persones amb mobilitat reduïda és el document acreditatiu que dóna dret a les persones amb discapacitat i que tenen mobilitat reduïda a parar o a estacionar el seu vehicle, tan a prop com sigui possible del punt d'accés o destinació. S'han concedit 353 targetes, en les tres modalitats existents: titular conductor, titular no conductor (tres quartes parts del total) o transport col·lectiu.\nNo saps on llençar l'arbre de Nadal? Doncs a Lleida els reciclen, informa't!


Què són les obturacions i quins són els seus beneficis? | Abaden Dentistas\nAbaden Odontologia Conservadora i Restauradora Obturació – Empastament\nQuè són les obturacions?\nLes obturacions també conegudes com empastaments, són el tractament per eliminar la càries dental i recuperar l’estructura de la dent mitjançant un material de farciment.\nBeneficis de l’obturació\nProporciona una correcta estètica.\nS’aconsegueix un bon segellat que impedeix que torni a produir-se la lesió cariosa.\nEvita que els bacteris avancin i infectin el nervi.\n1. Localitzar la càries\nEs realitzen radiografies per veure l'extensió de la càries.\nEs dorm la dent perquè no sentis dolor durant el tractament.\nS'elimina la càries, es col·loca un material de rebliment retornant la forma original de la dent.\nS'aconsegueix brillantor per a una millor estètica de la nova restauració.\nA qui van dirigits els empastaments?\nA tota persona que presenti càries dental i no tingui afectat el nervi.\nQuè duren els empastaments?\nEls empastaments són solucions a llarg termini. No obstant, segons les condicions pròpies de cada pacient, el grau de destrucció de les dents o el desgast a què s'han sotmès, aquests poden trencar-se. En aquest cas serà fonamental anar al dentista per evitar que es torni a formar càries.\nSi la lesió que s'ha empastat era molt profunda, el nervi pot inflamar-se i donar molèsties. En aquests casos, el pacient pot sentir sensibilitat dental durant els 3-5 dies posteriors a la intervenció.\nS'han d'empastar les dents de llet si tenen càries?\nSi és una càries que no ha destruït totalment la dent es pot empastar. No s'han d'empastar aquelles dents molt destruïdes o aquelles que estiguin pròximes a caure. La raó és que la dent de llet reserva l'espai a la dent permanent que està sota i ens interessa conservar l'espai per a les dents definitives.


Emery, amb ganes per al derbi contra el Llevant - À Punt\nEmery, amb ganes per al derbi contra el Llevant\nEl tècnic Unai Emery ha parlat hui en roda de premsa prèvia al partit de dissabte a les 14:00 hores contra el Llevant UE a l'Estadi de la Ceràmica. Els groguets tindran les baixes ja conegudes d'Alberto Moreno, Iborra, Mario Gaspar, Coquelin i Alcácer, i és dubte per unes molèsties Juan Foyth, que estava ocupant el lloc d'Iborra al mig del camp. El derbi arriba després de la derrota al Sánchez Pizjuán, que els va fer perdre la quarta plaça en favor del Sevilla. Per això el partit serà tota un\n31 de desembre 2020 - 14:30\nEl tècnic Unai Emery ha parlat hui en roda de premsa prèvia al partit de dissabte a les 14:00 hores contra el Llevant UE a l'Estadi de la Ceràmica. Els groguets tindran les baixes ja conegudes d'Alberto Moreno, Iborra, Mario Gaspar, Coquelin i Alcácer, i és dubte per unes molèsties Juan Foyth, que estava ocupant el lloc d'Iborra al mig del camp. El derbi arriba després de la derrota al Sánchez Pizjuán, que els va fer perdre la quarta plaça en favor del Sevilla. Per això el partit serà tota una prova per a no despenjar-se de la lluita pels llocs Champions. Enfront estarà un Llevant que arriba en un bon moment i visitarà La Ceràmica amb la moral alta.\nEl tècnic basc també s'ha referit a Capoue. El francés, procedent del Watford, ha centrat totes les mirades en l' entrenament de hui, on ha tingut una primera presa de contacte amb els nous companys. És un jugador amb experiència: de fet acumula 180 partits en la Premier League. Ha firmat per dues temporades i mitja, fins al juny del 2023, en un traspàs per 2 milions d' euros.


