Els conservadors de May són clars favorits en les enquestes | NacióDigital\nper Carla Palazzi , 26 d'abril de 2017 a les 21:36 |\nLa primera ministra britànica, Theresa May. Foto: Europa Press\nEl Partit Conservador britànic de la primera ministra, Theresa May, guanyaria les eleccions anticipades del 8 de juny amb un avantatge de 19 punts sobre el segon. segons una enquesta de The Observer. El partit de May obtindria el 45% dels vots mentre que el Partit Laborista es quedaria amb el 26%.\nEls liberals, que són anti-Brexit, aconseguirien l'11% dels vots mentre que els euroescèptics i nacionalistes de l'UKIP captarien el 9%, baixant del 14% que tenien en una enquesta de la setmana passada.\nLa primera ministra May -que aquest dimecres ha mantingut una entrevista a Londres amb el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker-, defensa que les eleccions són la millor opció per acabar amb la divisió al Parlament britànic i enfortir la posició negociadora amb la Unió Europea pel Brexit. Va ser el mateix Juncker qui va anunciar fa uns dies que la negociació "real" per pactar la sortida del Regne Unit del bloc comunitari no començarà fins que se celebrin les eleccions al mes de juny. Encara que, segons Juncker, aquesta distinció no suposa un canvi en el calendari previst per la UE.\nEl líder del Partit Laborista, Jeremy Corbyn, es vol presentar com el candidat 'anti-establishment', prometent més impostos pels qui més tenen, entre altres coses. Per ell, "només els laboristes se centraran en quina mena de país volem tenir després del Brexit". El líder laborista també ha denunciat que "el sistema està manipulat, creat pels extractors de riquesa". "Nosaltres no acceptem que sigui natural que el Regne Unit sigui governat per una elit governant, la City i els evasors d'impostos", va insistir Corbyn.\nPer l'altra banda, el líder liberal, Tim Farron, ha anunciat que, sigui quin sigui el resultat, no formarà cap coalició amb el Partit Conservador o el Laborista. Per Farron tant els 'tories' com els laboristes volen un Brexit dur, que inclouria la sortida del mercat comú europeu. L'exviceprimer ministre Nick Clegg, que es presenta com a candidat a diputat, considera que "és essencial" que Theresa May no guanyi "per golejada" per evitar "que imposi un Brexit pel qual ningú va votar". Clegg va informar que es presenta per oposar-se "a la versió més dolorosa del Brexit".\nL'antic líder de l'Ukip, Nigel Farage, va especular amb la possibilitat de presentar-se a les eleccions per ocupar l'escó que ocupa Douglas Carswell, el primer membre de l'Ukip que va arribar al Parlament i que ha anunciat que no es presentarà a la reelecció. Finalment, Farage ha descartat presentar-se per seguir sent eurodiputat.\nMentre Farage s'ha deslligat de la campanya electoral, el líder del partit nacionalista, Paul Nuttall, ha declarat en una entrevista per la BBC que pressionarà per prohibir el burca en llocs públics perquè són "una barrera per la integració i un risc de seguretat perquè impedeix que les càmeres de seguretat vegin les cares de les dones".\nUna oportunitat més per Irlanda del Nord\nEnmig de l'inici de la campanya, el govern britànic ha anunciat que donarà un marge fins al 29 de juny a Irlanda del Nord per formar l'executiu i nomenar els ministres que formaran el gabinet. Els dos partits més votats a les eleccions del passat 2 de maig han de formar un govern de coalició però encara no han arribat a cap acord.\nUna de les principals raons del congelament de les negociacions és la negativa del Sinn Féin d'acceptar un govern amb Arlene Foster, del Partit Unionista Democràtic (DUP), com a primera ministra. En cas que no s'arribi a un acord en el temps establert, el Sinn Féin i el Partit Socialdemòcrata i Laborista (SDLP) no descarten la celebració de noves eleccions.\nEl DUP i el Sinn Féin van desfer, l'anterior govern quan el líder del partit republicà, Martin McGuinness -mort recentment-, va dimitir en protesta contraa un pla d'energies renovables proposat per Foster i que, segons els nacionalistes, podria suposar un sobrecost de més de 500 milions de lliures en els pròxims anys.\nEleccions al Regne Unit: cinc interrogants de cara al 8 de juny\nInternacional, Partit Laborista, Theresa May, Partit Conservador, Jeremy Corbyn, Regne Unit, Irlanda del Nord, eleccions britàniques 2017


Riberaonline: L'Ajuntament activa un operatiu de mobilitat amb motiu de l'inici de les obres de reforma del pont de l'Estat\nL'Ajuntament activa un operatiu de mobilitat amb motiu de l'inici de les obres de reforma del pont de l'Estat\nL'Ajuntament de Tortosa ha presentat avui el dispositiu de mobilitat que ha activat amb motiu de l'imminent inici de les obres de reforma integral del pont de l'Estat, que obligaran a restringir-hi la circulació de vehicles durant els propers 10 mesos. Per tal de garantir al màxim la mobilitat i evitar embussos, la circulació pel pont de l'Estat serà de sentit únic per als vehicles en direcció de Tortosa-centre cap a Ferreries. Per als que facin el sentit contrari, en direcció Tortosa-centre, hauran de fer-ho necessàriament pel pont del Mil·lenari. Per als vianants no es preveu cap afectació. Els busos de la línia 1 (Tortosa-Jesús-Roquetes) s'adaptaran al mateix circuit tot mantenint les mateixes parades actuals. Els vehicles d'emergències tindran un dispositiu que els permetrà regular els semàfors per poder accedir pel pont de l'Estat en cas d'urgència. Les obres de reforma del pont començaran el proper dimecres 1 de juny, mentre que la reordenació del trànsit s'iniciarà el dilluns següent 6 de juny.\nDurant la fase inicial de les obres, la Policia Local regularà el trànsit en els punts més conflictius. El carrer Pintor Gimeno, plaça Paiolet i plaça Agustí Querol tindran afectacions durant l'execució de l'obra que s'advertiran en funció de les necessitats.\nL'alcalde, Ferran Bel, que ha comparegut acompanyat de la regidora de Mobilitat, Meritxell Roigé, i de l'inspector en cap de la Policia Local, Jesús Fernández, ha demanat la col·laboració de veïns i comerciants, als representants dels quals està informant personalment dels detalls d'aquesta actuació i de les seves conseqüències per a la mobilitat a la ciutat.


Arxius de Activitats - Pàgina 3 de 3 - Riosta\nVisitem la Casa Llotja de Mar, un gran exponent del gòtic civil a la ciutat.\nAquesta setmana una part de l’equip de Riosta hem visitat la Casa de la Llotja de Mar, on actualment hi ha la seu de la Cambra de Comerç de Barcelona. Més enllà de la proximitat física que manté amb Santa Maria, espai on habitualment treballem, ens interessava molt poder-la visitar perquè aquest antic edifici medieval […] Llegir més\nFinalitza amb èxit la 2ª edició d’iN MUSEU\nEls assistents han pogut visitar de nou els espais dels museus que habitualment estan restringits al públic. La segona edició d’iN MUSEU, que s’ha celebrat aquest dissabte, ha sigut una gran oportunitat per conèixer les diferents activitats professionals que es porten a terme a les entranyes d’onze museus de Barcelona. Les reserves, els magatzems i […] Llegir més


Diari del 20 de juliol de 2012\nWWW.BONDIA.AD / TEL. 808 888 / FAX 828 888 DIVENDRES, 20 DE JULIOL DEL 2012 / NÚM. 2.106 / ANY 9 2.\ndivendres, 20 de juliol del 2012 / núm. 2.106 / any 9 AndoRRA Pàgina 8 AndoRRA Pàgina 9 El 2011 tanca amb Els permisos de un PIB per sota del residència i treball AndoRRA Pàgina 9 2010 i se situa en continuen a la baixa RTVASA i Joan Besson acorden rebaixar la indemnització per 2.573 milions el primer trimestre l’acomiadament a 175.000 euros Tati Masià AndoRRA Pàgina 10 Les excursions del Funicamp esperen rebre un total de 16.000 visitants aquest estiu AndoRRA Pàgina 11 El Comú d’ordino aprova el pla parcial de La Querola i espera ingressar 4,8 milions AndoRRA Pàgina 11 EMAP deixa d’ingressar 1,5 milions la temporada d’hivern per la manca de neu CuLTuRA Pàgina 13 L’Esbart Santa Anna estrenarà demà una jota exclusiva d’Escaldes-Engordany ESPoRTS Pàgina 14 AVuI éS noTíCIA Pàgina 5 dani Pérez es converteix en la primera incorporació del BC es presenta el ‘llibre blanc de l’energia’ i el ministre de fi- nances i funció Pública, jordi Arrenca la implantació River Andorra en la LEB or Cinca, posa en relleu que no quedarà en un calaix. del llibre blancwww.bondia.ad / tel. 808 888 / fax 828 888 3.\n4 d’interès DivenDres, 20 De juliol Del 2012 EL TEMPS meteo@bondia.ad El mercuri es dilatarà menys Demà, moltes tronades 06.35 h 21.26 h Arriba el cap de setmana i també els canvis de 13/27 temps. No és que hagin de venir tres dies passats 13/27 13/27 per aigua i amb fred, però sí que la inèrcia seca i calenta dels últimes dies s’acaba. Avui mateix 14/28 14/28 7/19 ja sorgiran núvols pel nord del país. Quedaran Lluna nova 15/29 retinguts a estones a l’Arièja, però de moment 15/30 no acabaran desembocant en tempestes. Enca- ra hi haurà moltes hores de sol ampli al sud del 15/31 Principat. I la temperatura ja ha de baixar. No es 14/32 notarà gaire a les valls, on la calor seguirà im- 14/32 perant, però costarà més passar dels 30 graus. Demà sí que el temps des de bon matí serà dife- diumenge rent: ruixats, alguna tempesta i baixada de tem- dissabte peratures. A la tarda serà quan més descarregui, però de forma local. Diumenge, alguns núvols i canvi total d’aires. Que tinguin un BONDIA. RESTAURANT TIC-TAPA UN ESPAI CAdA vEgAdA méS... Fem ...méS AgRAdAblE Aniversaris, comunions Comiat de solters/es gran selecció de tapes - arrossos Sopars d’empresa, etc. pernil de jabugo - carns - peix, marisc Tenim saló privat mENú dEl dIA Menjar per emportar-se mENú CARTA Escaldes-Engordany mENú dE TAPES Tel:+376 813 969 mENú dE mARISCAdA restaurantictapa@gmail.com cuina permanent oberta de les 12.00 a les 2.30 h Tic Tapa Rest. 4.