Biden assegura que "en algun moment" viatjarà a la frontera sud amb Mèxic\nActualitzat 22/03/2021 10:20 CET\nEl president dels Estats Units, Joe Biden, ha assegurat aquest diumenge que "en algun moment" anirà a la frontera sud amb Mèxic per conèixer de primera mà les condicions dels migrants que volen entrar al país per obtenir l'estatus de refugiat.\nSegons Biden, en una conferència de premsa a la Casa Blanca, ha assenyalat que sap "què passa en aquelles instal·lacions", i alhora ha afegit que es pot fer "molt més" per evitar que els migrants passin la frontera.\nEn aquest sentit, ha precisat que la seva estratègia és "restablir el que existia abans, quan es podien quedar al seu lloc d'origen i presentar el seu cas (per obtenir l'estatus de refugiat) des del seu país".\nA més, el secretari de Seguretat Nacional, Alejandro Mayorkas, no ha ofert cap cronograma concret per obrir unes instal·lacions que permetin millorar la gestió dels menors no acompanyats, però ha insistit en una entrevista a la CNN que serà "com més aviat possible".\nMayorkas ha explicat en una altra entrevista de la cadena NBC que "la frontera està tancada" i que les autoritats expulsen famílies i adults, però en cap cas els menors que passen la frontera.\nLes crítiques dels republicans s'han reiterat contra el que consideren un augment de la immigració des que Biden va assumir la presidència i va començar a revertir les polèmiques restriccions en aquest sentit del seu predecessor, Donald Trump.\nFins dissabte hi havia més de 5.000 menors no acompanyats sota la custòdia de l'Oficina de Duanes i Protecció Fronterera dels Estats Units (CBP, en anglès), segons uns documents als quals ha tingut accés la CNN, respecte als 4,500 nens de dies abans.


Estadístiques de màrqueting de continguts B2B per al 2021 | Martech Zone\nVendedor de continguts d'elit va desenvolupar un article increïblement complet sobre Estadístiques de màrqueting de continguts que tot negoci hauria de digerir. No hi ha cap client que no incorporem el màrqueting de continguts com a part de la seva estratègia de màrqueting global.\nEl cas és que els compradors, sobretot negoci a negoci (B2B) compradors, estan investigant problemes, solucions i proveïdors de solucions. La biblioteca de continguts que desenvolupi s'ha d'utilitzar per proporcionar tots els detalls necessaris per donar-los una resposta així com diferenciar els seus productes o serveis en el procés.\nAquí hi ha 18 estadístiques clau associades al màrqueting de continguts B2B\nVegem més estadístiques de màrqueting de contingut B2B per ajudar-vos a prendre una decisió informada.\nEn els darrers 12 mesos, el 86% dels venedors B2B declaren haver creat consciència de marca, el 79% ha educat el seu públic i el 75% ha creat credibilitat/confiança.\nVendedors de contingut B2B d'èxit documenteu la seva estratègia i assegureu-vos que sigui cohesionada amb els seus objectius empresarials i el públic objectiu. A més, el 44% d'aquests millors resultats operen com a grup de màrqueting de contingut centralitzat que treballa a tota l'organització.\nEl 32% dels venedors B2B no tenen una persona a temps complet dedicada al màrqueting de continguts. No obstant això, la xifra baixa fins al 13% en el cas dels millors resultats. Per veure que el màrqueting de contingut dóna els seus fruits, necessiteu un equip dedicat per dedicar-se.\nPer descomptat, podeu subcontractar ajuda per omplir el buit del vostre conjunt d'habilitats. La creació de contingut és l'activitat de màrqueting de continguts més subcontractada, amb un 84% dels enquestats propensos a subcontractar-la.\nPel que fa als enllaços, el 93% del contingut B2B acaba atraient zero enllaços externs.\nEn una anàlisi de més de 52,892 articles B2B per BuzzSumo, el 73.99% de les peces de contingut (és a dir, 39,136 articles) estaven per sota de les 1000 paraules. Tanmateix, aquells que tenen entre 1000 i 3000 paraules solen produir puntuacions perennes més altes, compromís social i enllaços d'entrada.\nTambé podeu afegir varietat creant contingut de vídeo. Una enquesta de tecnologia S'han trobat compradors B2B El 53% dels enquestats considera que els vídeos són els més útils. També és més probable que els comparteixin.\nEn lloc de crear scripts de vídeo des de zero, podeu fer-ho reutilitzar peces existents. És una tàctica raonablement popular entre els venedors, ja que estalvia temps i diners.\nPel que fa a l'estratègia de màrqueting de continguts, el 88% dels màrquetings B2B amb més èxit prioritzen les necessitats informatives del seu públic per sobre del missatge de vendes/promoció de la seva organització.\nSi vostè és un Empresa SaaS, cal crear contingut per a totes les etapes del viatge del client. Heu de "considerar quin contingut de restricció de creixement pot alleujar". Jimmy Daly ho va dir, i creeu contingut "a la part inferior de l'embut de conversió" per evitar l'abandonament.\nSegur que les accions socials i els enllaços són difícils d'aconseguir a causa de la creació de contingut extensa. Però les xarxes socials i el lloc web/bloc de l'organització són els principals canals de distribució de contingut orgànic. El correu electrònic segueix de prop.\nEl 46% dels màrquetings de contingut B2B amb millor rendiment aprofiten les relacions d'influencer/mitjans (en comparació amb el 34% en general) i el 63% de publicacions de convidats en publicacions de tercers (en comparació amb el 48%). Personalment he crescut llocs web (inclosos TE el que estàs llegint) a través de publicacions de convidats i els recomanaria.\nTambé podeu donar una oportunitat a la distribució de pagament. Va ser aprofitat pel 84% dels enquestats enquestats per CMI. Entre els que van utilitzar la distribució de pagament, el 72% va utilitzar les xarxes socials de pagament. Així que pots donar-hi una oportunitat.\nHeu d'atribuir mètriques per mesurar l'èxit del vostre contingut i assegurar-vos que ofereix un ROI positiu. Màrqueting Charts ho va trobar El 69% de les organitzacions B2B es centraran en el mesurament i l'anàlisi el 2020.\nDels 80% dels venedors B2B que utilitzen mètriques per mesurar el rendiment del contingut, el 59% estan fent un treball excel·lent o excel·lent per demostrar el ROI.\nSi encara heu de mesurar els vostres esforços de màrqueting de continguts, comenceu per comprendre Les 10 mètriques de Google Analytics amb més seguiment aquí. També podeu començar amb la implicació del correu electrònic, ja que encapçala el seguiment de mètriques de màrqueting B2B.\nMentre que més del 40% de les organitzacions B2B ho són probablement invertirà MÉS temps i diners en màrqueting de continguts el 2020, la seva màxima prioritat no és la quantitat. El 48% dels venedors de contingut B2B es centraran en la qualitat del seu públic i les conversions.\nLa bona notícia és que fins i tot les grans organitzacions B2B que tenen èxit amb el màrqueting de continguts no tenen un pressupost d'un milió de dòlars. El 36% dels venedors enquestats informen d'un pressupost anual inferior a 100,000 dòlars. El pressupost anual mitjà arriba a 185,000 dòlars per a tots els enquestats, però es necessita uns 272,000 dòlars fins i tot perquè una petita organització informi d'un èxit de màrqueting de contingut.\nVendedor de continguts d'elit va col·laborar amb Ritme Gràfic per recopilar les estadístiques clau del seu article en aquesta infografia:\netiquetes: b2bcontingut b2bpressupost de continguts b2bmàrqueting de contingut B2Bestadístiques de màrqueting de contingut B2Bestadístiques de màrqueting de continguts b2btendències de contingut B2Bvenedors B2Bmàrqueting B2Bcontingut de vídeo b2bconeixement de la marcanegoci a negocibuzzsumocreació de contingutContent Màrquetingestadístiques de màrqueting de contingutestadístiques de màrqueting de contingutsestratègia de màrqueting de contingutsmètriques de continguttendències de contingutcredibilitatvenedor de continguts d'elitcontingut perennemàrqueting d'influentsjimmy dalyprrelacions públiquesreutilitzar contingutSAASconfiarcontingut de vídeo


Acadèmia Igualada - BESTIÀRIUM\nEl passat 26 de maig, els alumnes de sisè vam rebre la visita del conegut escriptor Francesc Miralles. La visita va ser molt profitosa perquè vam tenir l’oportunitat de preguntar-li tot allò que ens havia encuriosit de la seva obra literària, Bestiàrium, i de la seva pròpia vida. Tant a nivell personal com professional. Ens vam agradar molt aquesta activitat ja que vam poder conèixer a un Francesc Miralles molt proper. Ah! I a més, ens va signar els llibres! Moltes gràcies Francesc!


Veïns de set pobles de la Conca de Barberà fan d’escriptors per passar el confinament - Món Rural\nPla detall de les mans d'una mare i una nena, davant d'un ordinador portàtil, a punt de participar en la redacció d'un relat col·lectiu fet entre els habitants del poble de Sarral (Conca de Barberà) per passar el confinament. (Horitzontal)\nEls veïns de set pobles de la Conca de Barberà fan d’escriptors per passar el confinament. Montblanc, les Piles, Santa Coloma de Queralt, Sarral, Pira, Vilaverd i l’Espluga de Francolí han decidit escriure un relat col·lectiu entre els seus vilatans. La iniciativa va sorgir a Sarral. L’organització va plantejar l’inici de l’argument i, a partir d’aquí, 30 famílies sarralenques han anat teixint tot el fil conductor. El text ha passat de casa en casa i cada nucli familiar ha escrit un fragment, al seu estil i imaginació. El resultat final és un conte de gènere fantàstic encara sense títol que, un cop editat, arribarà a les 90 pàgines. Tot i que cada poble s’ho ha muntat a la seva manera, el Consell Comarcal vol fer-ne una edició conjunta.\nL’Oficina Jove del Consell Comarcal de la Conca de Barberà s’ha encarregat de fer el seguiment d’aquesta singular iniciativa, sorgida a Sarral i que s’ha anat escampant per diversos pobles. “Cada municipi, amb el seu conte, farà el que vulgui, ja sigui editar-lo o no, i la nostra voluntat seria fer-ne una edició conjunta amb tots els relats que s’han fet a la comarca”, afirma Estel Bové, tècnica de Joventut.\nSarral, a través de l’associació de festes, va ser el primer poble que es va decidir d’impulsar un conte col·lectiu per motivar la població i contrarestar una agenda cultural desinflada pel coronavirus. “L’objectiu dels ‘relats confinats’ ha estat involucrar tot el poble, sobretot a nivell familiar, i que fomentés la interacció entre grans i petits”, explica la regidora de Joventut de Sarral, Victòria Cañís.\nLa iniciativa ràpidament va quallar entre els veïns, tant de dins com fora vila. Amb prèvia inscripció, s’hi van apuntar una trentena de famílies. L’argument del conte parteix d’un grup de nens que decideixen emprendre una fugida i descobrir per què tots els pares s’han quedat profundament adormits. A partir d’aquí, la història ha anat donant tants girs com mans per les quals ha anat passant.\nLa trama principal s’ha anat enriquint amb noves històries i personatges. Els textos, d’un mínim de 20 línies i un màxim de 100, havien d’incloure unes paraules clau, facilitades des de l’organització. Hi ha famílies que també han volgut aportar un dibuix per il·lustrar el seu bocí de relat. Se n’han rebut una dotzena. Un cop recopilats tots els textos, es revisa i s’arrodoneix el text definitiu.\nL’organització s’ha reservat el dret de fixar l’inici i el desenllaç del relat, així com també el títol, que estan acabant de decidir. “La idea s’ha volgut exportar als pobles de la comarca perquè no es tanqués a Sarral i ens agradaria que s’estengués més enllà”, afegeix Victòria Cañís. Fins i tot no es descarta que el projecte s’acabi traslladant al format vídeo, amb la implicació, novament, de la gent de Sarral.\nLa resta de pobles s’ho han adaptat a la seva manera. Així, a Montblanc es fa un concurs de relats “sobre experiències vitals del confinament”. A Santa Coloma de Queralt també hi ha un projecte diferent, amb la implicació del campus extens de la URV, mentre a l’Espluga de Francolí ho lidera l’entitat del Casal, amb dotze famílies participants. Es calcula que unes cent famílies han acabat participant d’aquestes iniciatives.\nEtiquetes: Conca de BarberàCoronavirus\nRetroenllaç: Tree Service contractor\nRetroenllaç: Fresh seafood for sale online