- El cafè de la Marina - TV3\nSílvia Munt, la directora\nJosep Maria de Sagarra, l'autor\nSílvia Munt, la directoraDesplegar menú\nSílvia Munt en un moment del rodatge\nAquesta història és eminentment romàntica, enmig d'una quotidianitat aclaparadora, que sorgeix, tímida però imparable, d'aquest humil poble mariner català de principis del segle XX.\nLa moral i la mesquinesa de l'època condemnen amb brutalitat la noia del Cafè de la Marina i no perdonen la seva falta; ser prenyada i abandonada per un francès miserable. En aquest cafè tothom mira tothom, tots s'escolten, tots pensen i alguns malpensen sobre els altres. El safareig pervers que és la vida en aquest indret, petit i tancat, és el marc on Sagarra ens ofereix aquesta història d'on emergeixen uns protagonistes molt ben dibuixats, rotunds, apassionats, amb uns caràcters potents.\nLa càmera ha tingut una vocació de "robatori" de les emocions, moltes vegades ocultes en els personatges, per explicar aquesta sensació impúdica d'estar sempre escodrinyat per tot un poble i poder entendre el que l'autor ens proposa: la defensa del que és diferent davant el pensament obligatori de l'època.\nÉs un orgull ensenyar un dels clàssics més estimat del nostre teatre des del mitjà cinematogràfic. Hem procurat fer una posada en escena plena de versemblança i organicitat, aprofitant tots els elements escènics i paisatgístics de l'època, juntament amb la meravellosa aportació de personatges, tant principals com secundaris, que ens regala Sagarra. La seva parla, un dels tresors de l'obra, ha estat de vegades alleugerida per aconseguir una adaptació lliure, però respectuosa, conservant l'essencial, per transmetre tota la seva riquesa i la increïble capacitat que té l'obra per connectar amb el públic.\nLa nostra història transcorre a finals de la primavera, quan, com diuen, el "vent del nord" els ha deixat una mica tranquils. Els cels blaus del mediterrani, el mar turquesa, la pedra grisa de les escorrialles del Pirineu, contrasten amb les petites i grans misèries que afecten els personatges. La seva existència eixuta, els seus vestits humils, gastats, gairebé bruts, es mouen enmig d'aquesta geografia impol·luta. La misèria d'aquest cafè i d'aquests pobres pescadors estarà, però, plena de vida i de les petites accions quotidianes que omplien, a força del ritual diari, amb l'impagable ajut del rom, la gran malenconia que surava per damunt de tots els habitants d'aquest poble, en aquesta època i, potser, en qualsevol època i en qualsevol lloc habitat per persones...


Del pic de calor a un temps més mogut amb refrescada aquesta setmana: Previsió a Catalunya del 5 a l’11 de juliol del 2021\nEl pic de calor de principis de setmana no tindrà continuïtat | Àngel Galán\nDel pic de calor a un temps més mogut amb refrescada aquesta setmana\nLes TºC toquen sostre dilluns i dimarts, però clara baixada a mitjans de setmana a molts punts. Els xàfecs reapareixeran a diverses comarques els propers dies\nper Xavi Segura 05/07/2021 11:00h\nEl temps d’aquest inici de setmana està marcat clarament pel pic de calor que vivim a Catalunya. Un ambient de ple estiu, tot i que sense extrems, que ens farà suar de valent. Màximes d’entre 32º i 37º a molts punts i xafogor marcada a la costa.\nNo obstant, aquesta calorada té les hores comptades. En aquest sentit, a partir de dimecres viurem una clara refrescada amb ambient d’estiu força més moderat. Continuarà fent calor, però amb valors molt a ratlla per l’època i nits fresques en conjunt.\nTot plegat amb un cel radiant a l’inici de la setmana que s’anirà espatllant amb el pas dels dies. Dimarts ja reapareixeran alguns ruixats de tarda, però serà sobretot a mitjans de setmana quan arribaran xàfecs a diversos punts.\nEl primer dia de la setmana, el dilluns 5 de juliol, serà radiant amb sol arreu. Tan sols hi haurà núvols baixos matinals a la costa de Tarragona i nuvolades inofensives a muntanya. La calor serà més intensa amb màximes de 32º a 37º, més baixes al litoral amb xafogor marcada.\nDe cara al dimarts, 6 de juliol, tindrem alguns canvis en el temps. Ens llevarem amb més núvols baixos a punts de la costa, prelitoral i nord-est. A més, creuaran núvols prims per tot arreu, tot i que el sol seguirà dominant en conjunt.\nLa gran novetat serà que a la tarda reapareixeran alguns xàfecs. Poden caure de forma local a punts del Pirineu, els Ports i, de forma més puntual, al prelitoral i Ponent. La calor tocarà sostre a les comarques de Tarragona i màximes semblants amb xafogor a la costa.\nPel que fa al dimecres, 7 de juliol, el temps estarà clarament més mogut. Serà un dia de cel força canviant i menys lluït amb xàfecs que poden caure de forma dispersa a qualsevol punt de l’interior i prelitoral. Baixada clara de les temperatures, excepte a prop de la costa.