\nDivenDres, 20 De juliol Del 2012 5 presentació del documentDiferent legislació servirà per començara implantar el ‘Llibre blanc de l’energia’L’executiu vol tenir a finals d’any un projecte de llei per liberalitzar la producció energètica tAti mAsià m. f. AnDorrA lA vellA duir energia a petita escala. En aquesta qüestió només falta per la cogeneracióDes de l’executiu han posat en determinar les tarifes, segons varelleu que no volen que el Lli- exposar Cinca. suposarà labre blanc de l’energia sigui undocument més que quedi en un Un altre document que es tre- balla és el que ha de permetre meitat decalaix. És per aquest motiu que instaurar una etiqueta energè- l’energiaahir el ministre de Finances i tica, una mena de classificacióFunció Pública, Jordi Cinca, va per als edificis que ha de servir, El nou model energètic quedestacar, durant la presentació en primer lloc, per saber exacta- es deriva del Llibre blanc ded’aquest document, que ja s’ha ment en quin nivell d’eficiència l’energia dibuixa un panora-començat a treballar en un se- energètica es troben i, en segon ma que ha de suposar, enguit de textos legals que han de lloc, per “fixar el recorregut de l’horitzó 2050, multiplicarpermetre avançar en l’aplicació millora per poder pujar en la per cinc la producció inter-de mesures que fomentin l’efici- classificació”, tal com va posar na. Cal destacar que quanència energètica i que facin que en relleu el titular de Finances. aquest model estigui aplicatcada vegada Andorra depengui Cinca també va destacar que la meitat de l’energia que esmenys de l’exterior. ara s’està a l’espera de les audi- faci servir al país serà pro- Aquest document estableix tories energètiques que es van el ‘llibre blanc de l’energia’ es va presentar ahir públicament. cedent de la cogeneraciómesures a curt, mitjà i llarg ter- encomanar de diversos edificis i ja en segon lloc hi hauràmini fins a l’horitzó 2050. Un públics i que, un cop es tinguin nir “tanta pressió” com la de ser l’energia que es derivaràdels eixos d’aquest projecte serà sobre la taula, es faran un seguit Uns altres textos que també una via per salvar el sec- de les hidroelèctriques. Ce-la liberalització de la producció de millores. En aquest sentit, va es treballen són el de tor de la construcció. Per la seva reza va destacar, però, quei una de les premisses que s’es- posar de manifest l’acció exem- banda, Cereza va reiterar que el per a l’estalvi energètic “latableix és que les accions s’han plificant de l’administració, l’etiqueta energètica i potencial d’estalvi si s’adeqües- millor mesura és procurard’anar fent a mesura que hi hagi que, a través de la implantació l’energia fotovoltaica sin els edificis seria de fins al no gastar”.un nou marc legislatiu, tal com de mesures d’estalvi i eficiència 70%, però que caldria invertir-hiva posar en relleu un dels co- energètics, ha de ser una “pun- 600 milions.ordinadors del Fòrum energia i ta de llança” per a la resta de la ja es treballa i que per fer-ho es En la presentació d’aquest citat per a la importació d’electri-futur (que és el que ha treballat població. Com també ho han de vol tenir molt en compte l’opi- llibre, que es va definir com un citat (una mesura en què FEDAaquest document), Ramon Ce- ser, van afegir tant Cinca com nió de les mútues. El ministre full de ruta amb diferents ritmes ja treballa), tirar endavant pro-reza. La cogeneració, a més, és Cereza, les plantes de cogenera- va afegir que veu factible poder d’execució, es va fer una breu ra- jectes per a una mobilitat mésuna de les possibilitats que pre- ció en què ja treballa FEDA, i que tenir aquest text tancat a finals diografia de l’estat actual, mar- sostenible, fomentar l’estalvi ennen més força en l’optimització després han de servir d’exemple d’aquest any. cat per un increment del con- l’enllumenat públic o crear l’ofi-de l’energia. perquè els privats tirin endavant El ministre també va posar en sum elèctric i una dependència cina de l’energia, un organisme I com que el marc legislatiu propostes similars. relleu que la rehabilitació d’edi- de l’energia exterior que arriba que, segons Cinca, cal avaluar,sembla bàsic per començar a Un altre text que també es ficis, que és un altre dels projec- a un 96%, i això fa que hi hagi ja que va advertir que el que noimplantar tot aquest nou model treballa és el que ha de regular tes que es poden tirar endavant diferents riscos, com l’augment vol l’executiu és fer créixer l’ad-energètic, el Govern ja va anun- la producció d’energia per part de manera immediata, no serà del preu o la saturació de les in- ministració. Aquesta oficina tin-ciar que ha posat fil a l’agulla dels privats amb la intenció de una mesura que salvi tots els fraestructures, entre altres. dria, segons s’estipula en aquestper anar enllestint diferents tex- que sigui un text que pugui ser llocs de treball de la construcció. Davant aquest panorama les llibre blanc, un important papertos. El primer, que de fet ja està debatut pel Consell General En aquest sentit va destacar que accions que es dibuixen són el en la conscienciació de la pobla-a punt, és el reglament de l’ener- l’any vinent. En aquest sentit “no voldria” que propostes que foment de les energies renova- ció i en el contacte amb el sectorgia fotovoltaica perquè els par- Cinca va anunciar que es trac- es puguin impulsar, com aques- bles, potenciar les centrals de privat, segons va posar en relleuticulars puguin començar a pro- ta d’un projecte de llei en què ta de la rehabilitació, puguin te- cogeneració, augmentar la capa- Cereza. Buffet lliure 9,90 € de diumenge a dijous tancat a la nit 5.\n6 opinió DivenDres, 20 De juliol Del 2012 edIToRIaL ENQUESTA DE LA SETMANA ¿Considera que Caldea és un bon lloc per ubi-Ara cal la materialització car-hi el casino?El ‘Llibre blanc de l’energia’ va veure ahir la alguns dels aspectes que es deriven d’aquest Envia un SMS al 789 amb la tevallum a través de la presentació pública que es document. Es tracta d’una bona notícia, peròva celebrar a La Llacuna, i en la qual es va el que és evident és que no només a través de resposta ENQ SI o bé ENQ NOposar en relleu quins són els principals reptes lleis s’aconseguirà un estalvi energètic i una Cada dimarts el resultat de l’enquesta es publicaràd’aquest document. El ministre de Finances optimització de l’ús de les energies, ja que en aquest espai i entre els participants se sortejarani Funció Pública, Jordi Cinca, va destacar en caldrà fer una gran tasca de conscienciació i tres lots de productesaquesta presentació que hi ha la intenció que també de suport a totes aquelles persones que per al bany.aquest document no sigui un altre dels que vulguin implantar mesures a casa seva desti-han quedat oblidats en un calaix i que hi ha nades a un estalvi energètic. així, si bé es vala ferma voluntat de començar a posar ja fil a posar en relleu que no es vol primar per siste-l’agulla per materialitzar-lo. D’aquesta ma- ma, sí que caldrà algun incentiu que serveixinera, va destacar que des de l’executiu ja han perquè aquestes energies alterna-començat a treballar en un seguit de textos tives vagin guanyant cada vegadalegals que han de servir com a base per aplicar més pes. TRIbuNa CaRTeS aL dIReCToR Caspa, greix Amb aquesta alimentació eliminem la caspa i els grei- xos, i millorem la qualitat del cutis. Al segon o al tercer mes recomano el règim complet, explicat en les pàgines JOSEp M. LOStE I ROMERO ‘Made in Catalonia’ i acne 572-574. La cadena de supermercats Bon Preu oferirà als clients una línia específica de productes JoaN aMIGÓ, NATURISTA 3. Convé fer tres banys de vapor o sauna a la setma- de proximitat. Al meu entendre, aquest és na durant un mes (explicats en les pàgines 594-595 del un magnífic exemple per evitar despeses deLa caspa, el cutis greixós i l’acne, encara que no són un mateix llibre). Aquest bany de vapor ajuda a eliminar les transport, i per donar un cop de mà a l’econo- mia catalana. L’aposta, ferma i decidida, deproblema greu de salut, són un senyal que l’organisme impureses i toxines que hi ha a l’organisme. Bon Preu per promoure els aliments produïtsno funciona prou bé, donen moltes molèsties i la gent es a Catalunya hauria de tenir un efecte contagigasten molts diners per intentar resoldre aquests proble- 4. Fer la caminada i l’embolcall dos cops al dia (ex- en altres supermercats i empreses distribuï-mes, que generalment no se solucionen mai. plicats en detall en les pàgines 600-601 del mateix llibre dores. També seria molt important que sin- esmentat). Amb aquest procediment natural millorem dicats, empresaris i associacions de consu- També en aquests problemes de salut tenim molt èxit les digestions, regulem el metabolisme i activem les de- midors fessin una crida als seus associats peren posar en pràctica els remeis naturals. Aquelles perso- fenses. consumir productes made in Catalonia. Amb lanes que tenen fe en la medicina natural i tenen voluntat dura crisi que patim considero que ha arribatde fer les reformes necessàries en el menjar i en viure 5. Rentar la cara i el cap amb suc de llimona, tal com l’hora de fomentar els productes de casa; aun estil de vida segons les lleis naturals poden resoldre explico en les pàgines 562-563. Aquesta és la cura exteri- més, no podem negar que els productes ca-el seu cas en poc temps. L’èxit esdevé perquè el sistema or per solucionar els problemes de la caspa, el cutis grei- talans, sobretot del sector alimentari, tenen una qualitat molt superior que els productesque utilitzem tracta la causa del problema i no solament xós i l’acne. Així fem cura per dintre i cura per fora. El d’importació.el símptoma. Tots els xampús, locions i altres productes resultat és excel·lent. Quedareu sorpresos. No hi ha captracten el símptoma però no solucionen mai la causa del manera millor de curar que