Hyundai apunta a Sordo\nEL PILOT CÀNTABRE encaixaria molt bé en la política comercial a Europa de la marca que debuta al Mundial 2014\nDissabte, 19/10/2013 | Actualitzada 21/02/2018 - 18:16\nEn vigílies de la gran setmana del motor a Catalunya, amb la disputa del RallyRACC a partir de dijous que ve, i com si volgués apuntar-se a aquesta festa sobre rodes, l'equip de Hyundai Motorsport va escollir aquesta setmana passada els antics trams de terra del Ral·li Catalunya-Costa Brava (Lloret Verd i també a Manresa) per continuar amb el seu treball de posada a punt amb l'i20 WRC i preparar així la seva entrada al Mundial del 2014.\nLa presència de la marca sud-coreana al campionat del món representa un nou al·licient després de l'arribada aquest any de Volks-\nwagen. Els alemanys han estat treballant de valent durant dos anys per aconseguir el seu primer títol, i és per això que Gyoo-Heon Choi, president de Hyundai Motorsport, sap que cada segon compta per poder obtenir els primers resultats. «Tenim previst debutar a Montecarlo, però anem amb una mica de retard en el desenvolupament del cotxe. Per això aquestes pròximes setmanes seran crucials per a nosaltres. Hem treballat a França i a Alemanya buscant la fiabilitat sobre l'asfalt, però ens faltava afinar més sobre terra. Per això vam venir a Espanya. Al desembre prepararem Suècia sobre neu i gel», apuntava Choi aquesta setmana.\nEls responsables de Hyundai Motorsport volen «atacar el títol el 2015, però crec que a meitat de la pròxima temporada podríem donar alguna sorpresa», reconeixen. Per a això necessiten bons pilots que siguin hàbils amb l'i20 WRC i que el portin a plantar cara al Volkswagen Polo WRC, el Ford Fiesta WRC i el Citroën DS3 WRC. En els tests desenvolupats la setmana passada a Catalunya va ser l'australià Chris Atkinson qui, copilotat per Stephane Prevot, va estar treballant a la terra, encara que l'equip compta també amb el finlandès Juho Hanninen i el francès Bryan Bouffier per al desenvolupament sobre neu i asfalt. Potser algun d'ells acabarà formant part de l'equip oficial l'any que ve, però Choi i els seus tècnics tenen uns altres noms al cap.\nUn dels que sonen amb més força és el del pilot espanyol Dani Sordo. Dijous que ve podria disputar la seva última carrera amb Citroën i des de Hyundai no descarten la seva possible arribada a l'equip. «Sordo és un molt bon pilot -apunta Gyoo-Heon Choi-, i podria encaixar-hi, és clar. Donarem a conèixer l'equip després del RallyRACC de Catalunya, i la nostra intenció és comptar amb un primer pilot que sigui complet en totes les superfícies i amb diversos pilots especialistes que es puguin alternar en funció del ral·li. Busquem bons pilots sobre terra i bons pilots sobre asfalt», apunta el dirigent coreà. Dani Sordo, que aquesta temporada ha guanyat a Alemanya el seu primer ral·li del Mundial, està molt ben situat per entrar en l'estructura del Hyundai WRC Team. «Hem parlat amb els que considerem els 10 millors pilots del Mundial, i sens dubte Dani Sordo està entre ells», va confirmar Choi.\nAposta de mercat\nL'aventura de Hyundai als ral·lis té una clara explicació comercial. «El WRC té molt de pes a Europa i els cotxes que competeixen són pròxims a l'usuari, als cotxes que es poden comprar, per aquest motiu la imatge que transmeten és molt positiva. Els nostres competidors hi són presents (Volkswagen, Citroën, Ford i possiblement Toyota)», assenyalen. I tornant a Sordo: «Seria molt important que un dels pilots fos d'un dels cinc grans mercats de Hyundai a Europa... i no hi ha cap pilot punter per fitxar que sigui alemany, francès, britànic o italià... a més des de Hyundai a Espanya també ens pressionen perquè sigui un pilot espanyol», afegeix Choi. Tot és possible, però caldrà esperar. Almenys fins després del RallyRACC.\nTemes: Hyundai Dani Sordo Automobilisme


La Generalitat escenifica una fràgil treva entre crides a la prudència\nAragonès admet que no van saber actuar amb el “respecte” que mereix la ciutadania || Demana, amb Budó, que ningú abaixi la guàrdia en la lluita contra la pandèmia\n© Pere Aragonès i Meritxell Budó, en la seua compareixença conjunta.\nEls dos socis del Govern, ERC i JxCat, van segellar ahir una fràgil treva després de la seua última crisi interna, que va afectar aquest dimecres fins i tot el funcionament del comitè de crisi davant la pandèmia. Tan sols vint-i-quatre hores després de l’enfrontament entre les dos formacions per les filtracions sobre els documents de l’Executiu de desescalada de la Covid-19, el vicepresident, Pere Aragonès, i la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, van escenificar la pau interna presentant junts el pla de relaxació de les restriccions.\nHo van fer insistint que ningú es pot relaxar, que les mesures individuals i col·lectives, com la distància o la mascareta, continuen sent claus per vèncer el coronavirus. Van defensar el pla davant de la necessitat de combinar la lluita sanitària amb el suport a l’economia.\n“Tots tenim ganes que acabi aquest malson”, va comentar Aragonès amb la intenció de conscienciar els ciutadans que no reactivin la seua vida social per evitar que el virus es descontroli i s’hagin de tornar a activar restriccions. “Anem bé, però la situació sanitària és greu. I amb cada restricció que aixequem, assumim un risc”, va dir.\nEn el pla polític, Aragonès va ser l’únic que es va referir a l’últim enfrontament entre socis del Govern. “No hem sabut construir aquesta estratègia de forma pública amb el respecte que es mereix la ciutadania”, va lamentar fent un petit exercici d’autocrítica, abans de destacar que “celebra” que finalment hagi estat possible acordar una “estratègia compartida” el pla de desescalada. També va manifestar que manté la confiança en tots els membres del Govern, que no sap qui va poder filtrar el pla i que, si ho sabés, li exigiria “totes les responsabilitats”.\nFonts de JxCat i ERC van coincidir a apuntar la seua confiança que la treva duri.\nEl Parlament demana més ajuts directes i urgents\nEl Parlament va instar ahir el Govern a aprovar en el termini d’un mes una convocatòria d’ajuts “directes” i “urgents” per a la restauració, els centres d’estètica, comerços, entitats de lleure, locals d’oci nocturn, empreses i autònoms que realitzen activitats extraescolars, firaires, establiments turístics i entitats esportives i culturals. Així mateix la Cambra també va demanar a l’Executiu mobilitzar de forma urgent els “recursos existents” i reforçar el diàleg amb els sectors econòmics per oferir totes les mesures compensatòries possibles.


Serveis d'Informàtica per empreses | Inforcelrà\nGràcies a la virtualització obtenim flexibilitat de gestió, estalvi d'espai i energètic, recuperació ràpida, gestió centralitzada.\nL'Externalització de sistemes informàtics a través d'internet ens proporciona un fàcil accés des de qualsevol lloc sense necessitat de tenir un servidor físic a les teves instal·lacions, amb una disponibilitat del 99,9% del servei.\nSistemes de còpies de seguretat (Locals/Cloud)\nActualment la informació té molt de poder i és per això que cada vegada és més important el fet de tenir backups a les empreses per tal de no tenir el risc de perdre tots els seus arxius i dades. És imprescindible tenir una còpia de seguretat amb tota la informació a diferents dispositius, però també aconsellem que hi hagi una còpia fora l'empresa. Inforcelrà t'assessorarà, t'ho instal·larà i et farà el manteniment perquè l'empresa estigui segura els 365 dies de l'any.\nAnàlisi i desinfecció d'amenaces, troians, malwares...\nSuport remot d'incidències\nInterconnexions entre seus xifrades\nMonitorització de còpies de seguretat\nServeis externs a domicili\nServei de guàrdia 365 dies l'any (caps de setmana i festius inclosos) en horari de 9:00h a 13:00h i de 15:00h a 19:00h.


ANAV torna a prendre part a la Maximaratón nuclear de WONUC amb tres representants - ANAV\nANAV torna a prendre part a la Maximaratón nuclear de WONUC amb tres representants\nAlbert Buira, Jordi Ortega i Javier Heras han exercit novament d’ambaixadors dels professionals nuclears espanyols a la l XIX Maximarató Nuclear celebrada recentment a Mèxic, una activitat esportiva organitzada anualment pel WONUC (el Consell Mundial de Treballadors Nuclears) i que habitualment adquireix un to defensor de l’ús de l’energia nuclear amb finalitats pacífiques als països en els quals es desenvolupa. Els van acompanyar en aquesta ocasió un treballador d’Almaraz, Álvaro Díaz, i un altre de Garoña, Pablo Jorde.\nAquest viatge a Mèxic ha suposat per a ells, a més de practicar en un entorn diferent el seu esport favorit, l’atletisme, una oportunitat per conèixer una altra cultura i compartir amb professionals del sector de països com Rússia, Hongria, França, Suïssa o el propi Mèxic, uns dies d’intercanvi d’experiències tant professionals com relacionades amb les seves aficions en comú.\nEls tres corredors que representaven a ANAV relaten com la calor ha estat una de les claus d’aquesta experiència. D’aquesta manera, les dues etapes cobertes entre Cancún i les ruïnes de Tulum van esdevenir una veritable prova de resistència física tant per a ells, com pels més de 70 corredors que van prendre part en la Maximarató. “Havíem de començar molt aviat, a les 6 del matí, per evitar les hores de màxima temperatura… i encara així era realment dur córrer en aquestes circumstàncies”, afirma Jordi Ortega, al que Albert Buira afegeix: “I si para nosaltres, que veníem dels més de vint graus d’Espanya, ho era… Imagina què ha suposat per a russos que venien d’estar a 10 i 15 graus sota zero!”.\nEn qualsevol cas, els tres coincideixen que la participació en les Maximaratons organitzades pel WONUC sempre enriqueixen en l’àmbit personal i ajuden a aportar perspectiva i molt interessants contactes en la part professional. “Som una indústria relativament petita, però el millor de tot és que tots els països tenim reptes i també problemes similars. Això ajuda a establir bones relacions personals i mútua comprensió, independentment de si provenim de cultures diferents”, conclou Javier Heras.\nAscó i l’Hospitalet de l’Infant acullen des de demà els III…


La doctora Magda Campins, de la Vall d'Hebron, valora que hi haurà més coordinació entre països\nBarcelonaL'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha declarat aquest dimecres pandèmia el brot del coronavirus Covid-19 i ha admès la seva preocupació per la ràpida propagació del virus i la inacció per part de les autoritats sanitàries per frenar-lo. Però, què vol dir entrar en aquesta nova fase? Què és una pandèmia?\nQuè significa pandèmia?\npandèmiaEtimològicament, "la malaltia de tot el poble", i fa referència a la transmissió d'un agent infecciós, en aquest cas un virus, que circula i causa infeccions a persones sense immunitat de diferents regions del món. De fet, és una epidèmia que afecta múltiples regions, sense tenir en compte la seva mortalitat. El Covid-19 ha arribat ja a més d'un centenar de països i actualment ha afectat ja més de 121.000 persones, de les quals 4.300 han mort i més de 66.000 ja s'han recuperat.\n¿Suposa que s'ha detectat un augment de la gravetat?\nNo. L'OMS, que és l'ens amb capacitat per fer la declaració, no té en compte el grau de mortalitat de la malaltia, només la distribució global de la població afectada. La doctora Magda Campins, cap de Medicina Preventiva de l'Hospital de la Vall d'Hebron, matisa que el fet que s'hagi declarat aquest dimecres no suposa que la situació sigui més greu que dimarts, però a escala mundial indica que la corba de transmissions està "en ascens" i s'espera que globalment el pic de la infecció encara trigarà setmanes a arribar al màxim.\nL'especialista assenyala que la declaració permetrà que hi hagi una "coordinació més gran" i "facilitarà l'aplicació de mesures no farmacològiques, econòmiques i de distribució d'ajuda sanitària" a tots els països afectats. Al seu parer, l'OMS s'ha alarmat davant de les respostes poc contundents de la majoria de governs, així que amb l'entrada en la nova fase, tots "els països hauran de seguir les directrius al mateix ritme, proporcional al ritme dels casos positius".\n¿N'hi ha prou amb les mesures dictades a Catalunya i Espanya?\nLa doctora Campins és clara: "S'han de complir totes les mesures de restricció i contenció que s'ordenin si es vol tallar la cadena de transmissió". En aquest sentit, assenyala que "les mesures de tancar escoles i de cancel·lar espectacles i actes multitudinaris són adequades", perquè ara per ara no és moment de fer viatges innecessaris ni anar a llocs amb grans aglomeracions de gent. Es tracta de frenar la transmissió i permetre ajornar l'arribada del pic de contagis per no col·lapsar els serveis sanitaris (sobretot les UCI), i preservar d'aquesta manera la població més fràgil, els malats amb patologies cardiovasculars i respiratòries i la gent gran.\nQuan va ser l'última pandèmia declarada?\nL'any 2009, amb el brot de la grip A, coneguda com a H1N1 o grip porcina, una nova soca gripal que va afectar Mèxic i els Estats Units l'abril d'aquell any i després es va propagar en els mesos següents a Europa, cosa que va sembrar el pànic i va provocar mesures draconianes. Malgrat la por que va originar aquell hivern, la grip A s'ha convertit en una grip estacional, per a la qual hi ha vacuna.\nQuè es va aprendre de la grip A?\n"Poca cosa", afirma la doctora Campins, que lamenta que, malgrat que d'aquell episodi van sorgir dissenys de protocols i plans per a fases prepandèmiques, en relació amb detecció precoç de positius o quarantenes, per exemple, aquests s'han demostrat que "no són prou àgils". En aquest sentit, l'especialista de la Vall d'Hebron destaca que inicialment es va pensar que la Xina no havia sigut prou hàbil per detectar el brot i contenir-lo, però amb els mesos s'ha comprovat que és un virus de transmissió ràpida.