\nDe cara al dijous, 8 de juliol, tindrem una situació més típica de primavera. En aquest sentit, el sol dominarà amb vent de mestral al sud i tramuntana a l’Empordà. Però quedaran nuvolades i xàfecs al Pirineu i nord-est amb temperatures que tocaran fons, nits atípicament fresques.\nEl divendres, 9 de juliol, ens llevarem amb força fresca arreu encara, inclús a la costa. No obstant, de dia ja pujaran els termòmetres, tot i que amb calor encara a ratlla. Sol radiant sense xàfecs de tarda amb els mapes actuals.\nCap de setmana del 10 i 11 de juliol\nFinalment, el cap de setmana del 10 i 11 de juliol serà de ple estiu. La calor tornarà a ser intensa arreu sense extrems amb el sol com a clar protagonista. Pràcticament no hi haurà xàfecs de tarda a punts de muntanya.\nPrevisió: La calorada del cap de setmana no durarà molt


Història de dues ciutats - Plaça del llibre\nInici / Llibres / NARRATIVA / Història de dues ciutats\nquantitat de Història de dues ciutats\nQuan, al març, un virus ens va imposar una hibernació primaveral, la casa de Club Editor també va tancar els porticons. Però els quatre personatges que hi feinegen tenien poca son i s’avorrien. Un dia de quarantena, mentre remenaven calaixos i caixes amb la determinació de qui ha d’omplir el temps, els va caure d’una pila un manuscrit de lletra punxeguda. La novel·la era de Charles Dickens. A la tapa del quadern, un títol: Història de dues ciutats. Els quatre personatges se’l llegiren i exclamaren:\nL’aventura d’un llibre, per caòtica que sigui sempre, vol calma. ¿Com córrer-la en plena pandèmia? Els quatre personatges van seure i rumiar, fins que un d’ells digué:\n—Eureka! Fem-ne un llibre per entregues.\nAixí ho havia fet Dickens, un parell de segles enrere, amb A Tale of Two Cities. El públic el llegia al diari, on, cada setmana, l’autor en publicava un fragment: els pobres lectors\nhavien d’esperar-se set dies per saciar l’ànsia —un Netflix abans d’hora. Aquest sistema oferia dos avantatges consistents: els quatre personatges tindrien temps de transcriure i corregir el manuscrit mentre es lliuraven a altres activitats literàries —o sigui, fer més llibres—, i el públic en podria seguir l’evolució quan ja en tingués prou de Netflix.\nLes dues primeres parts d’Història de dues ciutats van néixer al web de Club Editor, on cada dia en penjàvem un capítol. I com que els webs solen ser menys voluptuosos que els llibres, un dels personatges, cada dia, dibuixava una caplletra per animar-lo. Quan per fi Barcelona es despertà de la llarga hibernació i Club Editor reobrí els porticons, vam decidir que, ben pensat, ens venia de gust fer-ne un llibre —el que teniu a les mans.\n3,5 × 14 × 17,5 cm\nSigueu els primers a ressenyar “Història de dues ciutats” Cancel·la les respostes


El Festival de Peralada (Girona) cancel·la la seva edició 2020\nPublicat 6/5/2020 12:23:54 +02:00CET\nFEST.DE PERALADA / TOTI FERRER - Archivo\nEl 34 Festival Castell de Peralada (Girona) ha cancel·lat la seva propera edició, prevista del 2 de juliol al 15 d'agost, a causa de la crisi sanitària provocada pel Covid-19, ha informat en un comunicat aquest dimecres.\nL'organització ha adduït al seu desig de preservar la salut del públic, dels artistes i de l'equip del festival, així com "les incògnites i incerteses que generen les mesures de desconfinament en el sector cultural en els propers mesos" com a principals motius per prendre aquesta decisió.\nNo obstant això, el festival va a estudiar dur a terme una "programació de format íntim en streaming aquest estiu", ha afegit.\nAquesta edició havia d'obrir el teló la nit del 2 de juliol amb la companyia nord-americana de dansa Houston Ballet, que també havia cancel·lat la seva gira europea de celebració del 50 aniversari i que finalitzava precisament amb la seva participació en el certamen.\nLa presidenta de la Fundació Castell de Peralada, Isabel Suqué, ha destacat: "Hem d'estar totalment segurs de poder complir unes garanties sanitàries que evitin la propagació o el rebrot del coronavirus i, en aquests moments de tanta incertesa, creiem que això no és possible".\nHa remarcat la més que probable absència de vols internacionals, les limitacions en el nombre d'assistents, així com les dificultats i la impossibilitat de dur a terme les pròpies actuacions sobre els seus escenaris, "fan que no sigui viable aixecar el teló aquest estiu".\nA més, la "marcada estacionalidad" del festival obliga l'organització a cancel·lar la seva activitat en lloc de posposar-la i seguir treballant per a la següent edició.