aquesta; és la més ràpida, laproblema, i per això no es curen mai. més natural i la més perfecta. A més a més, millora l’es- tat general de la persona físicament i mentalment. Serà Les causes que algú tingui caspa, el cutis greixós o la millor experiència de la vostra vida. Descobrireu queacne poden ser diferents. En diré algunes: podria ser hi ha una millor forma de viure, de menjar i de curar.que tingués la sang bruta, carregada de toxines. Potser Si necessiteu alguna instrucció més podeu trucar-me alsté males digestions, o gasos. També pot tenir restrenyi- telèfons que poso a sota. Presento el meu llibre El Cuer-ment o hemorroides. Potser l’alimentació no és natural po, en què explico en detall cada remei natural. Podeuni adequada, etcètera. Per tant, caldrà fer una purificació també fer consultes per correu electrònic. Salut!de l’organisme i una regeneració total, per mitjà d’un mi-llor estil de vida, més natural i adequat al seu problema. Edicions Amigó-Recasens SL presenta el llibre El Cuerpo El programa que us proposo és el següent: Autor: Joan Amigó, naturista 1. Purificarem la sang per mitjà d’un brou depuratiu Aquesta enciclopèdia té 1.050 pàgines. Hi trobarà el tracta- ment natural per a 550 malalties, que es pot consultar perprogressiu, que podreu fer a casa, explicat en el meu ordre alfabètic. Hi trobarà 350 receptes de cuina saludable.llibre El Cuerpo, volum 1 de La Reforma Pro Salud, a lespàgines 566-567. Així netejarem la sang d’impureses i També inclou 60 cures d’urgència naturista. Tot il·lustrat amb 350 fotos a tot color. Hi trobarà cinc índexs perquè Cartes al directoreliminarem els greixos del cutis, i també baixarem de pugui consultar ràpid una malaltia o una recepta de cuina. Envia les teves cartes al director o les tevespes, si ens sobra greix. Millorarem així l’estat general de Aquesta és una bona inversió per a la salut de vostè i de lala persona. seva família i que utilitzarà tota la vida. opinions a l’adreça electrònica S’entrega personalment i es cobra per mitjà del banc. director@bondia.ad 2. Recomano una alimentació rica en vitamines i sals PVP: 120 euros (a terminis: 5 x 25 euros). Recorda que ens has de facilitar les tevesminerals, pobra en greixos i proteïnes, durant el primer Telèfons per a consultes o comandes: 841 978 / 363 643 dades, així com la parròquia de residència.mes de tractament. Aquest règim cru està explicat en jamigo@reforma-pro-salud.comdetall en les pàgines 568-569 del mateix llibre El Cuerpo.El diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col.laboradors de la secció de Tribuna. L’opinió del BonDia es reflecteix en el seu editorial.Perquè les vostres cartes al director o les vostres opinions puguin ser publicades, cal que ens faciliteu les vostres dades: nom i cognoms, passaport, telèfon i parròquia de residència. Dipòsit Legal AND. 114-2004directori La Veu deL PobLe S. a. PReSIdeNT Carles Naudi d’Areny-Plandolit SeCReTaRI Ferran Naudi d’Areny-Plandolit GeReNT Thomas Kampfraat boNdIa dIReCToR Marc Segalés CaP de RedaCCIÓ Marta Fernández RedaCCIÓ Joan Josep Blasco, Mireia Suero, Esther Jover, Julià Rodríguez CoRReCCIÓ M. Àngels Sala MaQueTaCIÓ Lídia Jo, Cecilia Cogliati FoToGRaFIa Tatiana Masià, Iñaki Rubio, CoMeRCIaL I adMINISTRaCIÓ Ricard Vallès, Isabel Diaz, Joan Nogueira, Meritxell Villanueva, Virginia Yáñez dISTRIbuCIÓ Premsa distribució TRaNSPoRT Trans Integral Seu SL. Carrer Maria Pla, 28, 1a planta. Andorra la Vella .Telèfon: 808 888 Fax: 828 888 Adreça electrònica: bondia@bondia.ad Web:www.bondia.ad 6.\nDivenDres, 20 De juliol Del 2012 publicitat 7 7.\n8 DivenDres, 20 De juliol Del 2012 economiaEl 2011 tanca amb un PIB per sota del2010 i se situa en 2.573 milions d’eurosL’indicador puja un 18% en els últims deu anys, però entra en una tendència negativa el 2008 tAti mAsià Redacció AnDorrA lA vellA creixements van ser elevats. En Respecte a l’hoteleria, l’any canvi, a partir de l’any 2007 es 2010 presenta certa estabilitatEl producte interior brut (PIB) van moderar i va començar una (0,4%) i torna a registrar un certde l’any passat es va situar en desacceleració, que es va con- decreixement (-2,5%) el 2011.2.573 milions d’euros. Així ho vertir en negativa des del 2008. Pel que fa al sector del transport,va publicar ahir el departa- El PIB es compon en un 91% ha crescut durant tot el períodement d’Estadística, que va in- de valor afegit brut i en un 9% llevat del 2009, any en què pa-dicar que la variació respecte a d’impostos lligats als productes. teix una forta correcció (-9,8%).l’any 2010 ha estat del -0,4% en La composició és estable durant El sector registra el 2010 una for-termes nominals i del -2,8% en tota la dècada, amb un mínim ta recuperació (6,1%), però tor-termes reals. L’evolució del PIB del 89% (any 2000) i un màxim na a presentar cert decreixementen els últims deu anys mostra del 91% (any 2010). Els impos- (-2%) el 2011.que en euros corrents ha passat tos lligats als productes mos- El sector financer, el segonde 1.693 milions (2001) a 2.573 tren un fort increment els anys en pes específic en l’economia,milions (2011) en una dècada 2005/2006, sobretot per l’aug- ha presentat increments impor-(52%). En termes constants –és ment de l’ISI bancari. A partir tants durant el període, doblanta dir, deflactant el valor nominal del 2007 davallen principalment gairebé la seva generació de va-per l’evolució dels preus estima- per la davallada de les importa- lor entre els anys 2000 i 2007. Enda a partir de l’IPC–, el PIB real cions. El 2011, en canvi, es dóna La construcció va començar la desacceleració el 2006. contrapartida, les correccionss’ha incrementat un 18%, pas- un fort creixement (8,2%). dels anys 2008 (-18,7%) i 2009sant dels 1.647 milions (2001) als Per sectors, el de l’agricultu- va créixer un 5,4%. Pel que fa a (-15,8%). El 2011, malgrat de- (-15,2%) són importants. El 20101.940 milions (2011). ra, que representa un 0,5% en la indústria, les dades revelen créixer un -12,4%, sembla que es va estabilitzar (-0,2%) per El creixement anyal mitjà du- l’economia andorrana, va pa- que l’evolució del 2010 i 2011 no va començar un canvi de ten- tornar a créixer el 2011 amb unrant tot el període ha estat del tir un període de contracció els mostra una clara recuperació. dència. Paral·lelament, el co- 9,1%. El sector dels serveis em-3,7% en termes nominals i de anys 2001-2002. En canvi, els El sector de la construcció, el merç, el tercer en pes específic presarials, que se situa al capda-l’1,2% en termes reals. De tota anys 2007 i 2010 el sector va pre- cinquè en importància en l’eco- en l’economia, el 2011 va tornar vant de l’economia, mostra desmanera, l’evolució no ha estat sentar forts creixements, mentre nomia andorrana, va començar a davallar amb un creixement del 2001 una desacceleració con-constant durant tota la dècada. la resta de l’economia mostrava la desacceleració el 2006, que del -3,7%, representant el 17,4% tinuada però manté fortes taxesEntre els anys 2001 i 2006 els correccions a la baixa. El 2011 es va accentuar durant el 2010 del PIB. positives fins l’any 2006. estadística estadísticaLes importacions continuen a Els carburants trenquenla baixa des de l’inici de l’any la tendència negativa Redacció AnDorrA lA vellA prés d’acumular vuit mesos Redacció AnDorrA lA vellA La importació de combus- sual d’entre el 0% i l’1,11%.Com consecutius d’evolució inte- tibles es manté en un registre als mesos precedents, al juny La importació de carburants al ranual negativa en descens.El valor brut de les importaci- positiu amb una tendència in- continuen registrant variacions mes de juny s’ha situat en 10,8 El gasoil de locomoció conti-ons del juny s’ha situat en 84,4 teranual del 6,2%, mentre que interanuals negatives, un -3,5%, milions de litres. Amb aquesta nua sent el carburant que mésmilions d’euros. Estadística as- la mensual baixa un -4,3%. Es- -13,3% i -5,4% respectivament. xifra la tendència mensual se s’importa, en representar elsenyala que la tendència men- tadística apunta que la resta Contribuint a la tendència situa en un 0,3% i la interanual 67% del total. La importaciósual s’estabilitza (0%), mentre de grups presenten davallades baixista, el grup joieria presen- registra un augment del 0,1%. de gasolina es manté a la baixaque la interanual registra una interanuals significatives. Ali- ta una tendència interanual ne- Així, es trenca la tendència en termes interanuals, donantdavallada d’un -1,1% i continua mentació, farmàcia-perfumeria gativa d’un 9,9%, mentre que interanual negativa que s’ob- continuïtat al context baixistala tendència baixista que es va i vestit i calçat representen un va evolucionar positivament servava des de començaments que arrossega des de fa dissetcomençar a observar al principi 37,3% de les importacions totals, durant l’any anterior. Alhora, d’any, i que ha anat disminuint mesos. La tendència de les im-d’aquest any. Les exportacions i en registrar una volatilitat de begudes i tabac aquest juny pre- fins aquest mes de juny. portacions totals de carburantses xifren en 4,1 milions, amb preus més baixa són els que sos- senta una tendència interanual Les dades mostren que amb presenta un context baixistauna tendència mensual negativa tenen la tendència en un sentit del -0,5%, mentre que des de les importacions del juny la els últims tres anys, amb dos(-3,4%) i una tendència intera- o l’altre. Per aquest mes de juny l’agost del 2011 registrava una tendència interanual entra en repunts puntuals a l’alça du-nual que davalla un -8,7%. presenten una tendència men- tendència interanual positiva. registres positius (0,1%), des- rant l’inici i el final del 2010. 8.