Falles: 🎉 Viatjar durant 7 dies per 7 euros\nL'Abonament Falles de FGV, per a viatjar durant 7 dies per 7 euros\nÉs vàlid des de les 15.00 hores del dia 13 a les 4.00 hores del 20 de març\ndilluns, 9 de març 2020 - 15:00h\nAmb 7 euros es podrà viatjar de forma il·limitada | Wikipedia\nL'Abonament Falles, el títol de transport per a viatjar il·limitadament durant 7 dies en Metrovalencia, MetroBus i EMT per 7 euros, ja es pot adquirir en els punts de venda habituals, com estancs, quioscos, taquilles, màquines expenedores automàtiques de Metrovalencia i en les oficines d'Atenció al Client de Metrovalencia i de l'Autoritat del Transport Metropolità de València (ATMV).\nEste nou títol integrat, impulsat per l'Autoritat de Transport Metropolità de València (ATMV), és vàlid des de les 15.00 hores del dia 13 a les 4.00 hores del 20 de març, segons ha informat la Generalitat en un comunicat.\nL'Abonament Falles es pot adquirir des d'este dilluns fins al 19 de març i habilita la seua utilització en totes les zones de l'àrea metropolitana de València i amb tots els operadors adherits a la coordinació tarifària dels tres mitjans de transport citats.\nEl títol només podrà carregar-se en suports nous o en targetes en les que s'hagen esgotat els títols que l'usuari tinguera carregats prèviament, no existint la possibilitat de bescanvi del títol ni per a carregar-lo ni per a canviar-lo per un altre.\nL'Abonament Falles es carrega en les targetes Móbilis anònimes de l'ATMV, EMT i FGV, a demés de en les personalitzades de l'ATMV, i el títol serà d'ús personal, per a un sol viatger. En este sentit, es pot carregar en l'App Móbilis de la pròpia Autoritat del Transport Metropolità de València per a mòbils NFC de tecnologia Android.\nD'altra banda, els títols Senzills emesos entre els dies 13 i 23 de març tindran una caducitat de cinc dies des del moment de la seua expedició.\n"Horaris dels trens de Renfe per a les Falles 2020" "La Falla Doctor Collado blinda la Llotja pel botelló"


“La desobediència és l’única clau de progrés” és l’opinió de Núria Gibert – GOVERNA'T\nLa setmana passada van desnonar uns veïns de Sant Cugat. Ho vam saber de casualitat. La realitat asfixiant de la bombolla immobiliària és volgudament silenciada. I tot i que això és un tema que es mereix una columna i potser vàries, només m’interessa com a símptoma. Les administracions locals s’han quedat soles parant el cop de la desregulació caòtica i salvatge de l’habitatge. N’han parat el cop ètic i el del cos, acudint impotents a la verificació de l’imperi del benefici i el privilegi per sobre del propi dret a sostre. Diguin-li capitalisme.\nNo és res nou el que passa amb els lloguers. Ho vam poder aprendre amb la PAH; cada administració en què hem dipositat representació i delegació s’ha vist lligada de peus i mans. Ha fet el ridícul en competències quan més se n’esperava. Balbucejos, pilotes endavant, més o menys pressupost en un i altra latitud de l’ordre. Seguint les normes, imperava el terror immobiliari fins que…fins que la PAH. Quan d’un en un, arribant a molts, es varen disposar a impugnar amb el cos, la norma. A dir prou i per sobre nostre. Només amb organització s’aturen els desnonaments ens han dit la PAH. I mil i una vegades la història, impacient, ens ho recordava.\nAra que farà un any de l’1 d’octubre, la lliçó és molt semblant. Quan impugnes el poder, t’has de bastir de decència i justa causa, però no és un combat entre causes el que es lliurarà. El que realment estarà en joc, serà el poder, els privilegis. L’estructura fina i sofisticada construïda amb anys de generació de beneficis amb els marcs existents. La ‘money’. I com que és un combat desigual, no se’n pot esperar diàleg. Les classes populars ens ho podem permetre tot, menys fer el préssec, que dècades de ‘pringue’, no haurien de passar en va. No hauríem de basar cap dels nostres embats en la il·lusió de que el sentit comú pot arribar, perquè no va de sentit comú la conversa, sinó preguntin al seu sindicalista de confiança. Això, però, és completament diferent amb els nostres: la gent. Pengin o treguin llaços. Votin què votin, diguin què diguin, són a la nostra banda del poder. I amb fraternitat i convicció es pot fer front a la gasòfia massiva inoculada i en aquests sentit Euskal Herria ha estat un far inspirador .\nSilenciar la injustícia és col·laboració. Però aïllar-la de les seves causes estructurals és perdre la batalla. Admetre els límits de cadascú (els personals, els legals) és completament necessari per entendre a què ens enfrontem a cada cas. Però mai aquests límits poden ser una excusa. En el cas l’habitatge, a un sector immobiliari molt poderós i imbricat amb els principals poder polítics de l’Estat. Per això, fer veure que no passa, per què no s’hi pot fer res o no s’entén la problemàtica, només fa gros i doblement dolorós el problema i a sobre, revela l’Ajuntament inútil fins i tot per acceptar els seus límits amb certa dignitat.\nLa desobediència a normes obsoletes, que simplement no són ni consensuades ni tenen acceptació és el revulsiu necessari per a canviar-les. És el just dret a l’existència, existir per a millorar; impugnar vells ordres per a bastir-ne de millors. En aquest impàs, diuen, sorgeixen els monstres. Amb rostre feixista o identitari, per exemple.\nL’imperatiu d’aquest temps, d’aquest lloc, és no normalitzar la falta de democràcia formal i estructural que vivim. En què no se’ns permet construir noves normes, amb nous objectius, on no se’ns deixa defugir ser súbdits, on no se’ns deixa ni tan sols assenyalar qui no ens ho deixa fer, on no se’ns vol deixar ni tant sols pensar-ho. És un imperatiu higiènic enderrocar aquests ordres establerts.


Des del seu retorn d'Irlanda, Diane ha passat pàgina després de la seva tumultuosa història amb Edward i ha decidit reconstruir la seva vida a París. Amb l'ajuda del seu amic Fèlix, s'ha lliurat en cos i ànima a aixecar de nou el seu cafè literari. Allà, a La gent feliç llegeix i pren cafè, el seu recés de pau, coneix a Olivier: un home amable, atent i que, sobretot, entén la seva negativa a ser mare de nou. Perquè Diane sap que mai es recuperarà de la pèrdua de la seva filla.\nNo obstant això, un esdeveniment inesperat i un nou viatge a Irlanda el trastornarà tot: les certeses de Diane sobre les seves eleccions, per les que tant ha lluitat, s'aniran enfonsant una rere l'altra. ¿Tindrà la valentia d'acceptar un altre camí?\nÉs psicòloga clínica i durant més de sis anys va treballar en el camp de la protecció a la infància a Rouen (França). Després d'enfrontar-se a nombroses negatives per part de les editorials decidir autopublicar a Amazon La gent feliç llegeix i pren cafè (2013). Ràpidament la seva novel·la va aconseguir els primers llocs de més venuts i va ser la primera escriptora francesa autoeditada a ser contractada per una editorial tradicional, la prestigiosa Michel Lafon. Així mateix, els drets de traducció han estat venuts a més de vint països. A aquest fenomen editorial li han seguit les novel·les L'atelier dels desitjos (2014) i La vie est facile, ne t'inquiète pas (2015).


Nom: ESGLÉSIA DE SANT MARTÍ D'ARÀNSER\nLocalització: Lles de Cerdanya - Arànser (Cerdanya)\nNúm. Registre / Catàleg: 7671-I\nDe l'església antiga no n'ha quedat cap vestigi. L'edifici actual és el resultat d'una important remodelació del segle XVIII, data gravada a la porta (1729), situada a la façana de migdia.\nEs tracta d'un edifici de planta rectangular i una sola nau. Als peus de la nau trobem la porta d'entrada que és de triple arcada de mig punt. A la dovella central de l'arcada exterior hi ha la data de construcció de l'edifici:1729. La teulada és de teula àrab.\nEl campanar és de planta quadrada i està format per tres cossos: al del mig s'hi obren tres finestres d'arc de mig punt i al superior les obertures són rodones i emmarcades amb dovelles. De l'església antiga no n'ha quedat cap vestigi. L'edifici actual és el resultat d'una important remodelació del segle XVIII, data gravada a la porta (1729), situada a la façana de migdia.\nEl campanar és de planta quadrada i està format per tres cossos: al del mig s'hi obren tres finestres d'arc de mig punt i al superior les ober...\nÉs citada a l'Acta de Consagració de la Catedral d'Urgell (839) amb el nom de "Sant d'Arânser". En procedeix una talla policromada romànica de la Verge amb el nen que actualment es troba al Museu d'Art de Girona.