La Trinca | El Culturista\nSou uns nostàlgics? Creieu que «és evident que l’home ve de la patata»?\nJa fa uns anys que teniu disponible a Spotify, iTunes i d’altres servidors el recopilatori de La Trinca Totes les seves cançons infantils, publicat per Universal. Aquest recull de setze tonades inclou les versions de cançons per a la canalla que el famós trio de Canet de Mar, format per Josep Maria Mainat, Miquel Àngel Pasqual i Toni Cruz, va anar component durant els seus vint anys de carrera prolífica. L’àlbum recull clàssics com ara «Pere Gallarí», «La masovera» i «Lla Lluna, la Pruna», això sí, passats pel filtre trincaire característic del grup. També, el tema que obre el disc, hi podem trobar la famosa sardana «Tots som pops» (1969), adaptada per Jaume Picas i la mateixa Trinca. Aquesta cançó va representar un dels primers singles de la banda catalana, inclòs en el seu primer llarga durada, i amb el qual van rodar el seu primer videoclip.\nSi heu crescut escoltant La Trinca a casa els pares, o a casa els avis, aquest recopilatori és una molt bona excusa per redescobrir aquests textos, sovint no gaire políticament correctes, en el seu vessant més kid-friendy.


Jardí de bons endreços: Trampa de birra per llimacs\nAlfons 9 de novembre de 2010 a les 0:20\nA casa tenim sobrepoblació de llimacs. Però ens passa un fet curiós. No toquen els enciams i altres verdures que tenim plantades, i se'n van directament a les menjadores dels ocells !!! Durant la nit es poden observar desenes de llimacs arrassant el menjar, sigui quin sigui. Gasten més en menjar d'ocells però com a mínim no toquen les verdures.\nAnnette 9 de novembre de 2010 a les 2:41\nquina cosa més rara... i què mengen? pipes?\ncom s'enfilen a la menjadora?\nnosaltres la tenim penjant d'una branca, seria difícil que arribessin fins allà.\nAlfons 10 de novembre de 2010 a les 1:19\nEn tenim una a terra i una altra d'aquelles que està sobre una estaca. S'enfilen i arrepleguen tot, ja sigui pa, grana, fruita, el que sigui.


Aquest reporter de robot “Soccerbot” tractarà els jocs de futbol - Internet I Socials | Juny 2020\nMés informació en Notícies: Els robots estan en risc de seguretat: s’acosta el dia del judici?\nEl 2015, Google havia establert elIniciativa Digital News(DNI), que és una associació entre l’empresa i les redaccions a tot Europa per donar suport al periodisme mitjançant la tecnologia i la innovació.\nCom a part d’aquesta iniciativa,Google també havia llançatel Fons d’Innovació DNI per “recolzar i estimular la innovació en periodisme de notícies digitals” i a la tercera ronda de finançament, el fons DNI ha rebut una inversió de 21 milions d’euros enorme.\nLa inversió total s'ha distribuït en diversos projectes de prototipos grans i mitjans i Reporters i dades i robots de l'Associació de premsa El pla (RADAR) va rebre 807.000 dòlars.\nTambé llegiu: Com fer que els vostres robots compleixin les vostres ordres\nA principis d’aquest any al gener, a El seu periodista robot va debutar amb un article de 300 paraules en un diari xinès.