\nDivenDres, 20 De juliol Del 2012 andorra 9 estadística mitjans púBlicsEls permisos de residència i RTVA i Besson acordentreball disminueixen un 3,9% rebaixar la indemnització a 175.000 eurosEl dia 31 de març del 2012 hi havia 33.388 autoritzacions en vigor tati masià aGÈNcieS anDorra la vella Redacció anDorra la vella permisos de treball fronterer, el juliol de cada any, com a cau- 31 de març del 2012 se’n comp- sa de la renovació del personal Ràdio i Televisió d’Andorra SAEls permisos de residència tabilitzaven 1.699, amb una la docent dels sistemes educatius i l’exdirector executiu Joan Bes-i treball, en data 31 de març tendència anyal negativa del espanyol i francès. son han arribat a un acord perdel 2012, sumaven un total de -5,5% (-3,7% el trimestre ante- El 37,9% de les baixes són rebaixar la indemnització pel33.388 autoritzacions en vi- rior), i hi havia 165 autoritza- d’espanyols, i el 36,1%, de por- seu acomiadament, xifrat inici-gor, amb una tendència anyal cions de treball temporal per a tuguesos. La majoria d’aques- alment en 237.324,76 euros, finsdecreixent d’un -3,9% i que es empreses estrangeres en vigor, tes baixes, 124 sobre les 169 (el als 150.000 euros, que, sumatsredueix respecte al trimestre amb una tendència negativa 73,4%), corresponen a autorit- als interessos i les costes, arribenanterior (-3%). El departament d’un -34,3% anyal (-25,9% el zacions de residència i treball. a un total de 175.000 euros, qued’Estadística indica que l’evo- trimestre anterior). En els primers tres mesos de es van satisfer ahir mitjançantlució del nombre d’autoritza- l’any s’han acordat 832 autorit- un xec a compte d’una pòlissacions de residència i treball en Baixes zacions d’immigració inicials, de crèdit de la parapública.vigor mostra una tendència Pel que fa a les baixes, durant de les quals 277 (el 33,3%) en L’actual director general,marcadament a la baixa des del el primer trimestre de l’any règim de residència. Francesc Robert, va mostrar la Francesc robert.2009. En total, la disminució és se n’han comptabilitzat 169, Les autoritzacions de re- seva satisfacció per haver pogutde 1.149 autoritzacions durant amb una evolució negativa sidència i treball representen arribar a rebaixar la despesa en posteriorment de 1.500 euros,l’últim any. Un total de 7.700 del -13,8% en tendència anyal només el 12,7% del total de més de 60.000 euros. Robert va que sumen un total de 4.500 eu-persones disposen d’un permís (-16,7% el trimestre anterior). les inicials, mentre que les au- indicar que, en total, Besson ha ros. Robert va dir que els 175.000de residència simple. Les dades reflecteixen que la toritzacions temporals per a rebut els 175.000 euros, a més euros s’han satisfet a càrrec d’un Aquestes autoritzacions tendència general que s’obser- empreses estrangeres suposen de la suma que ja s’havia anat compte d’un banc que correspones mantenen estables amb el va és a la baixa, amb unes xifres el 49,9%. Per nacionalitats, els dipositant a la Batllia quan in- a una pòlissa de crèdit, i que per-0,6% en tendència anyal, re- per al període 2011-2012 inferi- espanyols continuen sent el col- icialment RTVSA va començar tant se sol·licitarà al Govern queduint-se respecte al trimestre ors a les del 2009. S’observa un lectiu més representat, amb 475 a pagar la indemnització amb demani un crèdit extraordinarianterior (-0,2%). Pel que fa als augment estacional al juny i al autoritzacions (el 57,1%). mensualitats de 1.000 euros i per fer front a la despesa. préstec al govern espectacle solidari unicef anDorra Xec de 2.000 114 milions per al Dos euros per a Valires i el vial lauredià l’Unicef Redacció L’escola Líquid Dansa ha fet anDorra la vella és que “per primera vegada” el entrega al Comitè d’Andorra Govern “signa un finançament per l’Unicef d’un xec de 2.000 El Govern ha firmat un préstec que ja preveu com s’amortitzarà euros. La xifra correspon al amb les entitats bancàries del i això és entrar en la normalitat”. benefici obtingut amb la ven- país per fer front al pagament D’aquesta manera, s’ha acordat da d’entrades de l’espectacle dels treballs del túnel dels Dos que aquest préstec s’hagi de re- Madonna vs Michael, amb el Valires i dels trams tres i quatre tornar a vint anys a un interès qual Líquid Dansa va posar el del vial de Sant Julià de Lòria, de l’euríbor més el 2,5%. Cinca punt final al curs 2011-2012. dues obres, segons el ministre també va justificar que s’ha pre- El muntatge va tenir lloc el 12 de Finances, Jordi Cinca, que ferit buscar finançament a les i el 13 de juny a la sala Prat estan acabades o en fase d’exe- entitats del país a explorar altres del Roure d’Escaldes. cució. Un dels aspectes que va fórmules o anar a l’exterior, ja remarcar el titular de Finances que era més factible. ESO I BATXILLERAT A BARCELONA Ambient familiar, seguiment, professors particulars, funció tutorial. La nostra qualitat en l’ensenyament ve avalada per 50 anys d’experiència. Complex educatiu privat El nivell de preparació sí que és important amb residència per a estudiants per accedir a la universitat. www.colegiosil.es RESIDÈNCIA UNIVERSITÀRIA SIL Ens ocupem de la comoditat dels seus fills perquè només s’ocupin dels seus estudis. www.residenciasil.com Av. Tibidabo, 28. 08022 Barcelona – Tel. +34 93 417 63 91 i +34 93 212 67 54 9.\n10 andorra DivenDres, 20 De juliol Del 2012 promoció turísticaLes excursions del Funicamp esperenrebre 16.000 visitants aquest estiuEl giny estarà obert fins al 15 de setembre i Encamp ha fet una inversió de 24.000 euros e. n. Redacció encamp portar el bestiar oví des del maig L’orri del Cubil és fins al setembre. Segons Lizarte,Després de cinc anys sense fer l’edificació d’aquestes “l’orri del Cubil és l’edificacióservir el Funicamp durant l’estiu, d’aquestes característiques mi-el Comú d’Encamp va tornar a característiques més ben llor de tot Europa”.reactivar ahir l’aparell per mos- conservada d’Europa La intenció del Comú d’En-trar als turistes tot el que poden camp és restaurar els orris delsveure de les valls encampada- Cortals i de Pessons per mirar denes. L’objectiu del consistori és El Comú d’Encamp promocionar de cara a la prope-promocionar-se turísticament, i espera reactivar ra temporada el Recorregut delsper aquest motiu s’han preparat Orris. Per aconseguir-ho han deuna sèrie d’activitats relaciona- el turisme amb les parlar amb Patrimoni Natural,des amb el Funicamp. activitats del Funicamp per veure quina part pot ser fi- “La nostra intenció és reacti- Lizarte explicant la història de l’orri del cubil. nançada pel Govern i quant hi havar el sector comercial, hoteler i d’aportar el Comú d’Encamp.turístic de la parròquia, i per això diumenge, de deu del matí a cinc sibilitat de comprar el paquet de fins a Solanelles gaudiran de l’ex- La inversió que ha fet la cor-volem tirar endavant una sèrie de la tarda. Hi haurà diferents Funicamp més excursió en tot cursió en tot terreny fins al llac poració en les activitats del Funi-d’activitats al voltant del Funi- preus segons les activitats i les terreny, que per als infants i sè- dels Pessons, on es pot pescar, camp és de 24.000 euros. “Aquestcamp, per mirar d’ubicar-lo dins edats. Així, el Funicamp infantil i niors costarà sis euros, i per als però abans es farà una aturada a és el preu que ens ha costat llo-de les guies turístiques”, va ex- sènior (de 3 a 14 anys i més de 65 adults, vuit. l’orri del Cubil, que es va recons- gar l’autocar tot terreny per ferplicar durant l’excursió el cònsol anys) costarà quatre euros, men- Els que es vulguin aturar a la truir fa dos anys. les visites i el personal que faràmenor, Jordi Torres. El consistori tre que el tiquet adult en costarà parada intermèdia dels Cortals El tècnic de museus del les visites guiades, ja que pel Fu-preveu una afluència de 16.000 sis. Les excursions en tot terreny podran fer activitats com sende- Comú d’Encamp Robert Lizarte nicamp paguem un lloguer totvisitants durant aquest estiu. a Solanelles, l’orri del Cubil, Pes- risme, vies ferrades o escalada, va explicar les característiques l’any i només hi hauria un so- El Funicamp estarà obert fins sons i la tornada tindran un preu aprofitant el rocòdrom d’En- d’aquest orri de principis del brecost pel consum elèctric”, vaal 15 de setembre de dimarts a de tres euros, però hi ha la pos- camp, mentre que els que pugin segle XVIII. La funció total era explicar Jordi Torres. centre d’estudis de La neu i de La muntanyaUn llibre i un curs per donar a tati masiàconèixer les papallones diürnes Redacció escalDes-engorDany Neu i de la Muntanya (Cenma), director tècnic del Cenma, Ra- amb col·laboració de la comissió mon Copons, “les explicacions esPrimer presentaran un llibre del pla de gestió de la Vall del faran des d’un punt de vista di-sobre totes les espècies identifi- Madriu, amb qui ha elaborat el dàctic, perquè tothom les puguicades fins ara de papallones di- curs del 28 de juliol, vol divulgar entendre, i des d’un punt mésürnes, el 27 a les set del vespre a aquesta part de la fauna del país. científic, per a aquells que en sà-La Llacuna, i un dia després serà El curs està dirigit a tothom, piguen més”. Per participar en elel curs. Amb aquestes dues pro- ja que, segons va assegurar ahir curs, que costa vint euros, cal ferpostes, el Centre d’Estudis de la en la presentació de l’activitat el una reserva prèvia al Cenma. un moment de la presentació del curs de papallones que farà el cenma. comunicacions Wi-Fi lliure a la seu de la justícia Redacció anDorra la vella La planta baixa de la seu de la justícia disposa des d’aques- ta setmana de connexió Wi-Fi, lliure per a tothom i accessible des de qualsevol dispositiu amb connexió a internet sense fils. Així, els procuradors, advocats i públic en general podran estar connectats a internet fent servir la xarxa Wi-Fi mentre es trobin a l’edifici de la Batllia. 10.