Demostren que un fàrmac per a la memòria té efectes oposats en ratolins mascle i femella\nEn un assaig fet en ratolins, investigadors catalans demostren que, en la formació de la memòria de la por, el fàrmac redueix la capacitat de recordar esdeveniments aversius en ratolins mascles, però l'augmenta en les femelles\nLes proves s'han fet en ratolins de laboratori (Rama-Creative Commons)\nXavier Duran 03/05/2021 - 15.07\nUn fàrmac per inhibir la memòria té efectes oposats segons el sexe, d'acord amb els resultats d'un assaig en ratolins fet per investigadors catalans.\nLa recerca l'ha encapçalada el grup de recerca sobre mecanismes traslacionals de la memòria de la por de l'Institut de Neurociències de la Universitat Autònoma de Barcelona (INc-UAB), que lidera Raül Andero, professor investigador d'ICREA. Hi han participat també investigadors de l'Institut Hospital del Mar d'Investigacions Mèdiques (IMIM). S'ha publicat a la revista Nature Communications.\nÉs la primera vegada que s'observa que un fàrmac produeix un efecte contrari en la memòria de ratolins mascle i femella. Això demostra que en funció del sexe es poden donar mecanismes moleculars i comportaments oposats.\nConcretament, els investigadors ha vist que un fàrmac que inhibeix el circuit neuronal Tac2, implicat en la formació de la memòria de la por, redueix la capacitat de recordar esdeveniments que provoquen aversió en ratolins mascles, però l'augmenta en les femelles.\nEl grup estudia el funcionament de la memòria de la por per trobar tractaments per a patologies associades a vivències traumàtiques, com l'estrès posttraumàtic i les fòbies.\nEls investigadors havien identificat que el circuit Tac2, situat a l'amígdala cerebral, podia ser bloquejat temporalment per l'efecte d'un fàrmac que estan estudiant, l'Osanetant, que es coneix des de fa anys. S'ha comprovat que és segur en humans, tot i que no s'està administrant per a cap malaltia.\nJa havien observat que aquest bloqueig aconseguia reduir la capacitat de recordar esdeveniments traumàtics en els ratolins mascle. I ara han descobert que en ratolins femella produeix l'efecte contrari i els augmenta la memòria de la por.\nPer això, ara el grup del doctor Andero investigarà si pot servir per tractar els trastorns de la por de manera diferenciada per sexe.\nUna explicació biològica\nEls autors expliquen aquest efecte oposat perquè, quan bloqueja la via Tac2, el fàrmac interactua amb els receptors neuronals de dues hormones sexuals: la testosterona en els mascles i els estrògens en les femelles.\nTambé han observat que les fluctuacions hormonals durant el cicle estral dels ratolins femella, equivalent al cicle menstrual en dones, fan variar els efectes del fàrmac sobre la capacitat de recordar els esdeveniments aversius.\nPer això, més enllà de les accions concretes d'aquest fàrmac, la recerca demostra la necessitat de fer estudis en els dos sexes, com explica Antonio Florido, investigador predoctoral de l'INc-UAB i primer autor de l'article:\n"Els resultats demostren la capacitat de les hormones per modular la formació de la memòria de la por i posen de manifest la necessitat de tenir en compte les diferències entre sexes, així com la monitorització rutinària de les diverses fases de cicles hormonals a l'hora de dissenyar els tractaments farmacològics per a trastorns psiquiàtrics".\nPerò això, ara com ara, es fa molt poc. Segons els investigadors, en els últims anys s'ha publicat només un estudi sobre el cervell en femelles per cada 5,5 estudis fets en mascles. Fins ara, les recerques sobre la via Tac2 s'han fet també majoritàriament en mascles.\nI aquests estudis diferenciats són molt importants, com destaca el doctor Andero:\n"Entendre com i per què difereixen els processos de memòria entre sexes és clau per dissenyar tractaments per als trastorns de la por, sobretot tenint en compte que les dones són les que més sovint presenten trastorns d'aquests tipus. Alguns fàrmacs que s'utilitzen actualment poden no tenir els efectes esperats en elles".\nEls investigadors també deixen clar que cal apostar cada cop més per la medicina personalitzada, perquè els fàrmacs que s'utilitzen actualment en salut mental "no són prou específics i poden estar provocant efectes contraris als desitjats".\nLa recerca l'ha liderada un equip d'investigadors de l'INc-UAB (UAB)\nBiaix de gènere en estudis mèdics\nHi ha estudis que mostren com la percepció de certs símptomes varia si els tenen homes o dones. En un estudi publicat a The Journal of Pain, un equip encapçalat per Elizabeth Losin, de la Universitat de Miami, ha descobert que quan homes i dones expressen el mateix nivell de dolor, els observadors creuen que en les segones és menys intens i que es beneficiarien més de psicoteràpia que de medicació.\nAixò es deu, segons els autors, a un biaix de gènere que pot dur a tractaments inadequats segons el sexe.\nDarrerament s'ha insistit que els estudis mèdics haurien d'evitar aquest biaix de gènere. En un article publicat a The Conversation, Kelly Burrowes, de la Universitat d'Auckland, Nova Zelanda, afirma que les diferències biològiques entre homes i dones no es tenen en compte en les recerques.\nEn posa com exemple el fet que les malalties autoimmunes afecten només un 8% de la població mundial, però que el 78% de les persones afectades són dones. Les dones tenen el triple de probabilitats de tenir artritis reumatoide i quatre vegades més de tenir esclerosi múltiple.\nL'article afegeix altres exemples, com ara l'Alzheimer i les malalties de cor, i l'autora explica que no es tracta només de probabilitats de tenir l'afecció, sinó també que els símptomes poden ser diferents en homes i en dones. I això fa que, quan es té un atac de cor, per exemple, hi hagi més errors o un retard del diagnòstic en les dones.


Ajuntament de Premià de Mar - El 21 de desembre també hi haurà casalet municipal\nEl 21 de desembre també hi haurà casalet municipal\nDijous 7 de desembre, dia de lliure disposició als centres escolars de Premià de Mar, dijous 21 de desembre, dia no lectiu a les escoles amb motiu de les eleccions al Parlament de Catalunya i del 27 de desembre al 5 de gener, es farà un casalet municipal a l'Escola Montserrat per a infants de 3 a 14 anys. Durant tot el dia es faran diverses activitats com ara jocs cooperatius, esports o tallers i s'ofereix servei de permanències i menjador per a qui ho necessiti.\nLes inscripcions es poden fer per correu electrònic o, dijous 23 de novembre, de 16 a 18h, de manera presencial a la biblioteca de l'escola Montserrat. Dates màximes per a les inscripcions: pel casalet del pont de desembre, el dia 27 de novembre. Per al de Nadal, el dia 14 de desembre.\nEl Casalet Municipal ha estat organitzat des de la regidoria d'Ensenyament i el gestiona l'empresa Anncon Lleure i Oci, dedicada al món del lleure-educatiu des de fa més de 12 anys.\nMida: 974,81 kB


Sigues el canvi, passa’t a la banca ètica! | Assemblea de Sarrià - Sant Gervasi\n← Reflexions sobre la situació i els èxits de l’Assemblea llegides al començament de l’acte del 12M\nInteressant article sobre el frau fiscal a l’Estat espanyol →\nSigues el canvi, passa’t a la banca ètica!\nPosted on 23/05/2012 | Deixa un comentari\nEn què s’inverteixen els diners que dipositem al nostre banc? Quins projectes financen els nostres estalvis? Aquestes i moltes altres preguntes són les que ens podem fer sobre el funcionament dels bancs on guardem el nostre sou any rere any. Cada vegada som més persones a les que ens preocupa on s’inverteixen els nostres diners, ens informem, prenem consciència i decidim fer un canvi. Tenim la certesa que a través d’una bona gestió dels nostres euros podem col·laborar a fer un món millor, el món pel que lluitem cada dia.\nEn el context de crisi que vivim hem pogut veure com un bon grapat de bancs i caixes de casa nostra han fet pagar a l’Estat amb pressupostos públics un deute adquirit per un mala gestió i l’especulació financera. Bankia, La Caixa, BBVA, Santander, Banca Cívica, Catalunya Caixa, Caixa Penedès, Caixa Terrassa…són entitats financeres que:\nTreuen a les famílies de casa seva quan no poden fer front al pagament de la hipoteca.\nEstafen a la gent gran oferint-los productes d’estalvi fraudulents.\nInverteixen en empreses d’armament.\nEvadeixen els seus beneficis en paradisos fiscals.\nParticipen de l’especulació del mercat internacional financer que ens ha dut a la actual crisis.\nAfectats per aquest fet amoral, cada vegada més gent és receptiva a la idea de sortir del sistema bancari tradicional i passar els seus diners a la banca ètica. La banca ètica inverteix únicament en projectes amb valor afegit per a la societat des del punt de vista social, mediambiental, cultural, educatiu, etc. Ens faciliten informació transparent sobre en què s’inverteixen els nostres estalvis. Les campanyes per treure els diners de la banca tradicional estan agafant força i estenent-se per tot el món. Als Estats Units es calcula que la campanya “Move Your Money” ha portat a que unes 10 milions de persones ja hagin fet aquest pas (El Mundo, 12/02/12). No obstant això, molta gent encara té dubtes i no acaba de trobar el moment per a fer el pas. Per aquest motiu, des de l’Assemblea de Sarrià-Sant Gervasi, hem decidit engegar una campanya que pretén servir com a impuls cap a la banca ètica, informant-ne a totes les persones que dubten o no la coneixen.\nEls objectius de la campanya Sigues el canvi, passa’t a la banca ètica organitzada per l’Assemblea de Sarrià-Sant Gervasi són:\n· Aconseguir en sis mesos la signatura de cinc-centes persones que es comprometin a iniciar el traspàs dels seus diners de la banca tradicional a l’ètica.\n· Que l’efecte d’aquesta campanya es multipliqui a través del boca a boca o l’engrescament d’altres col·lectius a seguir el mateix projecte.\n· Visibilitzar que els passos individuals cap a la banca ètica sumen i ens doten d’una gran força col·lectiva.\nPer què passar els diners a la banca ètica?\n· Fa compatible la rendibilitat econòmica amb el respecte dels drets humans i el mediambient.\n· Es basa en els principis de:\nÈtica aplicada: l’entitat té l’ètica com un procés de reflexió permanent en l’aplicació dels criteris d’inversió i concessió de crèdits.\nCoherència: la banca ha d’utilitzar els diners de forma coherent amb els nostres valors.\nParticipació: la presa de decisions té lloc de manera democràtica. No es tracta només que les sòcies i els socis votin, sinó que han de poder participar de les polítiques bàsiques de l’entitat.\nTransparència: la banca ètica ha d’oferir informació regular i pública de totes les activitats i les seves conseqüències.\nImplicació: les entitats de finançament ètic han d’anar més enllà dels criteris negatius i han de definir la seva política d’inversió seguint criteris positius per poder transformar la societat. (font: fiarecyl.wordpress.com)\n· Si deixem fora a la banca tradicional dels nostres estalvis, deixem d’invertir en negocis il·legals i sense ètica, i contribuïm a fer un món més just i respectuós.\nPots trobar més informació sobre la banca ètica i els moviments que la recolzen a: www.bancaetica.cat, www.moveyourmoney.org.uk…\nAlgunes alternatives de banques ètiques que trobem actualment són:\nFIARE, Fundación Inversión Ahorro Responsable, creada a Euskadi l’any 2003 www.proyectofiare.com\nTriodos Bank, banc holandès amb sucursal a Barcelona des de l’any 2004 www.triodos.es\nCoop57, cooperativa amb un model d’organització, creixement i desenvolupament en xarxa www.coop57.coop\nOikocredit, societat cooperativa internacional amb inversions socialment responsables www.oikocredit.org\nCASX, cooperativa d’estalvi, donacions i finançament de projectes. Una banca assembleària, autogestionada i sense interessos http://casx.cat


ARA MATEIX: convocatòria\nCol.laboració en el 42è joc literari en homenatge a Mercè Rodoreda.\nEls fragments autèntics pertanyen a la Plaça del Diamant.\nA petició del blog Tens un racó dalt del món , és un plaer col·laborar en el 42è joc literari que organitza, aquest cop en homenatge a Mercè Rodoreda (centenari d'aquesta autora).\n53. Agafava el nen com si fos un paquet, que només tenia mesos, el lligava al bressol i s’enduia un biberó. Quan els veia marxar sempre pensava que no els tornaria a veure.\nEl Peruano Dorado ha dit...\nUna molt bona iniciativa em vag a visitar el bloc.\nMoltes gràcies per la col.laboració


AQUEST DISSABTE A LA NIT\nLa roca espacial va sobrevolar les províncies de Toledo i Madrid, però la seva llum es veure a tot Espanya\nEl cos celeste es va acabar desintegrant en l'atmosfera, sense deixar fragments a terra\nBarcelona 05 de de juliol del 2020. 13:34\nAquest dissabte a la nit, una gran roca procedent d’un asteroide ha creuat l’atmosfera a 72.000 quilòmetres per hora, cosa que ha generat una gran bola de foc que ha sobrevolat les províncies de Toledo i Madrid. La llum despresa per aquest fenomen s’ha pogut veure des de gairebé tot el país, i ha arribat a ser gairebé tan brillant com la lluna d’ahir a la nit.\nEls fets, que s’han produït a les 0:58 hores, han sigut captats pels detectors que la Universitat de Huelva té instal·lats al complex astronòmic de La Hita, a La Puebla d’Almoradiel (Toledo), en el marc del projecte Smart, amb l’objectiu de monitorar contínuament el cel per registrar i estudiar l’impacte contra l’atmosfera terrestre de roques procedents de diferents objectes del sistema solar.\nEn una nota de premsa, el complex astronòmic de La Hita ha informat que l’anàlisi que ha fet el professor de la Universitat de Huelva i responsable del projecte Smart, José María Madievo, ha determinat que la bola de foc s’ha produït per una roca procedent d’un asteroide que ha entrat en l’atmosfera a uns 72.000 quilòmetres per hora sobre el nord-est de la província de Toledo.\nA causa d’aquesta elevada velocitat, la brusca fricció amb l’aire ha fet que la roca s’hagi tornat incandescent a una altura d’uns 81 quilòmetres sobre el nivell de terra, i que s’hagi generat una bola de foc gairebé tan brillant com la lluna plena. La seva gran lluminositat ha propiciat que el fenomen s’hagi pogut observar a tot el país, des de més de 400 quilòmetres de distància.\nLa bola de foc ha avançat en direcció nord-oest i ha sobrevolat el sud de la Comunitat de Madrid, fins que s’ha extingit a una altitud d’uns 34 quilòmetres sobre la localitat de Fuenlabrada i s’ha desintegrat totalment en l’atmosfera, sense que cap fragment hagi arribat a terra.