Sènior Masculí – Pàgina 8 – Osona Rugby Club\nSemifinal 2a catalana: RC Mataró – ORC Crancs\nAquest dissabte els de la plana visitaven Mataró, primer classificat de la lliga regular, en la semifinal del play-off pel títol. En un horari poc habitual, les 8 del vespre, els Osonencs sortien molt concentrats i dins del partit, fet que els va permetre anotar una marca transformada que estrenava el marcador. A partir ...\tMés\nCR Carboners de Terrassa – ORC Crancs\nEl dia es presentava difícil. A les 10:30 de diumenge els Crancs es plantàven a l'estadi del Terrassa amb l'objectiu de, a falta d'una jornada, assegurar la seva classificació pel play-off i, a més, contra un rival direce amb qui sempre hi ha hagut resultats molt ajustats. Els carboners es presentaven amb un equip molt ...\tMés\nORC Crancs – BUC ‘C’\nAquest dissabte els Crancs tenien un difícil partit contra el segon classificat, el BUC 'C'. El partit es presentava molt igualat ja que els Crancs s'enfrontaven contra el segon classificat i sols els separava un punt en la classificació. El partit ha començat amb dues marques dels Crancs en els primers minuts. Deixant ...\tMés\nQuimics RC ‘B’ – ORC Crancs\nAquest dissabte els Crancs s'enfrontaven als Quimics B a la Teixonera. Els dos equips van sortir amb moltes ganes i a un ritme molt alt. En aquestes condicions els barcelonins van ser molt superiors. Amb una davantera molt corpolenta van aconseguir anotar dues marques transformades, que feien preveure el pitjor. Però els ...\tMés


LECTURA 18/1/2013 FETS: 7\n-¿És veritat, això que diuen?\n-Germans i pares, escolteu-me: El Déu de la glòria es va aparèixer al nostre pare Abraham, que vivia a Mesopotàmia, abans que s'establís a Haran. 3 Li digué:\n»- Deixa el teu país i la teva família i vés-te'n cap al país que jo t'indicaré.\n»-¿No veieu que sou germans? Per què us feu mal l'un a l'altre?\n»- ¿Qui t'ha nomenat cap o jutge nostre? 28 ¿Que potser em vols matar tal com ahir vas matar l'egipci?\n32 »- Jo sóc el Déu dels teus pares, el Déu d'Abraham, d'Isaac i de Jacob.\n»- Treu-te les sandàlies, que el lloc que trepitges és sagrat. 34 He vist l'opressió del meu poble a Egipte, he sentit el seu clam i he baixat a alliberar-los. I ara vés, jo t'envio a Egipte.\n»- Fes-nos uns déus que vagin davant nostre, perquè d'aquest Moisès que ens ha tret del país d'Egipte no sabem què se n'ha fet.\n-Veig obert el cel, i el Fill de l'home a la dreta de Déu.\n-Jesús, Senyor, rep la meva vida!\n-Senyor, no els tinguis en compte aquest pecat.


Recta final | SARA MUÑOZ | El dossier | La República\nERC i Junts es conjuren per avançar sense més dilació en la reedició del govern de coalició, però l’estratègia per reimpulsar l’independentisme segueix sense trobar la sintonia necessària\nARAGONÈS entrant dijous a Lledoners. ORIOL DURAN.\nEls anticapitalistes no posaran cap trava a un acord entre ERC i Junts sempre que es respecti el seu pacte amb Esquerra\nla dificultat rau a pactar què s’ha de fer quan s’esgoti la confiança en la taula de diàleg\nL’independentisme és conscient que\nAllò que sobre el paper més els uneix, que és la ferma voluntat de fer de Catalunya un país independent, és curiosament l’element que més allunya ERC i Junts en les negociacions per reeditar el govern de coalició. En la campanya prèvia al 14-F, ja es va poder copsar que les receptes de les dues formacions per avançar amb pas decidit en el camí cap a la independència no compartien els mateixos ingredients, malgrat voler servir a taula un plat final idèntic. Tenint en compte que els plans d’ERC van ser avalats pel 41% del vot independentista, i els de Junts pel 39%, s’albirava des del primer dia que encaixar els dos esquemes no seria senzill.\nDos mesos i mig després de les eleccions, i quan queda menys d’un mes per a la data límit de què disposa Pere Aragonès per ser investit president –el 26 de maig és el darrer dia o s’activaran tots els mecanismes per a la convocatòria de nous comicis–, l’estratègia independentista és el gran escull que separa els dos grans partits que representen aquest espai. ERC inclou en el seu llenguatge l’expressió “nou embat democràtic per l’autodeterminació amb l’Estat espanyol”, però no perd l’esperança en la taula de diàleg. Es dona dos anys de marge abans d’endurir els seus plantejaments i dissenyar un nou torcebraç amb el govern central. La CUP aprova aquests plans, tot i deixar