\nDivenDres, 20 De juliol Del 2012 andorra 11 projecte urbanístic coMú de la MassanaEl Comú d’Ordino aprova el Emap deixa d’ingressarpla parcial de La Querola 1,5 milions d’euros tAti mAsiàPreveu ingressar 4,8 milions d’euros per la construcció del complex agències / redacció AnDorrA lA vellA c. D’orDinoEl Comú d’Ordino va aprovarahir per unanimitat el pla parci-al de la unitat d’actuació 18B, ones construirà La Querola. Aquestés un dels últims passos delprocés encetat fa quasi set anysper a l’inici de les obres, ja quela corporació està a l’espera derebre el vistiplau del Govern alpla de construcció per donar-hillum verda. una sessió anterior del comú de la Massana. Amb aquests tràmits, i des- m. s. c.prés de publicar-se en el Butlletí lA mAssAnA va assegurar que no s’acomia-Oficial, que preveu un període darà treballadors fixos però esd’al·legacions de tretze dies hà- La manca de neu al principi de contractarà menys temporersbils, la promotora podrà comen- la temporada d’esquí ha fet que durant l’hivern.çar a treballar amb l’empresa la xifra de negoci d’EMAP, la Per altra banda, en la sessióconstructora els termes de via- societat que gestiona Pal-Arin- de comú celebrada ahir es vabilitat i establir el calendari, se- sal, hagi patit una forta dava- acordar la signatura d’un con-gons va explicar el cònsol major llada. Les condicions meteoro- veni amb la Fundació Espaid’Ordino, Ventura Espot. El Comú rebrà per les obres l’artista per la pau per la unesco fa lògiques han fet perdre 24 dies d’esquí, cosa que representa Art Natura per a la creació de l’escola de jardineria de la Mas-4,8 milions dels drets d’edi- una visita oficial al comú d’ordino una reducció del 16%, i això ha sana. El centre comptarà ambficació, la mancomunitat i la tingut un impacte molt negatiu professors de l’Escola d’Artcessió econòmica, establerta L’Artista per la Pau per la Unesco Hedva Ser, padrina de l’Art en les xifres de l’estació. Segons Floral de Catalunya i comen-en 1.216.797 euros. Tot i així, Camp, va fer ahir una visita oficial al Comú d’Ordino. Acompa- va avançar ahir el cònsol major, çarà els cursos al setembre. Ella promotora podrà abonar-ho nyada de Jean-Michel Armengol, secretari de la CNAU, l’escul- David Baró, el camp de neu ha conveni no suposa cap cost perde forma fraccionada fins a un tora i joiera francesa va ser rebuda per la cònsol menor, Consol registrat 1,5 milions d’euros al Comú, que només cedirà unany després d’acabar la cons- Naudí, i el conseller de Turisme, Bartumeu Gabriel. Després de menys que l’any passat. Tot i xalet de fusta. L’escola imparti-trucció. Els treballs trigaran uns visitar les dependències comunals, Ser va firmar al Llibre d’Or. així, no va voler exposar cap rà classes d’art floral com a es-tres anys, com ja va preveure la més dada a l’espera que s’en- tudi reglat i tallers trimestralsconsultoria Projectes Singulars, llesteixin les auditories, que no per a l’iniciació a la jardineria otot i que pel volum de l’obra –set cop complert aquest requisit, el el projecte serveixi de referent, es tindran fins al setembre. tallers monogràfics. A més, elsgrans edificis amb equipaments Comú ha fet el “necessari” per- “com ho era abans la pleta”, i Baró va qualificar la tempo- jardiners del Comú tindran lacomuns– pot arribar a cinc anys, què tirés endavant. sigui un altre exemple d’“arqui- rada com la pitjor de la histò- formació de forma gratuïta.segons va apuntar la cònsol me- Per Dolsa, el moment actual tectura de muntanya diferent”. ria, ja que la meteorologia no El Comú també va donarnor, Consol Naudí. pot dificultar als promotors ven- Quant a la crisi, Espot va desta- va permetre obrir les pistes per el vistiplau al reglament per Tant els cònsols com el cap de dre els pisos, tot i que el nom de car que amb La Querola es ga- la Puríssima i no es va poder al procediment simplificatl’oposició, Enric Dolsa, es van l’arquitecte pot facilitar la tasca, ranteixen quatre anys de feina, obrir totes les instal·lacions per d’obertura de comerços i l’or-mostrar satisfets d’aquest pas, va dir. En aquest sentit, va dir ingressos per al Comú i ajuda al Nadal i Reis. Davant d’aques- dinació que regula l’accés mo-però van lamentar la lentitud del que “hi ha una sèrie de personat- sector de la construcció. tes dades, de cara a la tempora- toritzat al medi natural. El textprocés. Dolsa va recordar que ges en l’arquitectura i Nouvel et “Han sorgit molts sobresalts, da que ve es reduirà la despesa permet la circulació per caminsdes que van conèixer el projecte posa al mapa mundial”. però sempre hem tingut clar que un 10%. El cònsol massanenc de més de 2,5 metres excepteembrionari el 2006 van insistir El cònsol major va recordar era massa bo per a Andorra i per va indicar que aquest objectiu al parc del Comapedrosa, l’es-en la necessitat que s’adaptés a que és el primer pla parcial que a Ordino per deixar-lo escapar”, s’aconseguirà incidint en totes tació i el camí ral. Les sancionsla normativa de construcció i, un s’aprova a Ordino i espera que va resumir el cònsol. les partides. Quant al personal, van de 50 a 3.000 euros. bancsandbank obté un màxim La família Campo Rozado agraeix les mostres de condol rebudes per lade recursos sota gestió tan sentida pèrdua de qui fou redacció RAMIRO CAMPO RODRÍGUEZ AnDorrA lA vellA titat es va posar en relleu que aquesta fita consolida una forta Que ens deixà el 18 de juliol del 2012 als 90 anys a Andorra la Vella.Al tancament del juny, Andbank tendència alcista començada elha aconseguit un màxim de re- 2008. Des d’aleshores el grup I manifesta el seu especial agraïment a tot el personal mèdic, d’inferme-cursos sota gestió i se situa en bancari ha crescut a una taxa ria, sanitaris, tècnics, auxiliars i, en general, als excel·lents professionals10.120 milions d’euros. A final anual del 14%. Així mateix, es de l’Hospital Ntra. Sra. de Meritxell, per l’acurada atenció rebuda durantdel 2011 el banc comptava amb remarca que, amb les xifres del9.160 milions de recursos, i en sis juny, el banc ha aconseguit con- la seva permanència al centre.mesos els ha augmentat un 10%, trarestar l’efecte negatiu que lasense haver realitzat cap compra crisi dels països veïns està teninten aquest període. Des de l’en- en el sector financer. 11.\n12 DivenDres, 20 De juliol Del 2012 la seu d’urgell fiscalitat successosEl consistori atorga 16.000 € en La guàrdia civil intervé 12.600 S’esfondra part del sostre d’unajudes de promoció econòmica euros a la Farga de Moles magatzem a la Seu d’UrgellDe les 19 sol·licituds rebudes, 8 corresponen a joves emprenedors Redacció agències ajuntament De la seu D’urgell la farga De moles la seu D’urgell Redacció la seu D’urgell La guàrdia civil, amb l’ajuda El sostre d’un magatzem deLa regidoria de Promoció Eco· d’un gos detector de bitllets, begudes, ubicat a l’avingudanòmica de l’Ajuntament de la va intervenir dimecres 12.600 Guillem Graell de la Seu, esSeu d’Urgell ha atorgat sub· euros a un home de 67 anys va esfondrar parcialment di·vencions i ajuts per dinamitzar de nacionalitat espanyola, mecres a la nit sense causarel desenvolupament econòmic M. T. R. P., en el transcurs cap ferit, segons van infor·de la ciutat, per un import total d’un control fet a la duana mar els bombers, que vande 16.000 euros, a les dinou sol· de la Farga de Moles. L’home rebre l’avís del sinistre a leslicituds presentades tant per im· va poder continuar el viatge 22.38. Com a conseqüènciaplantació, reformes o ampliaci· amb 1.000 euros en concepte de l’esfondrament, el murons com per millores estètiques de mínim de supervivència i exterior va patir desperfectesd’establiments comercials i de la resta va quedar a disposi· i alguns maons van caure alserveis, segons va informar ahir ció de la comissió de Preven· carrer. El succés va obligarel consistori. ció de Blanqueig de Capitals a tallar l’avinguda Guillem Del total de les dinou sol· i Infraccions Monetàries del Graell, tot i que no hi ha pe·licituds, a onze se’ls concedeix el consistori de la capital alturgellenca. Banc d’Espanya. rill de nous despreniments.l’ajut per haver obert o ampli·at un establiment comercial, privades. Així mateix, des del restaurants i bars restaurant, imentre que les vuit peticions consistori es va precisar que dels establiments de serveis. la seu d’urgellrestants, que pertanyen a joves dinou establiments que han sol· Per reforma o ampliació d’es·emprenedors menors de 35 anysque han obert un negoci o l’han licitat un ajut o subvenció, tres estan situats al carrer Major de tabliments ja existents l’any 2011 es concedeix un ajut de fins al Vivaldi, protagonista delmillorat en l’últim any, han ob·tingut una subvenció, a més, de500 euros cadascun. la Seu d’Urgell, punt neuràlgic del centre històric i comercial de la ciutat. 25% del total de la inversió, amb un màxim de 1.000 euros. Cal re· marcar que les obres d’amplia· nou concert del Femap El regidor de Promoció Eco· Amb aquesta iniciativa se ció o reforma han de tenir com a Redacciónòmica, Jordi Pallarès, va asse· subvenciona l’obertura de nous requisit indispensable que part la seu D’urgell aquesta nit, al claustre de lagurar que “és una satisfacció establiments durant l’any 2011 i dels treballs han d’estar encami· catedral de la Seu, la produc·que urgellencs emprenedors op· la reforma o l’ampliació dels ja nats a millorar la imatge exterior En el marc del Festival de mú· ció Vivaldi: versió original.tin per obrir negocis i empreses, existents, sempre que tinguin de l’establiment. sica antiga dels Pirineus (Fe· Es tracta d’un concert quei això diu molt del dinamisme una superfície inferior als 100 Pel que fa als titulars dels map), el Cor Infantil Amics de pretén recuperar la sonoritatempresarial de la Seu”. Palla· metres quadrats. D’aquests esta· nous establiments que s’hagin la Unió de Granollers, el Cor original per a veus blanquesrès va afegir que aquests ajuts i bliments se’n diferencien quatre obert o ampliat durant aquest Vivaldi·Petits Cantors de Ca· del Gloria i el Magnificat d’An·subvencions que atorga l’Ajun· categories: comerços, professio· any 2012, es podran presentar talunya i l’Orquestra de Cam· tonio Vivaldi, tal com van so·tament tenen com a objectiu nals –sempre que s’estableixin a la convocatòria d’ajudes que bra de Granollers, sota la ba· nar fa 300 anys a l’Ospedaleestimular aquestes iniciatives en locals de planta baixa–, bars, sortirà l’any vinent. tuta d’Òscar Boada, presenten della Pietá de Venècia. necessitem personal amb referències Xalet Fontaneda El centre de la gent gran! PROPERA OBERTURA Centre de dia privat, a la parròquia de Sant Júlia de Lòria Per matricular-se truqueu al 36 38 40 xaletf@gmail.com 12.