EL MES DEL FINANÇAMENT | Properes sessions informatives – Gavà Impulsa\nper gavaimpulsa 22 Març, 2022 3 Mai, 2022 Deixa un comentari\nVols conèixer els ajuts que tens a la teva disposició? Vols saber quines línies estan vigents i la previsió futura? Presentem “El mes del finançament”, un cicle de sessions informatives perquè, en poc més d’una hora aproximadament per sessió, coneguis les opcions de finançament que pots aprofitar per al teu negoci. Recorda que cal inscripció prèvia clicant aquí\nAquest mes d’abril us presentem tres sessions informatives sobre diverses vies de finançament per la teva activitat: els Fons Next Generation, vies de finançament alternatives i les línies de finançament bancari.\n🇪🇺 1a sessió informativa – Els Fons Next Generation\nL’Ajuntament de Gavà, amb la col·laboració d’ACCIO – Agència per la Competitivitat de l’Empresa de la Generalitat de Catalunya – organitza una sessió informativa vers els Fons Next Generation, amb la finalitat de donar a conèixer a les persones emprenedores i empreses del territori, les diferents oportunitats de finançament d’aquests ajuts europeus.\nDia i hora: Dimarts 5 d’abril de 2022, de 9.30 a 11.30 hores\n💷 2a sessió informativa – Quines opcions tinc per finançar-me?\nEn aquesta sessió es tractaran els punts clau per a poder accedir a finançament i quines opcions tenen els emprenedors per a finançar la seva companyia segons la fase en la què es troben i l’import que cerquen. Una sessió informativa realitzada amb la col·laboració ’ACCIO – Agència per la Competitivitat de l’Empresa de la Generalitat de Catalunya.\nDia i hora: Dijous, 21 d’abril de 2022, de 9.30 a 10.30 hores\n🏦 3a sessió informativa – Finançament bancari. Tot allò a tenir en compte\nVols conèixer els aspectes més significatius alhora de demanar finançament bancari? Entre d’altres es tractaran temes com la qualitat de la documentació econòmica a presentar (model 200, IRPF, societats), conceptes CIRBE, RAI/ASNEF, dades a tenir en compte com la “lletra petita del finançament bancari” (interès fixe o variable, garanties reals / personals, titularitats, avalador), les comissions d’apertura i cancel·lació anticipada i els productes financers per a empreses\nDia i hora: Dimarts, 26 d’abril de 2022, de 9.30 a 11 hores\n✏ Vull inscriure’m a les sessions\nPer inscriure’t, accedeix a la nostra Plataforma d’Inscripció clicant el botó blau de sota “Vull inscriure’m”. A continuació:\nVull inscriure’m per assistir a aquestes sessions informatives\nSi necessites més informació contacta amb el Centre de Serveis a l’Empresa de Gavà al 93 633 34 50 o al correu cse@gava.cat.\ncomerç, empresa, formació, informació general accio, Ajuntament de Gavà, ajuts destacats, fons next generation, gavà impulsa, next generation\nPrevious Entry KIT DIGITAL | Ets una petita empresa o un/a autònom/a? Digitalitza la teva empresa gràcies als ajuts del Kit Digital!\nNext Entry Tens una idea de negoci? Apunta’t a la sessió informativa per a persones emprenedores


Leonardo Torres Quevedo - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLeonardo Torres Quevedo (Santa Cruz de Iguña, Molledo, Cantàbria, 28 de desembre de 1852 - Madrid, 18 de desembre de 1936) va ser l'enginyer que va patentar el primer aparell de radiodirecció del món. També va dissenyar màquines de càlcul, màquines d'escriure, projectors i un apuntador làser. Va participar com a enginyer al disseny i construcció de dirigibles, transbordadors, funiculars i telefèrics, incloent el funicular que travessa les cascades del Niàgara, encara en ús actualment.\n28 desembre 1852\nSanta Cruz (Espanya)\n18 desembre 1936 (83 anys)\n← José Rodríguez Carracido – Blas Cabrera Felipe →\nAeronàutica, automatització, enginyeria i matemàtiques\nEnginyeria (mecànica, automàtica, aeronàutica, comunicacions\nAcadèmia Francesa de les Ciències (1927–)\nSociété de physique et d'histoire naturelle de Genève (en) (1923–)\nAcadèmia Francesa de les Ciències (1920–)\nReial Acadèmia Espanyola (1920–)\nSociedad Científica Argentina (en) (1910–)\nReial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals (1901–1936)\nFrancisco de Asís Cabrero (oncle)\n(1923) doctor honoris causa de Universitat de París.\n(20 març 1922) Comandant de la Legió d'Honor\n(1916) Echegaray Medal (en)\n(1906) Gran Creu de l'Orde Civil d'Alfons XII\n2.3 Ràdiocontrol: El telekino\n2.4 Màquines analògiques de càlcul\n2.5 Invents pedagògics\nLeonardo Torres Quevedo va néixer el 28 de desembre, commemoració dels Sants Innocents, de 1852, a Santa Cruz de Iguña, Molledo (Cantàbria). La família residia normalment a Bilbao, on el pare exercia d'enginyer de ferrocarrils, encara que també passaven llargues temporades al solar matern a La Montaña càntabra. A Bilbao hi va estudiar el batxillerat i més tard va anar a París a completar estudis durant 2 anys. Per trasllat del pare, la família de Leonardo s'instal·là a Madrid el 1870 i aquell mateix any inicià els seus estudis superiors a l'Escola Oficial del Cos d'Enginyers de Camins. Suspengué temporalment els seus estudis el 1873 per anar com a voluntari a la defensa de Bilbao, que havia estat assetjada per les tropes carlines durant la Tercera Guerra Carlina. De tornada a Madrid finalitzà els seus estudis el 1876, essent el quart de la seva promoció.\nComençà a exercir la seva carrera a la mateixa empresa de ferrocarrils en la qual treballava el seu pare, però emprengué de seguida un llarg viatge per Europa per conèixer de primera mà els avenços científics i tècnics, sobretot en la incipient àrea de l'electricitat. De tornada a Espanya s'instal·là a Santander on ell mateix sufragà els seus treballs i va iniciar una activitat d'estudi i investigació que ja no abandonaria. Fruit de les investigacions en aquells anys aparegué el seu primer treball científic el 1893. El 1885 es casà; del seu matrimoni en nasqueren vuit fills.\nEl 1899 s'instal·là a Madrid participant de la seva vida cultural. De les tasques que en aquells anys portava a terme l'Ateneu es creà el 1901 el laboratori de Mecànica Aplicada, més tard d'Automàtica, del qual en fou nomenat director, el laboratori es dedicava a la fabricació d'instrumentació científica. Aquell mateix any va ingressar a la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals de Madrid, entitat de la qual fou president el 1910. Entre els treballs del laboratori cal destacar el cinematògraf de Gonzalo Brañas, l'espectrògraf de raigs X de Cabrera i Costa, el Micròtom i panmicròtom de Santiago Ramón y Cajal.\nEl 1916 el rei Alfons XIII li imposà la Medalla Echegaray; el 1918 rebutjà el càrrec de ministre de Foment. El 1920 ingressà a la Reial Acadèmia Espanyola, a la butaca que havia ocupat Pérez Galdós, i passà a ser membre de les secció de Mecànica de l'Acadèmia de Ciències de París. El 1922 la Sorbona el nomenà Doctor honoris causa i, el 1927 fou nomenat un dels dotze membres associats de l'Acadèmia de Ciències de París.\nVa ser un decidit partidari de l'idioma internacional Esperanto, al qual va donar suport, entre altres llocs, al Comitè de Cooperació Cultural de la Societat de Nacions. Morí a Madrid, en plena Guerra Civil el 18 de desembre de 1936, quan li faltaven 10 dies per a complir 84 anys.\nEl 1902, Leonardo Torres Quevedo va presentar a les Acadèmies de Ciències de Madrid i París el projecte d'un nou tipus de dirigible que solucionava el greu problema de suspensió de la barqueta en tant que incloïa una carcassa interior de cables flexibles que dotaven de rigidesa el dirigible per efecte de la pressió interior.\nEl 1905, amb ajut d'Alfredo Kindelán, Torres Quevedo dirigí la construcció del primer dirigible espanyol al Servei d'Aerostació Militar de l'Exèrcit, creat el 1896 i situat a Guadalajara. L'acabaren amb gran èxit, i el nou dirigible, l'Espanya, realitzà nombrosos vols d'exposició i prova. Potser la innovació més important en aquest dirigible va ser la de fer el globus trilobulat, de manera que augmentava la seguretat.\nArran d'aquest fet començà la col·laboració entre Torres Quevedo i l'empresa francesa Astra, que va arribar a comprar la patent amb una cessió de drets estesa a tots els països, excepte a Espanya, per possibilitar la construcció del dirigible al país. Així, el 1911, s'inicià la fabricació dels dirigibles coneguts com a Astra-Torres. Alguns exemplars van ser adquirits pels exèrcits francès i anglès a partir de 1913, i utilitzats durant la Primera Guerra Mundial, en molt diverses tasques, fonamentalment de protecció i inspecció naval.\nEl 1918, Torres Quevedo va dissenyar, en col·laboració amb l'enginyer Emilio Herrera Linares, un dirigible transatlàntic, el qual van anomenar Hispània, que va arribar a assolir l'estat de patent, per tal de realitzar des d'Espanya la primera travessia aèria de l'Atlàntic. Per problemes de finançament el projecte es va anar retardant i van ser els britànics John William Alcock i Arthur Whitten Brown els qui van travessar l'Atlàntic sense escales des de Terranova fins a Irlanda en un bimotor biplà Vickers Vimy en 16 hores i 12 minuts.\nL'Spanish Aero Car que travessa les Cascades del Niàgara. Creat per Torres Quevedo, va ser inaugurat el 1916 i encara avui en dia presta servei.\nL'experimentació de Torres Quevedo en l'àrea de transbordadors, funiculars o telefèrics, va començar molt aviat durant la seva residència al seu poble natal, Molledo. Allà, el 1887, construí a casa el primer transbordador per salvar un desnivell d'uns 40 metres: d'uns 200 metres de longitud i tracció animal, una parella de vaques, i una cadira a manera de barqueta. Aquest experiment va ser la base per a la sol·licitud de la seva primera patent, que demanaria aquest mateix any: un funicular aeri de múltiples cables, amb el qual aconseguia un coeficient de seguretat apte per al transport de persones i no només de coses. Posteriorment va construir l'anomenat transbordador del riu Lleó, de més envergadura, ja amb motor, però que va seguir sent utilitzat exclusivament per a transport de materials, no de persones.\nEl 1890 va presentar el seu transbordador a Suïssa, país molt interessat en aquest transport causa de la seva orografia i que ja venia utilitzant funiculars per al transport de paquets, però el projecte de Torres Quevedo fou rebutjat, amb certs comentaris irònics de la premsa suïssa. El 1907, Torres Quevedo construí el primer transbordador apte per al transport públic de persones, al Mont Ulía a Sant Sebastià. El problema de la seguretat s'havia solucionat mitjançant un sistema múltiple de cables-suport, alliberant els ancoratges d'un extrem i substituint-los per contrapesos. El disseny resultant era de gran robustesa, i resistia perfectament la ruptura d'un dels cables de suport. L'execució del projecte va anar a càrrec de la Societat d'Estudis i Obres d'Enginyeria, de Bilbao, que va construir amb èxit altres transbordadors, com ara a Chamonix o a Rio de Janeiro.\nDels seus projectes relacionats amb aquesta àrea d'activitat, l'Spanish Aerocan a les cascades del Niàgara, al Canadà, és el més conegut. El transbordador de 580 metres de longitud és un funicular aeri que uneix dos punts diferents de la riba canadenca del riu Niàgara i discorre sobre un recés conegut com El Remolí (The Whirpool), construït entre 1914 i 1916 per l'empresa (The Niàgara Spanish Aerocan Co Limited). Una placa de bronze, situada sobre un monòlit a l'entrada de l'estació d'accés, recorda: «Transbordador aeri espanyol del Niàgara. Leonardo Torres Quevedo (1852-1936)». Es va inaugurar en proves el 15 de febrer de 1916 i es va inaugurar oficialment el 8 d'agost de 1916; es va obrir al públic l'endemà. El transbordador, amb petites modificacions, segueix en actiu avui dia, amb cap accident digne de menció, constituint un atractiu turístic i cinematogràfic de gran popularitat.\nRàdiocontrol: El telekinoModifica\nEl 1903, Torres Quevedo va presentar el telekino a l'Acadèmia de Ciències de París, acompanyat d'una memòria i fent una demostració experimental. Aquell mateix any va obtenir la patent a França, Espanya, la Gran Bretanya i els Estats Units.\nEl telekino consistia en un autòmat que executava ordres transmeses mitjançant ones hertzianes; constituí el primer aparell de radiodirecció del món, i va ser un pioner en el camp del comandament a distància, conjuntament amb Nikola Tesla. El 1906, en presència del Rei i davant d'una gran multitud, va demostrar amb èxit l'invent al port de Bilbao en guiar un bot des de la riba; més tard intentaria aplicar el telekino a projectils i torpedes, però va haver d'abandonar el projecte per manca de finançament.\nMàquines analògiques de càlculModifica\nEdifici Torres Quevedo al Centre Politècnic Superior de la Universitat de Saragossa.\nLes màquines analògiques de càlcul busquen la solució d'equacions matemàtiques mitjançant el seu trasllat a fenòmens físics. Els nombres es representen per magnituds físiques, que poden ser rotacions de determinats eixos, potencials, estats elèctrics o electromagnètics, etc. Un procés matemàtic es transforma en aquestes màquines en un procés operatiu de certes magnituds físiques que condueix a un resultat físic que es correspon amb la solució matemàtica buscada. El problema matemàtic es resol doncs mitjançant un model físic d'aquest. Des de mitjans del segle xix es coneixien diversos artefactes d'índole mecànica, com integradors, multiplicadors, etc., Per no parlar de la màquina analítica de Charles Babbage, en aquesta tradició s'emmarca l'obra de Torres Quevedo en aquesta matèria, que s'inicia en 1893 amb la presentació a l'Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals de la Memòria sobre les màquines algebraiques . En el seu temps, això va ser considerat com un èxit extraordinari en el curs de la producció científica espanyola. El 1895 presenta l' Memòria Sur les machines algebraiques en un Congrés a Bordeus. Posteriorment, en 1900, presentarà la Memòria Machines a calcular a l'Acadèmia de Ciències de París. En elles, examina les analogies matemàtiques i físiques que són base del càlcul analògic o de quantitats contínues, i com establir mecànicament les relacions entre elles, expressades en fórmules matemàtiques. El seu estudi inclou variables complexes, i utilitza l'escala logarítmica. Des del punt de vista pràctic, mostra que cal emprar mecanismes sense fi, tals com discs giratoris, perquè les variacions de les variables siguin il limitades en ambdós sentits.\nEn el terreny pràctic, Torres Quevedo va construir tot un seguit de màquines analògiques de càlcul, totes elles de tipus mecànic. Una d'elles és El ajedrecista, presentat a la fira de París de 1914. En aquestes màquines hi ha certs elements, anomenats aritmòfors , que estan constituïts per un mòbil i un índex que permet llegir-ne la quantitat representada per a cada posició. El mòbil és un disc o un tambor graduat que gira entorn del seu eix. Els desplaçaments angulars són proporcionals als logaritmes de les magnituds a representar. Utilitzant una diversitat d'elements d'aquest tipus, posa a punt una màquina per a resoldre equacions algebraiques: resolució d'una equació de vuit termes, obtenint les seves arrels, fins i tot les complexes, amb una precisió de mil·lèsimes. Un component d'aquesta màquina era l'anomenat «cargol sense fi», de gran complexitat mecànica, que permetia expressar mecànicament la relació i = log (10^x+1) , amb l'objectiu d'obtenir el·logaritme d'una suma com a suma de logaritmes. Com es tractava d'una màquina analògica, la variable pot recórrer qualsevol valor (no només valors discrets prefixats). Davant d'una equació polinòmica, en girar totes les rodes representatives de la incògnita, el resultat final va donant els valors de la suma dels termes variables, quan aquesta suma coincideixi amb el valor del segon membre, la roda de la incògnita marca una arrel.\nAmb propòsits de demostració, Torres Quevedo també va construir una màquina per a resoldre una equació de segon grau amb coeficients complexos, i un integrador. En l'actualitat la màquina Torres Quevedo es conserva al museu de l'ETS d'Enginyers de Camins de la Universitat Politècnica de Madrid.\nEn els últims anys de la seva vida Torres Quevedo va dirigir la seva atenció al camp de la pedagogia, a investigar aquells elements o màquines que podrien ajudar els educadors en la seva tasca, amb patents sobre les màquines d'escriure (patents núm 80.121, 82.369, 86.155 i 87428), paginació marginal dels manuals (patents núm 99.176 i 99177) i les de l'apuntador projectable (patent núm. 116770) i el projector didàctic (patent núm. 117853).\nL'apuntador projectable, també conegut com a apuntador làser es basa en l'ombra produïda per un cos opac que es mou a prop de la placa projectada; aquesta ombra és la que utilitzaria com a apuntador. Per a això va dissenyar un sistema articulat que permetia desplaçar, a voluntat del ponent, un punt o punts al costat de la placa de projecció, cosa que permetia assenyalar les zones d'interès en la transparència. Torres Quevedo expressà així la necessitat d'aquest invent: «Ben conegudes són les dificultats amb què ensopega un professor per il·lustrar el seu discurs, valent-se de projeccions lluminoses. Necessita col·locar-se davant de la pantalla amb cura de no amagar la figura projectada per cridar l'atenció dels seus alumnes sobre els detalls que més els interessen i ensenyar-los-els amb un apuntador».\nTambé va construir un projector didàctic que millorava la forma en què les diapositives es posaven sobre les plaques de vidre per tal de projectar-les.\n↑ Gallego, José Andrés. Historia general de España y América (en castellà). vol.16. Ediciones Rialp, 1982, p. 273. ISBN 8432121134.\n↑ González Redondo, Francisco A. Actas del I Simposio «Leonardo Torres Quevedo: su vida, su tiempo, su obra». Amigos de la Cultura Científica, 1994. ISBN 84-87635-11-3 [Consulta: 29 octubre 2010].\n↑ «Obituari al diari ABC de Sevilla». Diario ABC, 02-01-1937. [Consulta: 16 febrer 2012].\nJuan de la Cierva y Codorníu.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Leonardo Torres Quevedo\nLlibre editat en ocasió del seu 150 aniversari\nTorres Quevedo i l'esperanto\nAntecedents de l'Institut Torres Quevedo\nComandament a distància de 1903. Madri+d\nManuel de la Font Merás: Tres apunts sobre Torres Quevedo\n1920-1936 Succeït per:\n1900-1936 Succeït per:\nZoel García de Galdeano President de la\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Leonardo_Torres_Quevedo&oldid=25483036»\nDarrera modificació: 21 nov 2020 a les 20:42\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 nov 2020 a les 20:42.