molt clar que no els comparteix de cap de les maneres. Se’ls mira de reüll en tant que, si no hi ha cap canvi inesperat, no formarà part del nou executiu. Ni d’inici, ni probablement durant la resta de la legislatura. Junts, per la seva banda, reclama apedaçar molt bé un pla que haurà de contenir molta lletra petita, sobretot si aquests dos anys de marge confirmessin el fracàs de les negociacions amb el govern de Pedro Sánchez. Ningú parla d’aixecar la DUI de forma immediata, ni d’intensificar el combat amb l’Estat a curt termini, però tots els partits independentistes són conscients que la dificultat rau a pactar què s’ha de fer quan s’esgoti el termini demanat per ERC.\nQUI LIDERA EL PROCÉS?\nD’altra banda, Esquerra i Junts segueixen perseguint la sintonia pel que fa a com i a qui ha de liderar tot el procés. El partit de Carles Puigdemont segueix dirigint la mirada cap al Consell per la República, convençut que situar el pilotatge del procés a l’estranger el parapeta davant l’estratègia repressiva de l’Estat. La proposta, però, segueix topant amb el recel d’ERC, fins i tot si es repensa el model organitzatiu del Consell. Els republicans advoquen per situar la direcció de l’estratègia independentista a l’edifici de la plaça Sant Jaume, amb Pere Aragonès al capdavant. A més, no se sent representat per aquest organisme i no vol que altres marquin el seu camí, ni a Catalunya ni a Madrid. Aquell propòsit de compartir estratègia al Congrés dels Diputats segueix sent un cabdell difícil d’esfilagarsar.\nMalgrat que les diferències encara planen sobre l’ambient de les negociacions, tant ERC com Junts se senten més a prop de l’acord, sobretot després de la cimera de màxim nivell que va tenir lloc a la presó de Lledoners dimarts passat. Per primer cop, si més no de forma oficial, hi van participar dos dels màxims dirigents d’ERC i Junts: Oriol Junqueras i Jordi Sànchez. La resta de negociadors van ser Pere Aragonès i Josep Maria Jové, per part d’Esquerra, i Josep Rius i Elsa Artadi, en nom de Junts. Prop de quatre hores de reunió van servir per començar a filar l’estructura del futur govern –en els dies previs s’anava avançant en els acords programàtics–, en el qual Junts reclama més pes en les conselleries de caire social. Salut pot acabar sent una de les més disputades, departaments com el de Política Digitals i Territori i Sostenibilitat podrien mutar i Interior té números per canviar de nom i de mans. Pere Aragonès té clar que prendran forma les tres noves conselleries anunciades: Universitats i Recerca, Feminismes i Acció Climàtica. Economia serà per a Junts, però no s’ha resolt el xoc frontal per la gestió dels fons europeus.\nAixí doncs, el trencaclosques del futur govern comença a encaixar peces, però encara trigarà uns dies a quedar definitivament resolt. El govern actual té tretze conselleries: set gestionades per ERC i sis per Junts. No respon als criteris de paritat que es persegueixen per al nou executiu, ja que actualment vuit representants són homes (nou durant l’etapa de Quim Torra) i cinc conselleries estan en mans de dones.\nLes prop de quatre hores de reunió també van servir, i no és un detall menor, per pactar el primer comunicat conjunt de les dues formacions i per deixar clara l’aposta de reeditar el govern de coalició, després d’haver flirtejat durant diversos dies, tants els uns com els altres, amb la possibilitat del trencament. Les dues formacions s’han conjurat per avançar i per rebaixar el clima de tensió que es disparava les jornades prèvies i ja tenen gairebé perfilats els mecanismes de fiscalització del pacte, pensats per evitar les topades del passat.\nTot i els avenços, el calendari comença a estrènyer i pot acabar esgotant la paciència d’ERC. Tenen de marge fins al 26 de maig, però ningú voldrà esgotar els terminis per estalviar-se sorpreses de darrera hora. En un principi, la CUP no posarà cap trava a l’acord que assoleixin ERC i Junts, si aquest s’acaba confirmant, sempre que es respecti fins a la darrera coma del document subscrit entre republicans i anticapitalistes. Esquerra ha mantingut des del primer dia que modificar aquell pacte no forma part de les negociacions perquè és inviable. Malgrat que Aragonès té els vots assegurats de la CUP si res no es torça, ningú voldrà esgotar els terminis fins que gairebé s’albiri el temps afegit. El moment actual no es presta a jugar amb foc. Una repetició electoral podria dilapidar el 52% de vots independentistes aconseguits el 14-F, un rècord històric.