\nDivenDres, 20 De juliol Del 2012 13 festival de la festa major 2012 festival costa de fuegoL’Esbart Santa Anna estrenarà Nami comparteix cartelluna jota exclusiva d’Escaldes amb Guns’n’Roses e. j. m. tres, les bandes The Tractor, Psi-A més, també representaran per primera vegada ‘Tortola’ i l’‘Arlequinada’ anDorra la vella deralica, Toundra i Dünedain. tati masià Nami continua una projecció La presència a Costa de Fu- Redacció escalDes-engorDany ascendent i vertiginosa. L’úl- ego permetrà als membres de tim que la banda s’ha tret de Nami gaudir dels concerts delsL’estrena d’una jota exclusiva la màniga és, ni més ni menys, caps de cartell, però també ded’Escaldes-Engordany, titula- que compartir cartell amb grups com Hamlet o Barónda Aigües d’Escaldes, serà el plat Guns’n’Roses i Marilyn Man- Rojo. “Hi anirem més com afort del festival de l’Esbart Santa son. Nami actua aquest cap de fans”, ha confessat Sergi BobbyAnna d’aquest any, que tindrà setmana en la primera edició Verdeguer, bateria del grup.lloc demà a la sala del Prat del del festival Costa de Fuego, que Els acompanyaran els gua-Roure a les deu de la nit i servirà reuneix a Benicàssim artistes nyadors de les quatre entradescom a preludi de la festa major consagrats i bandes emergents i de l’abonament al festival quede la parròquia. del rock més enèrgic, metal i ha sortejat Carnet Jove d’An- Per crear aquesta dansa, el hardcore. dorra. Durant els últims mesosdirector artístic de l’esbart, Ivan La banda andorrana de de- Nami ha portat per França iBetancourt, es va inspirar en les ath metal progressiu actua Espanya The Growing Tour, unaaigües de la parròquia, que el dissabte, a les vuit del vespre, gira que els ha portat a Madrid,van deixar enamorat des de la a l’escenari Jack Daniel’s Stage, Barcelona, Bilbao i Bordeus, en-primera vegada que les va veu- que compartirà amb, entre d’al- tre altres llocs.re. “No hi ha res més semblanta la dansa que l’aigua lliscant en els membres de l’esbart santa anna en la presentació de l’actuació, ahir.les pedres”, va assegurar Betan- músicacourt en la presentació del festi- d’Andalusia, Aragó, Castelló i per primer cop Tortola, un ba-val ahir. En aquest sentit, la cre-adora de la música i dansaire de les catalanes, “que són més de muntanya”. llet inspirat en Tórtola València i que comportarà que per primera Tudó participarà en ell’esbart, Brigit García, va afegirque l’aigua és un element simbò-lic d’Escaldes, ja que és present Betancourt, a més, va indicar que la jota és present en dife- rents indrets, però és originària vegada la formació presenti un número amb un solista, i l’Arle- quinada, un ballet de carnestoltes festival previ als Jocsen molts indrets, com la vall de d’Egipte. Amb el pas dels anys inspirat en l’època barroca. RedaccióMadriu i Caldea. es va estendre per la Mediter- A banda d’aquestes tres estre- anDorra la vella En aquest festival, on s’inter- Per compondre l’obra, García rània, fins que als anys 50 el fol- nes, també hi haurà set números pretarà l’obra Saxophone Massiveha adaptat la música a la idea klore va deixar d’estar de moda. més, que inclouran una gran va- El saxofonista Guillem Tudó d’Andy Sheppard, estan repre-que tenia Betancourt. “Normal- En el ballet que presentarà l’es- rietat d’estils, com La ballarina i el serà el representant andorrà en sentats tots els continents a tra-ment tens la música i el coreò- bart es veurà aquest recorregut i soldadet de plom i Mortitxol. el festival de música BT River vés d’una sèrie d’etapes musi-graf l’adapta. En aquest cas ha acabarà amb una melodia carac- El festival, a més, tal com va of Music, en el marc dels actes cals pel riu Tàmesi, on hi hauràestat a la inversa”, va assegurar terística d’Escaldes-Engordany, apuntar el president de l’Esbart previs a la inauguració dels una representació de cada paísla creadora, que va puntualitzar que ahir els seus responsables Santa Anna, Jordi Moreno, tam- Jocs Olímpics de Londres i que que participa en la cita olímpi-que, tot i això, va fer un treball no van voler desvelar quina era. bé servirà per ensenyar el premi tindrà lloc el 21 i el 22 de juliol ca (204). Tudó va ser proposat aprevi de recerca i estudi de les A part, tal com van indicar que van guanyar al Gran Prix de a Somerset House, al centre de l’organització del certamen perjotes de diferents zones, com les des de l’esbart, també ballaran Sant Petersburg, a Rússia. Londres. Musical Andorrà. concert dijousderock tati masià El gospel i el tati masià Els Komanem, jazz omplen rock en Casa de la Vall català Els jardins de Casa de la Vall Els Komanem van actuar ahir es van omplir ahir per veu- al vespre a la plaça del Poble re el concert de l’Orquestra en el cicle dels Dijousderock. Nacional Clàssica d’Andorra La banda, formada per Jacob (ONCA), dirigida per Gerard Díaz, Mario Cruz, Jordi Díaz Claret, i l’Erwyn Seerutton’s i Jordi Solé, va interpretar el Ensemble, que van tenir seu repertori de pop rock en com a protagonistes el gospel català. Els Dijousderock aca- i el jazz. baran la setmana que ve. Recommended\nMusika - Petre Lobzhanidze\nCBRO Incorporation Maharashtra India\tCBRO Incorporation


Olor de març - Diari de Girona\nOlor de març\nlaura fanals 14.10.2020 | 23:53\nOlor de març Diari de Girona\nAquest estiu he anat a diversos concerts i m'he sentit absolutament protegida amb les mesures de seguretat. He anat a bars i restaurants i hi ha de tot, tot i que el grau de compliment de les mesures sanitàries és prou satisfactori. I les classes a la universitat, en puc donar testimoni, han començat amb mesures de protecció excepcionals. Així, on és el problema? Doncs, de nou, en el comportament humà. El problema no és el bar, sinó el client que es treu la mascareta a pocs centímetres de l'altre. Ni tampoc la universitat, sinó les festes a fora del recinte. Ni tan sols els concerts, sinó més aviat els botellons i festes –i aquí s'inclouen dinars, barbacoes i trobades diverses– sense mascaretes ni distància de seguretat.\nCap mesura, per restrictiva que sigui, serà efectiva si no hi posem de la nostra part. En un mes d'octubre que fa olor de març, la irresponsabilitat d'alguns ha conduït a prendre mesures que tots voldríem haver evitat (dit això, em sembla una idea nefasta que els restauradors vulguin anar als tribunals). Tanmateix, no cal perdre de vista que bona part de la situació en què ens trobem respon al desmantellament de fa anys de la sanitat pública, a una nefasta planificació del desconfinament i de la incapacitat per detectar i aïllar casos. Això no ho hem d'oblidar.


Notícies de projecte\nL’Ajuntament de la Vall d’Alba dóna a conéixer el projecte de remodelació de la plaça de l’Església\nGemma Lozano - May 27, 2018 0\nL'Ajuntament de la Vall d'Alba dóna a conéixer el projecte de remodelació de la plaça de l'Església. L'objectiu és millorar la fisonomia de la zona enjardinada...\nBorriana explicarà la setmana vinent al veïnat de Sant Blai el projecte de remodelació i millora del barri\nGemma Lozano - May 26, 2018 0\nDins dels diferents projectes d'execució contemplats dins de la implantació de l'Estratègia EDUSI pertanyent als Fons Europeus FEDER, la remodelació i millora integral de l'entorn de Sant...\nEl projecte de la Via Verda Alcoi-Gandia aconsegueix un suport històric de 4 administracions\nRosa Sánchez - May 24, 2018 0\nAquesta setmana s'han reunit a València el Director General d'Infraestructures, representants de les dues Diputacions i del Consorci de Comarques Centrals per impulsar la Via Verda Alcoi-Gandia.\nEl Poble Nou de Benitatxell rep el prestigiós Premi Càtedra Antonio Bello com a municipi agroecològic\nRosa Sánchez - April 25, 2018 1\nLa Fundació Institut d'Agrigultura Ecològica i Sostenible destaca la recuperació d'espais rurals que ha promogut el projecte Biomoscatell.\nLa setena excursió de ‘Contarelles i camins’ visita la ciutat d’Elx\nRosa Sánchez - March 29, 2018 1\nLa ruta donà a conéixer els dos patrimonis de la humanitat amb què compta Elx: els museus de la Festa i del Palmerar.\nRosa Sánchez - March 15, 2018 0\nL’Ajuntament de Cocentaina encarrega el projecte de millora d’accessibilitat del Teular\nRosa Sánchez - February 28, 2018 0\nEl passat 19 de febrer l’alcaldessa es reunia amb l’enginyer municipal i amb l’encarregat d’elaborar el projecte per tal d’abordar l’adaptació del Teular, unes obres que facilitarien a les persones amb mobilitat reduïda poder estar més prop de l’escenari i accedir a ell.\nEl Poble Nou de Benitatxell recuperarà un terreny abandonat per a convertir-ho en un parc agroforestal de senderisme\nRosa Sánchez - February 21, 2018 0\nEl Poble Nou de Benitatxell rep una subvenció de 62521 euros per a crear una zona de recreació en una parcel·la abandonada de la urbanització Les Fonts.\nEl suprem confirma la sentència: el Bulevard no costarà diners als alcoians\nRosa Sánchez - February 14, 2018 0\nEl litigi entre l'Ajuntament d'Alcoi i el constructor Enrique Ortiz ja té sentència ferma i aquesta és a favor del Consistori alcoià.