Es presenta l’Oficina Pública de la Llengua Catalana a Perpinyà – Diari de la llengua\nEs presenta l’Oficina Pública de la Llengua Catalana a Perpinyà\n25 de juny de 2019 25 de juny de 2019 Diari de la llengua\t0 Comments\tCatalunya Nord\nPresentació de l’Oficina Pública de la Llengua Catalana, a Perpinyà / Fotos: Universitat de Perpinyà\nL’organisme entrarà en funcionament al setembre\nL’Oficina Pública de la Llengua Catalana (OPLC) ha començat a caminar aquest dilluns a la Universitat de Perpinyà, on se n’ha fet la presentació oficial. L’organisme, però, no entrarà en funcionament fins al setembre, després d’una assemblea general i de la constitució del consell d’administració i el consell científic.\nL’acte ha comptat amb la presència de la presidenta de la regió d’Occitània, Carole Delga, la presidenta del Consell departamental, Hermeline Malherbe, del prefecte de la Catalunya Nord, de dues representants de l’ajuntament de Perpinyà, Anabelle Brunet i Josiana Cabanes, del president del Sindicat intercomunal per a la promoció de les llengües occitana i catalana (Siocat), Francis Manent, i d’un responsable de la universitat.\nL’Oficina Pública de la Llengua Catalana té un pressupost inicial de 300.000 euros, que aportaran, a parts iguals, el Departament dels Pirineus Occidentals, la Regió d’Occitània, i l’Estat francès. El projecte, però, engegarà amb 200.000 euros, ja que l’aportació de l’Estat es concreta en aspectes com la cessió dels locals de la Universitat de Perpinyà i les hores de feina dels funcionaris dels serveis departamentals del Ministeri d’Educació. L’Ajuntament de Perpinyà està previst que hi aporti 25.000 euros.\nL’OPLC va rebre el vistiplau del govern francès el 29 de març passat després d’haver estat encallat des del 2016, any en què la regió d’Occitània va anunciar la creació d’un projecte que és una reivindicació històrica de les entitats nord-catalanes. L’any 2017 se’n van crear els estatuts i el nou organisme va restar a l’espera del finançament necessari per engegar l’activitat.\nEl nou organisme tindrà com a objectiu la promoció del català i de tot el que estigui relacionat amb la cultura catalana i farà un èmfasis especial a estrènyer les relacions entre el nord i el sud del país. Nicolas Garcia, vicepresident del Consell departamental, ha explicat, en una entrevista a Ràdio Arrels, que espera que les propostes de l’OPLC vagin “més enllà de l’ensenyament” en català i que es promogui que “la creació cultural en català sigui més forta”. Garcia assegura que el pressupost de l’oficina se sumarà a les partides per la llengua de què ja disposa el departament.\n← La flama del Canigó traspassa fronteres\nEl valencià guanya terreny a la Universitat de València →\n15 d'octubre de 2021 15 d'octubre de 2021 Diari de la llengua\t0\nEnganxats al Paraulògic\n23 de desembre de 2021 9 de juny de 2022 Diari de la llengua\t1\nLa Intersindical obre una bústia de queixes lingüístiques a l’escola i l’institut\n16 de novembre de 2021 9 de juny de 2022 Diari de la llengua\t0


(S'ha redirigit des de: Himation)\nL'himatió era una peça de roba utilitzada a l'antiga Grècia. L'utilitzaven tant dones com homes, era molt llarg, de llana i de forma quasi circular. S'utilitzava sol o damunt el quitó, i penjava des de l'espatlla esquerra fins als turmells i, envoltant l'esquena, es deixava descansar sobre la mateixa espatlla. No constava de cap lligam o punt per a fixar-lo, a diferència de la clàmide.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Himatió&oldid=22322365»


Alarma casa - Protegim\nAlarma per a casa de dues plantes o pis dúplex\nOferta per a kit avançat\n* Preu mensual amb I.V.A. inclòs. Contracte per 24 mesos. Si marxes abans de la finalització del contracte, no hauràs d'abonar les quotes pendents. Només hauràs d'abonar 8,09 € I.V.A inclòs per cada mes restant fins a la finalització del contracte, corresponent a les despeses de gestió i fer la devolució dels equips. Si marxes durant els primers 12 mesos, hauràs d'abonar els descomptes dels quals t'hagis beneficiat en la contractació de la teva alarma. S'haurà de disposar de bona cobertura WIFI i un punt de llum a la ubicació on vagin instal·lada la càmera. Consulta'n les condicions per a més informació.