\nPotser per aquest motiu sembla també que s’ha girat full a l’època dels ultimàtums. ERC va fixar un dia, l’1 de maig, per començar a explorar governs alternatius en cas que no cristal·litzés l’acord amb Junts, però el primer de maig ja ha arribat i el pacte entre les dues grans forces independentistes continua sent l’únic acord que ara per ara resulta viable. Dijous, durant la sessió de control del govern, el candidat a presidir la Generalitat, Pere Aragonès, va insistir en la necessitat de posar en marxa el nou executiu “al més aviat possible”. Junts, però, no es dona per al·ludit i té clar que l’entesa es pot fer esperar encara més d’una setmana. El líder del PSC, Salvador Illa, demana el torn i insta Aragonès a fer un pas al costat a favor seu, tot i que sap perfectament que no disposa de prou suports i que, a tot estirar, podria aspirar a una investidura fallida.\nTORNAR A SEURE AL PARLAMENT\nEl 5 de març del 2020 va ser el darrer dia que els diputats catalans van ocupar amb normalitat la seva cadira al Parlament. Després va arribar el confinament per culpa del coronavirus i no ha estat fins ara que l’hemicicle ha tornat a presentar una imatge de normalitat, amb el permís de les mascaretes. Dijous, durant la sessió de control del govern, els diputats sorgits del 14-F van ocupar el lloc que els correspon. Sembla que les sessions del darrer any, amb tretze càrrecs electes al Parlament i la resta de diputats seguint la sessió des de casa ja formen part de la història més recent. Recordem que els dos plens fallits d’investidura de Pere Aragonès es van celebrar a l’auditori. D’altra banda, el Parlament va elegir dijous la diputada de Junts Aurora Madaula com a secretària segona de la mesa, amb els vots del seu partit, ERC i la CUP. Substitueix Jaume Alonso-Cuevillas.\nLa República 01-05-2021, Pàgina 28


La Cambra de Representants vota a favor de destituir Trump per «incitació a la insurrecció» | NacióDigital\nper Pep Martí , 13 de gener de 2021 a les 22:34 |\nDonald Trump en una compareixença pública el novembre. | Europa Press\nL'impeachment contra Donald Trump ja és en marxa. Aquest dimecres, la Cambra de Representants dels Estats Units ha votat a favor de la destitució de l'encara president després que impulsés l'atac de partidaris armats seus contra el Congrés el passat 6 de gener. S'acusa Trump d'"incitació a la insurrecció". Ho han aprovat gràcies a tots els demòcrates de la cambra i a nou republicans, sumant així 217 congressistes.\nEl vot de la Cambra es produeix després que el vicepresident Mike Pence s'hagi negat a invocar la 25 esmena de la Constitució que permet al govern prendre la iniciativa per cessar el president. Ara haurà de ser el Senat qui digui la darrera paraula, i caldran dues terceres parts delss enadors per aprovar la destitució. El que vol dir 67 vots (la cambra alta éstà partida per la meitat: 50 demòcrates i 50 republicans).\nTot indica que el Senat no votarà la destitució abans del 20 de gener, que és quan prendrà possesió el nou presdient, Joe Biden. Però el fet que una part rellevant dels republicans se sumés l'impeachment contra Trump tindria una gran importància política. La decisió de Liz Cheney, tercera dins de la jerarquia republicana a la Cambra, de donar suport a la destitució, ha obert una forta esquerda dins del partit. Cheney, filla de l'exvicepresident Dick Cheney, és tan conservadora com el seu pare, però ja fa temps que no amaga el seu menyspreu per Trump. Com ella, hi ha altres republicans convençuts que aquesta és una hora transcendental i definitòria pel país i també per les seves trajectòries.\nMitch McConnell, el líder dels republicans al Senat, és tan conservador com Cheney i tampoc té gaire simpatia per Trump. Fins al moment de l'assalt, havia calculat al mil·límetre tots els seus moviments. Ara ja està emetent senyals que hi ha motius per condemnar Trump. Diversos mitjans, del The New York Times a la cadena Fox, han fet córrer que McConnell ha expressat en cercles reduïts que veu bé la destitució.\nFigures influents del món conservador han reclamat la destitució fulminant de Trump en base a la 25 esmena de la Constitució nord-americana, com també ho han fet diversos congressistes demòcrates. La 25 esmena permet que el president sigui destituït si el vicepresident i la majoria del govern escriuen al Congrés considerant que el cap de l'estat està incapacitat per governar. El Congrés pot fer-lo fora sempre per una majoria de dos terços, el que implica que seria necessari el suport de la cúpula conservadora.