Blogs de montaña - Blog de carrasca64 - Bocairent, barrancs, pedra, aigua - Barrabes.com\nBocairent, barrancs, pedra, aigua\nEl Barranc dels Tarongers aporta les seues aig�es al riu Clariano. L'antiga senda que duia a Ontinyent discorre de vegades per l'alt dels vessants, excavada artificialment en la roca -com podem vore en aquesta foto- i altres per el mateix llit del barranc.\nAlmenys hi ha tres molins al costat del curs del les aig�es, tots ells en ru�nes, configurant un rom�ntic ambient. Aquest mol� de la foto t� unes dimensions fant�stiques, amb planta baixa i almenys dues altures.\nDes del final del cam�, al costat del carretera CV81, tan sols haur�em de creuar el primer pont per a prendre la senda visible que ascendeix directa fins a l'alt del Castellar de 655m . i des d'all� baixar al coll i prendre el vell cam� d'Ontinyent que ens retorna a Bocairent.\nLes Covetes dels Moros son un grup de coves-finestra, o coves artificials amb orificis en forma de finestra, penjades a mitjan un penyasegat roc�s al barranc de Fos, a les afores de Bocairent. Son momument hist�ric-art�stic nacional.\nConsta d'una cincuntena de finestres, que donen acc�s a altres tantes cambres. Les finestres es disposen en tres o cuatre nivells per� sense formar plantes regulars. Quasi totes les cambres est�n intercomunicades per ruptures en les parets, aix� com per menuts pous i ximeneies per salvar els desnivells equipades amb cordes i eslaons.\nLes interpretacions d'aquestes cavitats han estat molt diverses a trav�s del temps. Es pot asegurar que es tractava de graners o magatzems de seguretat, realitzats en �poca hispano-�rab, que servirien a determinades comunitats camperoles de les proximitats, molt probablement d'ascend�ncia berber. Correspondrien a un moment molt prec�s, encara per determinar amb exactitud, probablement entre els segles X i XI.\nDe viaje por las monta�as valencianas\n» De paseo por el valle - 21/07/2011 10:33:00\n» El Pico Perdiguero por el Valle de Lliterola. - 24/06/2011 07:50:00\n» Penya La Blasca - 23/02/2011 23:46:00\n» La Mola Garumba - 08/12/2010 22:34:00\n» Reports pendientes - 16/11/2010 22:27:00\n» El Perdiguero es resisteix - 28/07/2010 22:42:00\n» El Can� de Amanaderos i Riodeva - 07/04/2010 12:16:00\n» Un dia al Calder�n i el Javalambre - 25/03/2010 00:02:00\n» Els �rgues de Benitandus - 08/03/2010 12:59:00\n» La Penya Saganta a Espadilla - 21/02/2010 20:42:00


L'estació de la Renfe i el Museu de Manresa exposen un treball sobre conciliació familiar - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'estació de la Renfe i el Museu de Manresa exposen un treball sobre conciliació familiar\nLa mostra és el resultat d'un projecte del col·lectiu Idensitat amb dones que pateixen les dificultats de combinar feina i llar\ntoni mata i riu manresa 08.11.2017 | 23:36\nLes cinc il·lustracions del grup de treball. idensitat\nLa bella localitat de Santa Perpètua de la Malaltia només surt al mapa de les ciutats imaginàries que un grup de manresanes va pensar fa unes setmanes en el si d'un projecte artístic i sociològic sobre la dificultat de conciliar vida laboral i domèstica. Un problema de grans magnituds que el conjunt expositiu (WO)Manresa presenta avui en els dos espais en què s'obre al públic fins al dia 7 de gener: l'estació de la Renfe (18 h) i l'Espai Memòries del Museu Comarcal (19 h).\nLa proposta neix en el si d'Idensitat, un col·lectiu d'abast català que va néixer el 1999 a Calaf i que incideix en el territori –des del punt de vista social, espacial i temporal– a partir de projectes que es combinen amb la creació artística. Tal com explica una de les responsables de l'entitat, Roser Colomar, una de les línies de treball porta per títol «Estètiques Transversals» i, en l'edició d'enguany, hi participen Mataró, Manresa i Vilanova i la Geltrú.\n«Cada ciutat ha treballat el seu llegat industrial i fabril des de la particularitat i s'han centrat en aspectes que tenen a veure amb la transformació d'aquesta realitat», apunta Colomar: «A Vilanova s'han fixat en el pòsit deixat per la Pirelli; a Mataró s'ha tractat la reconversió del polígon industrial de Can Boet en un espai d'oci on ara hi ha discoteques, gimnasos...; i a Manresa s'ha parlat de la dificultat que tenen les dones que treballen per conciliar la professió amb la cura de persones a la llar».\nPer engegar el projecte a Manresa es va designar l'artista Raquel Friera (Barcelona, 1974), especialista en temes d'art i gènere, i es va iniciar la recerca d'un grup de dones que exemplifiquessin «les tensions i les friccions que hi ha entre el treball productiu i el reproductiu», indica Colomar. «Ens vam adreçar a entitats com Càritas i Dones Emprenedores i Innovadores de Manresa i també a dones en situació de vulnerabilitat, ja sigui perquè han patit maltractament o estan a l'atur», afegeix.\nEn diferents sessions realitzades a les dependències del Museu Comarcal de Manresa, a partir del mes d'abril, les participants –Dolors Bosch, Maite Casals, Fina Gil, Dolors Reifs, Rosa Serra i Cristina Zárate– van exposar les seves experiències i es va elaborar un catàleg de problemàtiques que va donar pas a la segona fase. «Els vam demanar que s'imaginessin com seria la seva ciutat ideal sense aquests conflictes», explica Colomar: «I van sortir temes com la vida sense horaris, ni pantalles, ni diners, i la qüestió de poder treballar en allò que a cadascú li agrada. Finalment, amb totes aquestes aportacions es va redactar un text de caràcter poètic».\nA més de Santa Perpètua de la Malaltia, on els ciutadans recauen cada sis mesos i entre ells es cuiden, les converses van donar pas a quatre localitats imaginàries més: Maremanya, que es regeix pel ritme de la naturalesa; Montgremial, els habitants de la qual fan la feina que més els plau; Viladellums, on el color depèn de la virtut de les accions dels veïns, que procuren no enfosquir les seves vides; i Vall d'Ociosa, un indret on el temps lliure no està regulat i la gent el destina a compartir estones i xerrades.\nEn aquest punt, el projecte va passar a les mans de cinc joves il·lustradores –Isa Ruiz, Imma Ser-rano, Sònia Estévez, Emma Gascó i Nuria Frago–, que van plasmar a través del seu art cadascuna de les ciutats anhelades, com es pot veure a la fotografia central d'aquesta pàgina. Un repòquer d'obres plàstiques que s'exposaran fins al 7 de gener al Museu Comarcal.\nLínies de tren inesperades\nUn altre element de (WO)Manresa és la implicació de la Renfe. A l'estació de la capital de la Catalunya Central, els viatgers podran agafar ja des d'avui uns quadríptics on se'ls informa d'una línia de tren imaginària que transita per les ciutats esmentades i dóna testimoni del treball dut a terme per les dones del grup conduït per Friera. També tindran a la seva disposició unes postals –amb segell i tot per a qui les vulgui enviar– que completaran el marxandagatge elaborat amb l'estètica de la companyia.\nAl museu, els espectadors hi trobaran plafons explicatius, les cinc il·lustracions, uns audiovisuals que expliquen el treball fet a Mataró i Vilanova i la Geltrú i les obres creades per prop d'una vintena d'alumnes de l'Escola d'Art de Manresa a partir dels resultats de les trobades. Tot i que encara no se n'ha concretat el calendari, se celebraran diverses activitats complementàries obertes al públic, i que es donaran a conèixer properament.\nL´Escola d´Art aporta una mirada jove al problema. Cultures\nLa capital del Bages s´explica a les altres ciutats. Cultures


La renovació de l'entrada del cementeri, tasca destacada de manteniment aquesta setmana a Almussafes - Vista impresión\nPOBLACIONES » Almussafes » La renovació de l'entrada del cementeri, tasca destacada de manteniment aquesta setmana a Almussafes\n• També s'ha actuat sobre la brutícia dels parcs, especialment en les zones de joc\nDurant l'última setmana, les brigades de neteja i manteniment de l'Ajuntament d'Almussafes han continuat adequant els espais públics a les necessitats de seguretat i salubritat de la població, per al que han actuat en diferents punts del nucli urbà.\nEntre les intervencions destaca la implementada en els voltants del Cementeri Municipal, on s'han podat els arbres existents i adequat estèticament l'entrada al recinte “per a fer-la més agradable”, assenyala el regidor d'Obres i Serveis, Jaime Wic.\nA més de les jardineres amb arbratge ja existents, a l'esplanada s'han col·locat un total de 10 castanyers i s'ha instal·lat reg per degoteig amb la finalitat d'assegurar el manteniment i creixement d'aquests. La Regidoria de Medi Ambient avança que en els pròxims mesos està previst que aquestes plantacions s'estenguen a altres localitzacions de la població.\nTambé s'han netejat de manera intensa amb aigua a pressió diferents parcs, incidint de manera més específica en les zones de joc, i s'han renovat alguns elements del mobiliari deteriorat mitjançant la substitució per un altre que ofereix majors garanties de protecció.\nFinalment, s'han repintat objectes com la barana de fusta de l’agoraspace del parc del Sagrari o el sistema de canonades extern de la font del parc de les Palmeres, i s'han desenvolupat tasques de manteniment en les àrees verdes.