El porquet de Sant Antoni: BSO UAB (i volum 2)\nVolta porcina feta per El porquet a 20:54\nnovesflors 26 d’abril de 2013, a les 21:18\nPotser. És comprensible.\nCarme Rosanas 26 d’abril de 2013, a les 22:02\nOstres, però si hi ha música per tota la nit!!!!\nL'aniré escoltant mentre faig posts o coses diverses a l'ordinador!\nVau acabar obrint un nou camí, encara que no fos per fer-lo junts.\nAlba 26 d’abril de 2013, a les 23:11\nM'encanta com acaba la història... no hi ha música més bonica que el so de la muntanya!\nHehehehe! M'ha fet gràcia veure el corasón partío per aquí al mig.... :P\nGarbí24 26 d’abril de 2013, a les 23:16\ncrec que hauries de muntar per la posteritat un arbre genealògic amb les fotos de cada antro o lloc que va deixar marca. Es com fer una còpia de seguretat a tot el que vares viure. Aquestes coses un moment donat ens poden fer reviure bons moments.\nXeXu 27 d’abril de 2013, a les 9:33\nJa veig que no només compartim música sinó també locals de festa! Com ja vaig dir, no puc dir que jo fos massa 'fiestero', però la Concha el New York i Panams eren els meus llocs de referència. Sempre insistia per anar al New York perquè jo donava molta importància a la música i si ens hi havíem de quedar fins a altes hores, no em volia avorrir, sabia que allà no em fallaven.\nRespecte a les cançons, t'has portat bé, però n'hi ha tantes que no sé ni quines destacar. Smashing, Liquido, No Doubt, Alanis, Underworld, Daft Punk... uf, és la 'meva època'! Per cert, Daft Punk treuen disc ara, o ja l'han tret, no sé, i la nova cançó no està gens malament.\nGràcies per tots aquests records a través de la música, d'alguna manera, també són els meus records.\nHelena Bonals 27 d’abril de 2013, a les 12:59\nEm quedo amb el silenci de la muntanya! Però em fan enveja les teves sortides!\nOlga Xirinacs 27 d’abril de 2013, a les 13:00\nPer a mi és com si em parlessis de planetes llunyans. No obstant, com a novel·lista, si em proposés d'entrar-hi, ho aconseguiria.\nLa muntanya és altra cosa: l'he pujada, hi estic bé, l'enyoro, l'afecció em ve d'herència i també l'he transmesa.\nUn dia posaré la meva foto on sóc en un cim vestida de Manelic. Quines coses...\nElfreelang 27 d’abril de 2013, a les 14:03\nimpressionant revival musical! comprenc que també el silenci de les muntanyes sigui una altra mena de música ....bon cap de setmana porquet!\nGlo.Bos.blog 27 d’abril de 2013, a les 20:11\nUn post entranyable i molt musical.\nGràcies per compartir records i música, Porquet!\nEduard 28 d’abril de 2013, a les 11:37\nEncara que sóc de la dècada anterior, també a l'Autònoma, he gaudit molt del viatge, i he trobat enormes i sorprenents paral·lelismes. o és que ens repetims tots tant?\nrits 28 d’abril de 2013, a les 18:24\nQuants records en aquest post!!! he escoltat totes les cançons!!! ais....\nBé, potser no cal que digui gaire, oi? Tot i diferent, és ben semblant, festes i nits i dies similars. Segur que vam estar més d'una vegada al mateix lloc. Ereu valtres els que saltàveu tant al Panams que tremolava el terra? més d'una nit pensavem que ens aniríem avall amb les altres ballarines.....\nLa concha, xò, la vaig descobrir més tard, amb la gent de la feina. En el fons, amb el grup d'amigues intentàvem anar de "dures" i erem una mica caguetes. Ficar-nos pel raval eren paraules majors. Això sí, quan vam descobrir La Concha i el Cangrejo,... jajajaja....\nAquest post i un fet de fa un parell de setmanes em porta a pensar com erem quan teníem 20 anys. I com seriem si poguéssim tornar sabent el que sabem ara!!! aviam si el faig!\nCarquinyol 29 d’abril de 2013, a les 0:47\nJo l'única música que recordo de la UAB eren els sorolls de la Renfe i l'escàndol que muntaven els bombers quan feien entrenaments.\nAnònim 29 d’abril de 2013, a les 8:45\nLes ordeno segons les meves preferencies de més a menys:\nLos fresones rebeldes - Al amanecer by Los Fresones Rebeldes\nWhatever by Oasis/oasis\nCannabis by Ska-P\nPD: Les que no apareixen ordenades es perquè no estan al alçada...\nGemma Sara 29 d’abril de 2013, a les 22:26\nEns portem una mica de decalatge però hi ha unes quantes cançons que també són "meves"... ei, saps que vénen els Blur al Primavera, no? Intentaré anar-hi, a veure si ens hi veiem!\nEl porquet 2 de maig de 2013, a les 21:21\nGràcies a tots els que heu passat per aquí i m'heu acompanyat en aquestes ballaruques universitàries. Mirats amb la distància, no tinc por a equivocar-me dient que, sens dubte, aquells van ser dels millors anys de la meva vida. Farcits d'experiències i anècdotes pràcticament a diari. Cada dia, era una nova aventura, noves persones, noves coneixences, nous aprenentatges. I tot, sempre, farcit de bona música! Bé, potser no sempre tan bona...


S'estabilitza la incidència als municipis de l'Alcoià i El Comtat\nDes de l'última actualització del dimarts 23 de març, sols ha baixat en Alcoi, de 15 a 13 casos per cada 100.000 habitants\nTags: Banyeres de Mariola, Covid-19, Ibi, Incidència, Onil\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha actualitzat les dades, i respecte a les últimes que ens van oferir des de Generalitat, la incidència i el nombre de contagis s’ha estabilitzat. Una bona notícia, ja que no ha pujat.\nEn Banyeres, Castalla, Cocentaina, Ibi, Muro i Onil, les incidències continuen sent de 14, 0 , 17, 21, 21 i 26 respectivament, i actualment en aquestes localitats hi ha 1, 0, 2, 5, 2 i 2 persones que estan sofrint la malaltia.\nL’única de les localitats que ha baixat lleugerament la seua incidència ha sigut Alcoi, que de 15 casos per cada 100.000 habitants passa a tindre 13. El dimarts es comptabilitzaven 9 persones que estaven passant la Covid-19, i hui dia són 8 les persones que estan malaltes.\nEn la nit de cap d’any hi haurà un dispositiu especial de Policia\nVictòria en el Tour de l’ibense Rubén Plaza amb 35 anys


ERC Igualada s’ha reunit amb el gremi d’Hostaleria de l’Anoia per mostrar el seu suport i s’ha compromès a proposar mesures municipals per ajudar-los durant el tancament de bars i restaurants. Les propostes d’ERC Igualada consisteixen en “no cobrar la taxa de terrasses, la taxa de residus, l’IBI i que l’ajuntament ofereixi un servei gratuït de menjar per emportar als bars i restaurants” i expliquen que “aquestes mesures no ens les inventem nosaltres sinó que hi ha molts municipis, fins i tot més petits que el nostre i cobrant menys impostos que el nostre, que ho estan fent”.\nEn aquest sentit el cap de l’oposició, Enric Conill, ha explicat que “l’ajuntament d’Igualada té un pressupost de 60 milions d’euros i només ha fet una modificació del 2% davant la crisi de la COVID-19” i assegura que “és evident que un 2% del pressupost és insuficient per afrontar de manera sòlida la crisi econòmica i social que tenim davant”. Els republicans insisteixen que “Igualada és la ciutat mitjana amb els impostos més cars de Catalunya i alhora és la ciutat mitjana que menys recursos ha destinat a fer front a la crisi econòmica” i exigeix al govern de Marc Castells “que actuï d’una vegada i faci efectives mesures per ajudar a famílies, treballadors, autònoms i empresaris”.\nEls republicans posen d’exemple 16 municipis que han aplicat mesures rellevants com per exemple “Amposta i Olot que han suspès els cobraments de terrasses mentre duri el tancament i ofereixen ajudes de fins a 500 euros per negoci amb fons municipals, Manresa que ha creat un servei a domicili gratuït a disposició de bars i restaurants, igual que Sant Fruitós del Bages. Valls no cobrarà les terrasses fins el 2022, Figueres no cobrarà la taxa d’escombraries ni l’ocupació de via pública, Badalona ha obert un pressupost extraordinari de 250.000€, Sant Cugat ha fet vals de descompte per gastar a comerços municipals o Martorell ajudarà 2.000 establiments amb 1.500€ cada un amb fons municipals”. Des d’ERC expliquen que “hi ha molts exemples, menys a Igualada ja que “fins ara l’única ajuda són subvencions que ha donat la Generalitat i que el govern d’Igualada només ha gestionat”. Des d’ERC apunten que “malgrat que el govern no ha posat ni un sol euro en aquestes ajudes a comerços d’Igualada, l’alcalde s’està passejant pels comerços donant els xecs pagats per la Generalitat i fent-se una foto”.\nDavant d’aquesta situació, Esquerra fa una aposta urgent per l’acció municipal i demana a l’Ajuntament que activi les eines necessàries per atorgar ajudes al comerç local de la ciutat, “abans no sigui massa tard i la inacció municipal passi factura”.\nArticle anteriorS’aprova el decret que redueix al 50% el lloguer dels negocis obligats a tancar\nPròxim articleJunts demana “rigor i concreció” en les baixes dels treballadors de fora la Conca afectats pel confinament


Revisió del 09:26, 8 oct 2014\nRobot: Reemplaçament automàtic de text (-Amu Darya +Amudarià)\nRevisió del 12:29, 26 juny 2014 (modifica)\nm (Corregit: seu del arquebisbe de > seu de l'arquebisbe de)\nRevisió del 09:26, 8 oct 2014 (modifica) (desfés)\nEl govern de Sandjar va estar marcat pels conflictes amb els [[kara-khitai]]s i els [[khwarizmshahs]],<ref> aquestos sota [[Atsiz ibn Muhammad ibn Anuixtigin]] van arribar a les muralles de Merv el []/[], van entrar a la ciutat i es van emportar el tresor</ref> i va acabar el []; els nòmades [[oghuz]] de l'altre costat de l'[[Amu DaryaAmudarià]] que havien estat subjectes a Sandjar sota un oficial de policia anomenat ''shina'', es van revoltar, van derrotar a Sandjar i van saquejar i ocupar la ciutat. S'hi van mantenir fins que [[Khwarizm]] va imposar el seu domini al Khorasan septentrional que van conservar fins a laa invasió dels mongols. Amb tot això va començar a perdre importància mentre altres ciutats com Nishapur la guanyaven.\nPerò la decadència total es va produir al [[segle XIII]] amb l'arribada del [[mongols]], a cavall i ben armats. El gener de [], el fill de [[Genguis Khan]], [[Tului]], va ordenar arrasar Merv. Durant una setmana va preparar les seves tropes i el setè dia, quan va tenir les [[catpulta|catapultes]] a punt, va entrar dins del recinte emmurallat. Centenars de milers de persones van morir i la majoria d'edificis foren derruïts. A la ciutadella que domina les runes del jaciment encara es poden veure els impactes dels projectils de les catapultes mongoles. [[Alà-ad-Din Juwayní]] diu que els artesans foren separats i la resta de la població, incloent dones i nens, foren assassinats; cada mongol havia de matar 300 o 400 persones i van estar matant fins a la nit. [[Ibn al-Athir]] xifra els morts en 700.000 i alguns historiadors eleven la xifra de morts a l'entorn del milió incloent milers de refugiats de fora de Merv que s'havien acollir a les muralles de la ciutat,<ref> Djuwayni parla de 1.300.000 morts</ref> i encara que segurament no foren tants, fou una de les matances més grans de la història. Al segle XIV [[Mustawfi]] va trobar la ciutat quasi totalment en ruïnes.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/14118834»


Treball social Salut Polítiques socials\nEnguany el Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC) ha decidit incrementar les hores de dedicació en prevenció de riscos laborals com a element complementari a la formació específica de cada certificat. El motiu és clar: cal que qualsevol professional conegui els riscos que el desenvolupament de la seva tasca professional pot arribar a tenir en la seva salut.\nLa incorporació d’un mòdul específic i més ampli en la Prevenció de Riscos Laborals (PRL), en tots el Certificats de Professionalitat (CP) significa augmentar el seu empoderament (social i cultural) com a professional. Entenem que millora el seu capital social, ja que augmenten els seus coneixements sobre les relacions laborals, i la cura de les condiciones de seguretat als llocs i als centres de treball.\nDurant la meva experiència com a docent impartint les 30 hores de formació obligatòria en prevenció de riscos laborals, molts dels alumnes em plantegen la mateixa pregunta: per a què serveixen aquests coneixements, si la responsabilitat que es prenguin mesures preventives és de l'empresari, en última instància? Sense voler entrar en un llarg debat respecte qui és l'últim responsable, hem d'assenyalar que les conductes individuals dels treballadors poden ser font de riscos laborals (imprudències temeràries i altres) i que les obligacions en matèria de riscos laborals es troben recollides en la Llei de PRL (art. 29). Sent així, és fonamental que el treballador rebi formació respecte als riscos laborals que el seu lloc de treball pot suposar.\nAmb la voluntat de contrastar amb dades quin és l’estat de la Prevenció dels Riscos Laborals a les entitats, crec que és pertinent incorporar la percepció que tenen els Tècnics de Prevenció de Riscos Laborals (TPRL) sobre la tasca que desenvolupen. Per conèixer el seu punt de vista, entre l’octubre del 2015 i l’abril del 2016, s’ha dut a terme la primera enquesta estatal de TPRL. En aquesta hi han participat un total de 1001 TPRL.\nI què ens diu aquesta enquesta? Les conclusions semblen constatar les percepcions que tenim totes les persones implicades d’una forma o altre en aquesta professió. Quatre són les idees més destacades: a) l'actual gestió dels riscos laborals, així com la seva implantació a les organitzacions, és ineficaç; b) és necessari una major presència dels TPRL en els centres de treball, i dedicar menys temps a la feina administrativa; c) falta un major grau d’implicació per part dels empresaris; i personalment jo hi afegiria una quarta conclusió, d) hi ha una escassa participació dels treballadors.\nCom es pot apreciar, l'enquesta dóna parcialment la raó als nostres estudiants. Efectivament, hi ha una evident falta d'implicació de l'empresariat i al mateix temps, també parcialment, els recorda la necessitat que els treballadors participin més en la PRL. Per aquest motiu, és absolutament necessari que coneguin què és la PRL i com poden participar com a treballadors en tot el procés de prevenció de riscos laborals un cop s'hagin incorporat de nou al mercat de treball. Finalment, hem de tenir en compte que un mercat de treball de qualitat requereix treballadors formats en organitzacions on la presència d'una adequada gestió de la PRL, com la qualitat, el medi ambient i la conciliació, seran excel·lents indicadors de l'ambient laboral i del valor de l'empresa.\nFormador de PRL en els CP de la Fundació Pere Tarrés