\nEra previsible que a pocs dies de la fi oficial del mandat, Pence volgués actuar contra Trump. En aquest cas, la Cambra actuarà, però es pot gairebé descartar que el Senat voti la destitució en tan poc temps. L'impeachment, per tant, es decidiria un cop Trump ja estigués fora de la Casa Blanca. Hi ha veus que desaconsellen aquesta mesura per temor a convertir-lo en una víctima. D'altres, en canvi, sostenen que si el Senat el condemnés s'aconseguiria impedir que Trump optés a una nova campanya presidencial.\nInternacional, insurrecció, Senat, Cambra de Representants, Congrés nord-americà, EUA, destitució, Congrés, eleccions EUA 2020, Donald Trump, Joe Biden


Jorge Javier Vázquez podria convertir-se en el nou tronista de ‘MyHyV'\nJorge Javier Vázquez podria convertir-se en el nou tronista de ‘Mujeres y Hombres y Viceversa’\nEl presentador puede ocupar el puesto central del programa de Cuatro para encontrar el amor\nper Redacció dijous, 7 de juny 2018 - 11:44h | Actualitzat a 07/06/2018 14:27h\nJorge Javier Vázquez, tronista de 'Mujeres y Hombres y Viceversa' | Europa Press\nJa fa sis mesos que Jorge Javier Vázquez, un dels presentadors estrella de Telecinco, està solter i sense compromís. I encara que públicament sempre estigui bromejant sobre temes amorosos i ‘flirtejant’ amb qualsevol home que coincideixi amb ell en un plató i que li cridi l’atenció, la realitat és que Jorge Javier és una persona més feta per estar en parella que solter.\nA mesura que passa el temps, la seva desesperació va augmentant i les seves ànsies de trobar una mitja taronja que el completi es van fent cada cop més patents. I ara sembla que el programa ‘Mujeres y Hombres y Viceversa’ té una solució per acabar amb els mals de cap del presentador.\nAixí doncs, el presentador de ‘Sálvame’ podria acabar compaginant la seva faceta com a conductor del programa amb una de nova: la de tronista del programa ‘MyHyV’. Segons sembla, la cadena d’origen italià li ha fet una proposta que no ha desagradat gens a Jorge Javier, i que s’estaria plantejant seriosament la possibilitat de fer el salt.\nJorge Javier, de presentador a possible concursant\nJorge Javier Vázquez segueix cercant l'amor | Instagram @jorgejaviervazquez\nSi les informacions fossin serioses i la notícia saltés a la llum, es desmentirien els rumors que van saltar fa un parell de mesos sobre una possible nova conquista del presentador. El que està clar és que tot el que va començar com una broma podria acabar sent un projecte força innovador i totalment sorprenent.\nL’origen de la història va tenir lloc al plató de ‘Supervivientes’, quan Jorge Javier es va posar a parlar de com li agradaven els nois. En aquell precís moment es va fer patent la idea d’obrir un càsting amb possibles pretendents del presentador, i la cadena va convidar a tothom que volgués a enviar un correu electrònic al Mail del programa.\nLa proposta va causar furor i va acabar suposant un gran èxit, de manera que Vázquez, tot pompós, va començar a considerar seriosament la idea de convertir-se en el nou tronista d’un dels programes estrella de la cadena de televisió.\nBulldog TV és la responsable de la nova aposta\nLa responsable de fer la proposta no és altra que la productora que hi ha darrere de ‘Supervivientes’ i ‘Mujeres y Hombres y Viceversa’, Bulldog TV, que ha vist davant seu la possibilitat d’unir dos dels seus programes més importants i de més èxit.\nUna idea amb la qual potser obtindrien bons resultats, i que resulta força atractiva tant per la productora com pel presentador, que estaria encantat de ser el centre de totes les mirades i atencions. D’aquesta manera podríem conèixer una altra faceta de Jorge Javier, i ell veuria ampliat el seu currículum.\nDe moment, l’únic que tenim clar és que el presentador mor de ganes de tornar a enamorar-se, i que això sumaria punts a l’hora que es decidís a acceptar la proposta i fer un canvi radical a la seva trajectòria professional.\nBRUTAL: Rafael, el jove català que acaba de guanyar aquest dineral a 'Ahora Caigo!'\nAL·LUCINA: Sofia Suescun es despulla a 'Superviventes' i deixa tothom bocabadat\nTelecinco MYHYV Jorge Javier Vázquez