Blog de muntanya: Ascensió al Pic Cordier (3.263 m) amb esquís\nSortida col·lectiva del Centre Excursionista de Badalona amb la participació de setze esquiadors de muntanya. Divendres al vespre vam arribar a Benasc i ens vam allotjar a l'Escola de Muntanya. Dissabte al matí sortim en direcció al Pic Cordier, una de les tres puntes de la Maladeta Occidental. És un objectiu important per l'altitud del cim, la dificultat tècnica d'algunes pales molt dretes i, sobre tot, pel gran desnivell a superar, 1.500 metres. Des de l'aparcament inferior de l'Hospital de Benasc, i després d'un curt trajecte per la pista, ens hem endinsat a la Pleta de Paderna. Després d'una pujada pel bosc i de superar una canal força dreta, arribem a un punt més obert i ens dirigim a l'est per superar la carena que baixa del pic de l'Alba. L'itinerari triat, molt treballat, passa a la gelera de la Maladeta i puja deixant a l'esquerra el Diente de la Maladeta per buscar un pas que ens porta a una gelera penjada que ens ha permès pujar amb els esquís als peu fins a pocs metres del Pic Cordier, del qual només ens separava una canal una mica dreta. Mentre pujàvem s'han anat complint les previsions meteorològiques, que indicaven bon temps al matí i nuvolades a la tarda, de manera que poc abans d'arribar al cim ens ha envoltat la boira i no ens ha permès fer la panoràmica circular que esperàvem fer en el cim. Només hem fet un parell de fotos de cim i hem iniciat una llarga esquiada per la gelera de la Maladeta fins al refugi de la Renclusa on ens hem allotjat.\nAquí aquí el vídeo d'aquesta ascensió, cedit per Mountain films per a tots els usuaris del blog.\nTambé us oferim un altre vídeo, de la sèrie Making off, amb les millors escenes captades amb la càmera GoPro en els darrers metres de la pujada i el descens amb esquís fins a la Renclusa:\nDictamen pericial: en la primera versió d'aquest post havíem ressenyat l'ascensió al Pic Sayó, una de les tres puntes principals de la Maladeta Occidental. Com que aquesta vegada anàvem en sortida col·lectiva i el conductor del grup havia fet aquesta ascensió altres vegades, no vam dubtar ni un moment que havíem pujat el Sayó malgrat que la boira no ens va deixar veure res des del cim. Dilluns al matí, però, la piulada publicada en el blog del CEB pel Pito Costa ens va posar sobre avís; en aquesta piulada es ressenyava la pujada al pic Cordier, una altra -la més alta- de les tres puntes de la Maladeta Occidental. Ràpidament, l'equip tècnic del blog de muntanya es va posar en marxa i va analitzar les mesures dels nostres instruments. Bàsicament es van analitzar dues informacions:\nEtiquetes: 3000, esquí, hall of fame, Maladeta, vídeo\nUrge una conferencia internacional para resolver si hicimos el Sayó (como dices tú) o el Cordier (como dice Pito en la página del CEB). Consulta en tu GPS la altura máxima alcanzada en tu GPS.\nCreo que el dictamen pericial que he añadido en el blog es definitivo. Tema cerrado.\nVaja, ara hauré de modificar la pel·lícula. Quina trifulca per uns metres més o menys !!!!!


OLOT TORNA A FORMAR PART DELS PLANS DE FOMENT TURÍSTIC\nOLOT TORNA A FORMAR PART DELS PLANS DE FOMENT TURÍSTIC La millora del volcà de Sant Francesc, entre les actuacions subvencionades per la Generalitat a través de la taxa turística\nL’any 2014 la Generalitat va obrir una primera convocatòria dels Plans de Foment Turístic, una línia d’ajuts finançada amb els ingressos generats per l’impost sobre les estades en establiments turístics (la taxa turística). El Consell Comarcal de la Garrotxa va presentar-hi el projecte “La Garrotxa terra de volcans, cultura i identitat” a partir de les propostes presentades pels diferents Ajuntaments de la comarca i coordinats a través de Turisme Garrotxa. Els Plans de Foment Turístic van rebre un total de 114 sol.licituds de les quals la Generalitat només va seleccionar-ne 17, un dels quals i amb la desena millor puntuació, va ser el de la Garrotxa.\nEls bons resultats obtinguts ha fet que des de la Garrotxa s’hagi decidit tornar a presentar una nova sol.licitud per a la segona convocatòria dels Plans de Foment Turístic. Enguany, s’han presentat 81 projectes dels quals la Generalitat n’ha resolt favorablement 21 amb un import màxim de subvenció de 400.000 €. La Direcció General de Turisme ha concedit una ajuda de 341.037,78 euros al projecte “Garrotxa, terra de volcans, cultura i identitat. Fase 2” que preveu inversions de 682.075,57 euros per als propers tres anys. Entre les accions programades hi ha l’adequació d’un espai singular al municipi de Castellfollit de la Roca, millores a la senyalització turística de Les Preses i la Vall de Bianya a més d’actuacions incloses dins del projecte del Centre dels Volcans d’Olot. L’alcalde Josep M. Corominas ha subratllat “l’aposta per posar en valor el territori i el treball conjunt, crec que han estat determinants perquè des de la Generalitat ens hagin concedit aquesta nova ajuda”. Sobre l’actuació programada a Sant Francesc Coromina ha afirmat que “creiem que hem de millorar l’estat del fortí i incorporar nous serveis a un dels punts més visitats de la ciutat”.


33a Promoció: Noticies desde Madrit\nNoticies desde Madrit\nFeia un temps que no escribia al blog de la estimada 33, i veient que tot son aniversaris, m'he animat a escriure informant desde la capital del "sacrosanto".\nVaig començar classes el 7 de setembre, abans que totes les facultats de Madrid. Tenia horari de tarda, i em vaig aconseguir canviar al mati, pero equivocant-me de classe, de manera que al segon dia ja estava apossentat completament a la nova aula. Hi ha gent de tot arreu (Getafe, LCORCON, Sevilla, Malaga, Galicia, Pais Vasc, Castella, Madrit... i un catala, jeje), des 70-80 que som a classe. Es gracios per que els divendres s´omple tot de maletes...\nA 1er d'arquiectura, les assignatures son:\n- Introduccio a la Arquitectura\n- Dibuix Tecnic\n- Dibuix Artistic\n- Sistemes Constructius (semblant a "Disseny").\nA Algebra ens ha tocat la millor professora, i explica molt be. Per als propers estudiants "fargueros" d'arquitectura: el Sr. Sole tindria que pegar "mes canya" amb els espais vectorials i les dimensions, etc...\nCalcul es molt facil pero sexplica de manera diferent.\nIntroduccio a la arquitectura es la pitjor.... ja li passare al sr. Terradas els apunts, que li agradaran.\nDibuix tecnic es moolt facil, i a mi com a minim m'han ajudat molt el tema de les "ombres" de Disseny. Un defecte de disseny es que caldria donar cobertes inclinades (interseccions entre elles) i tambe el sistema de plans acotats... Tot i aixi, son coses realment facils.\nDibuix artistic es molt famosa a la ETSAM (a madrit), i es una assignatura que es repeteix ciclicament durant tota la carrera. Son coses semblants a aquestes:\nEs una assignatura que es tracta de dibuixar en quantitats industrials: la majoria de gent teniem casi 200 dibuixos de tamany 100cm x 70cm... mes 80 o mes din A-4. A Disseny no seria gens mala idea practicar amb carbonet...\nPer ultim, Sistemes constructius: et donen un edifici senzill i cal explicar com el construiries, pero nomes amb dibuixos, i a ma alçada. A aquesta he tret un 5,5, doncs corretgeixen de la manera mes dura possible. Son dibuixos semblants a aquest:\nAqui ja hem acabat examens parcials. Vam tenir mates i dibuix tecnic fa tres setmanes, i van anar relatiament be, encara que mates es la mes xunga amb diferencia...\nBe, despres d'aquest esbos i de no poder haver ficat ni un sol accent al text, em despedeixo, amb anims d'escriure quelcom mes quan hi hagi una mica de temps,\nPublicado por dtv08 en 12:53\narriba el dia de Javier Petit\nmés professors saluden a la promoció+fina\nEl sr. Daniel Pujol


Cervera reviurà la Passió dos anys després i estrenarà diverses novetats — Ajuntament de Cervera\nCervera reviurà la Passió dos anys després i estrenarà diverses novetats\nCervera reviurà la Passió dos anys després i estrenarà diverses novetats Després de l’aturada obligada de dos anys a causa de la pandèmia, Cervera reviurà la Passió, a partir del diumenge 27 de març, amb diverses novetats i millores per seguir erigint-se com una de les principals representacions d’aquestes característiques a Europa. https://www.cervera.cat/actualitat/noticies/cervera-reviura-la-passio-dos-anys-despres-i-estrenara-diverses-novetats https://www.cervera.cat/actualitat/noticies/cervera-reviura-la-passio-dos-anys-despres-i-estrenara-diverses-novetats/@@download/image/assaigpassio2022_3-min.JPG\nDesprés de l’aturada obligada de dos anys a causa de la pandèmia, Cervera reviurà la Passió, a partir del diumenge 27 de març, amb diverses novetats i millores per seguir erigint-se com una de les principals representacions d’aquestes característiques a Europa.\nAssaig de la Passió (foto Joan Dalmases Solé).\nLa primera funció tindrà lloc el 27 de març i la resta de representacions seran els dies 3, 9, 15, 24 i 30 d’abril. D’aquesta manera, tot el públic interessat té una oportunitat única per viure una de les representacions més multitudinàries i antigues de Catalunya, ja que la seva història es remunta a l’any 1477, convertint-se així en la Passió més antiga d’Europa.\nLes representacions de La Passió compten amb un nodrit nombre d’actors i actrius que donen vida als diferents personatges. En total, arriba a mobilitzar més de 300 persones, entre equip artístic i tècnic.\nLes entrades per a totes les funcions ja es poden adquirir des del mateix web de La Passió de Cervera: www.lapassiodecervera.com.\nUna nova temporada amb diverses novetats\nAquesta temporada s'estrena amb nombrosos canvis. A nivell escenogràfic, s’estrenaran diferents elements elaborats per l'equip artístic i que atorgaran més vistositat a les escenes d'Herodes i Pilats.\nA nivell textual també s’han implementat millores amb canvis a diferents parts del text per fer les representacions més reduïdes en durada de forma global i també donar més fluïdesa als diferents quadres.\nD’aquesta manera, segons l’equip de La Passió de Cervera, “les funcions s’adapten a les noves formes de veure cultura al segle XXI, on el públic agraeix el dinamisme”. Així, la representació “es va adaptant a aquests nous llenguatges per tal d'apropar-nos cada vegada més al tarannà de l'educació i l'expressió dels valors moderns”.\nUnes noves representacions de La Passió que tindran també l’al·licient de comptar amb una coral i dansa en directe i amb un dels escenaris més grans de Catalunya.\nLa Passió de Cervera, un referent a nivell europeu\nMés de cinc-cents anys d'història converteixen les representacions de la Passió de Cervera en la més antiga del món, situant documentalment el seu naixement l'any 1477.\nDavant la importància històrica i social, l’any 1969, les representacions de La Passió de Cervera es declararen d’interès públic.\nL’èxit ha estat constant de llavors ençà i, malgrat que el text continua essent el mateix, l’escenificació ha sofert innombrables millores i la direcció artística s’ha professionalitzat. S’han incorporat dos escenaris laterals al Gran Teatre de La Passió, que ofereixen una visió espectacular amb els 40 metres totals de boca d’escenari, essent el teatre amb la boca més gran d’Espanya i la tercera d’Europa.\nLa construcció de decorats corporis en el 90% de les escenes, els quals ofereixen una espectacularitat realista a tots els espais, i combinen recordant la bellesa històrica dels grans antics decorats de paper que encara es conserven en algunes escenes. Amb la renovació de l’apartat luminotècnic, totalment digitalitzat, s’ofereix un ambient determinat en cada ocasió, conjuntament amb el so, també digitalitzat, que realça amb més potència i qualitat sonora les escenes de l’espectacle. La nova elaboració del vestuari és una reproducció fidel a la indumentària del temps.\nEls efectes especials introduïts amb gran espectacularitat fan que l’espectador gaudeixi d’un espectacle complert en tots els sentits. Tot això, i la col·laboració de 300 persones a l’escenari, configuren un espectacle àgil i modern, oferint una visió espectacular i realista de les tradicionals representacions de La Passió de Cervera.