Viquidites:Fonts fiables - Viquidites\nAquesta és una norma d'estil sobre la fiabilitat de certs tipus de fonts. Les polítiques corresponents són Viquidites:Verificabilitat i Viquidites:No feu treballs inèdits. Els articles de Viquidites haurien de cobrir tots els punts de vista majoritaris, i els minoritaris significatius, que hagin estat publicats per fonts fiables. Vegeu Viquidites:Punt de vista neutral.\nEls articles de la Viquidites han d'utilitzar fonts fiables, de tercers, i publicades. Les fonts són material creïble publicats en un procés de publicació fiable; els seus autors són sovint considerats fiables o com a autoritats en el tema en qüestió. La fiabilitat d'una font depèn del context. Com a norma general, com més gent en revisi la informació, n'analitzi les qüestions legals, i n'observi l'escriptura, més fiable és la publicació. Les fonts han de donar suport de manera directa a la informació tal com està presentada en un article. Podeu fer consultes a la Taverna de la Viquidites si dubteu sobre la fiabilitat de certes fonts.\nEls articles s'haurien de basar en fonts fiables, de tercers i publicades, amb una reputació de revisar la informació i la precisió. Això significa que només publiquem les citacions, dites populars i frases fetes contrastades, i no les inventades o sense cap referència fefaent, clara i precisa. Aquests exemples específics només cobreixen alguns dels tipus possibles de fonts fiables i qüestions sobre la fiabilitat de les fonts, i no s'intenta que siguin exhaustius. Que una font sigui adient depèn sempre del context, que és una qüestió de sentit comú i judici editorial.\nDefinició de fontModifica\nQuan es parla de citar una font, hi ha tres aspectes a considerar sobre la font:\nL'obra mateixa (article, llibre, etc)\nL'autor de l'obra (escriptor, periodista, etc.)\nL'editor de l'obra (editorial, consell de redacció, etc.)\nQualsevol dels tres aspectes es pot tenir en compte sobre la fiabilitat. Les fonts fiables poden ser materials publicats amb un procés editorial fiable, per autors que es consideren una autoritat en el tema, o les dues coses. Aquestes qualificacions s'han de poder demostrar.\nEn general, quanta més gent participa en la comprovació dels fets, l'anàlisi de les qüestions legals i la revisió del redactat, més fiable serà la publicació.\nDefinició de publicadaModifica\nEl terme "publicat" s'associa normalment a materials de text, ja sigui en format imprès tradicional o en línia. No obstant això, materials d'àudio, vídeo i multimèdia enregistrats i difosos, distribuïts o arxivats per entitats amb bona reputació també poden complir els criteris necessaris per ser considerats fonts fiables. Igual que les fonts de text, les fonts multimèdia han de ser produïdes per un editor fiable i estar degudament citades. A més, ha d'existir una còpia arxivada dels fitxers. És convenient, però no imprescindible, que la còpia arxivada sigui accessible via Internet.\nEl context importaModifica\nLa fiabilitat d'una font depèn del context. Cada font s'ha de sospesar acuradament per jutjar si és fiable per a la informació d'un article de la Viquidites i si és una font apropiada per aquest contingut. Les fonts han de donar suport directament a la informació tal com es presenta en l'article de Viquidites. Si no es poden trobar fonts fiables sobre un tema, Viquidites no hauria de tenir un article sobre aquest tema.\nLlistat de fonts fiables\nViquidites:Citeu les fonts\nObtingut de «https://ca.wikiquote.org/w/index.php?title=Viquidites:Fonts_fiables&oldid=75259»\nDarrera modificació: 18 nov 2016 a les 10:50\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 nov 2016 a les 10:50.


USTEC demana que no es faci contracte de "personal laboral" als docents de les concertades que passen a públiques\nA Igualada, hi ha negociacions avançades pel pas d’un centre de la xarxa concertada a la pública\nDissabte, 22 juny 2019. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nSegons les AMPA de les escoles públiques d'Igualada, dues escoles que ara mateix són concertades tenen opcions de reconvertir-se en públiques. La Generalitat fa unes setmanes publicava un decret que assenyalava els mecanismes per possibilitar aquest pas. La delegació d'USTEC a l'Anoia no aprova la mesura amb les condicions que ha anunciat el Govern.\nEl sindicat de professors USTEC-STEs a l'Anoia s'ha posicionat en referència al decret de la Generalitat que activa la possibilitat que un centre concertat passi a ser públic. En el cas d'Igualada, una escola faria aquest pas, segons l'Ajuntament, i fins i tot podrien ser dues segons l'entitat que agrupa les escoles públiques de la capital de l'Anoia. Des d'USTEC opinen que "sempre que hi hagi una escola concertada que passi a ser de titularitat pública és un fet positiu" però divergeixen del que apunta el decret-llei en la qüestió de les contractacions. Apunten que "estem totalment en contra que (als docents dels centres concertats) se'ls faci un contracte de personal laboral ja que d'aquesta manera es generaria un greuge comparatiu vers a la resta de docents que treballen pel Departament d'Educació i això podria comportar que se suprimís la plaça en el moment de la jubilació d'aquesta persona o bé, no podria ser una plaça a la qual els interins i les interines hi poguessin optar, per exemple".\nMatisen que la solució seria que aquest professorat així com el personal interí que tingui una certa antiguitat a la borsa "hauria de tenir dret a fer unes oposicions restringides per accedir a la funció pública. Cal posar en valor el capital docent acumulat". Fan referència "al precedent dels anys 80 en què moltes escoles del CEPEC es van integrar a la xarxa pública. Pensem que cal tenir present, també, què passa amb l'edifici de l'escola concertada. Si el Departament compra el sòl i l'edifici és diferent que si aquest continua pertanyent a la persona propietària. En aquest segon cas, des d'USTEC pensem que és molt important poder-ne fer un bon seguiment per garantir que no hi hagi riscos com que s'hagi de deixar l'edifici quan venci el contracte".\nEls representants del sindicat han celebrat la nova normativa, ja que "representa l'aplicació d'un dels punts de la ILP d'educació que des d'USTEC-STEs vam impulsar el 2016 tot i que la Generalitat no la va voler discutir al Parlament". Remarquen que es compleix la ILP que "reivindica que l'escola catalana ha de ser laica, popular, democràtica, inclusiva, coeducadora, en català, pública i gratuïta de bressol a universitat. Perquè això sigui possible, la xarxa pública ha de ser única i, per aquest motiu, s'han de reduir progressivament els concerts escolars. La ILP d'educació preveu que el 6% del PIB es destini a l'educació pública". Esperen que aquest sigui un pas més per complir amb aquesta llei.\nUn foc crema mitja hectàrea a una zona pròxima a la Tossa de Montbui\n23 de juny 2019.09:47h\nILP, Iniciativa Legislativa Popular que la Generalitat no la va voler discutir al Parlament en 2016: ”reivindica que l’escola catalana ha de ser laica, popular, democràtica, inclusiva,... Llegir més coeducadora, en català, pública i gratuïta de bressol a universitat. Perquè això sigui possible, la xarxa pública ha de ser única “\nEls anys 70 vaig conèixer una família sueca (un economista i una infermera amb 2 fills) que em comentaven que, en Suècia, els nens anaven el 99,9 % a l’escola pública. Es penjaven la motxilla a l’esquena i anaven caminant a l’escola del barri (quants nens en casa nostre encara han de pujar a un bus durant hores diàries ??). Llavors governava en molts països nòrdics, des de feia anys, la SOCIALDEMOCRÀCIA, MODEL DE SOCIETATS EQUITATIVES I SOLIDÀRIES.\n22 de juny 2019.18:07h\nÉs sana costum que els professors USTEC-STEs a l’Anoia ens expliquin sovint es seu punt de vista, esbiaixada sovint des de la visió ”Mateu” (antiga regidora d’Ensenyament que va fer... Llegir més ”escola” entre professorat madur, amb visió d’escola pública força soviètica). Seguint els seus comunicats puc intuir que representa una minoria dins el col.lectiu d’ensenyants públics, el maduret i molt funcionarial.\nPresenten una fixació vers el model de concertació, sense capacitat per distinguir diferents línies de gestió dins el model. Tenen una certa tendència a involucionar, es mostren gens adaptatius al canvi.\nI en el sector el canvi és una constant. Per què la taxa de natalitat varia, la taxa d’entrada d’immigració és molt mòbil (en volum i origen), per que els aprenentatges que precisen els nostres joves són canviants al ritme que la societat es mou. Tant a nivell de coneixements com a nivell d’inclusió social.\nPotser els cal no mirar-se tant el malic. Veient dades com atur jove, abandonament escolar, integració social -volteu barris i no estic parlant d’immigració- penso que caldria revisar el ”model d’èxit de l’escola pública catalana”, si més no hi haurà moltes coses a millorar si fixem objectius qualitatius (en favor dels alumnes) i no pas de permanent defensa del lloc de treball (reduir ràtio si baixa el nombre de matriculats i negar-se a reubicar a ningú). Us recomano veure ”Un italià a Noruega” (tvmovie accessible des de la plataforma Amazon), ajudarà a treure valor a ”el lloc de feina propi” i a obrir-se al món. Bàsica però graciosa.\n1 Els estudiants denuncien el "llançament de bales de foam" a l'A-2 5827 lectures\n2 Un igualadí, entre les víctimes mortals de l'accident d'avioneta a Bonastre 5514 lectures\n3 Les Marxes per la Llibertat, a punt per recórrer l'Anoia 3854 lectures\n4 Els Mossos carreguen contra els estudiants a l'A-2 3667 lectures\n5 Es desconvoca el tall de l'A-2 a Igualada 2259 lectures\n6 Mor l’igualadí Jaume Rodríguez Enrich 2235 lectures\n7 Objectiu: Barajas 2161 lectures\n8 La seguda omple el centre del Passeig d'Igualada en el segon dia d'accions contra la sentència de l'1-O 2034 lectures\n9 Igualada es manifesta massivament contra la sentència del procés 1867 lectures\n10 Els estudiants de secundària d'Igualada tornen a tallar l'autovia 1784 lectures


El sindicalisme vira cap a l'independentisme i "el moment polític que viu el país" ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Diumenge, 19 de setembre de 2021 23:00 h\nPolítica Última actualització Dissabte, 25 de novembre de 2017 09:45 h\nLa Intersindical-CSC guanya 500 afiliats mentre que CCOO en perd 300 i UGT menys d'un centenar\nACN/M.B.| El nombre d'afiliats de la Intersindical-Confederació Sindical Catalana ha augmentat un 12% des de l'1 d'octubre. Concretament, el sindicat independentista compta amb 500 associats més, que s'afegeixen als 4.000 que tenia a l'estiu. Si es continua a aquest ritme, l'organització preveu acabar l'any amb un miler d'afiliats nous. En canvi, unes 300 persones afiliades de CCOO a Catalunya s'han donat de baixa de l'organització sindical des del mes de juliol per la situació política i quasi un centenar de la UGT. El portaveu de la Intersindical-CSC, Marc Sallas, ha atribuït el seu ascens al fet que les vagues del 3-O i el 8-N (ells van convocar aquesta darrera, que els sindicats majoritaris no van secundar) han demostrat que "hi ha una opció sindical que és valenta i digna i que està fent la feina que toca d'acord amb el moment polític que viu el país".\nUna portaveu de la Intersindical-CSC durant la vaga general del 8-N, que va convocar aquest sindicat. Al darrere, Camil Ros (UGT) que no va secundar l'aturada\nCCOOCCOO, Intersindical-CSC, sindicats, UGT\nEl portaveu de la Intersindical-CSC assegura que la situació de les darreres setmanes els ha permès "aparèixer com una tercera opció" davant dels dos sindicats majoritaris, UGT i CCOO. Mentre la Intersindical té actualment 4.500 afiliats i 300 delegats, la USOC -el tercer sindicat a Catalunya- té 15.000 afiliats i 2.500 delegats.\nPer Marc Sallas, el procés independentista ha posat de relleu que "una de les mancances que havíem tingut com a país fins ara és que no disposàvem de sindicats nacionals i de classe". La situació política està servint també per "obrir aquest meló pendent de l'independentisme, que ara es veu com una necessitat". Per la Intersindical-CSC, "la República catalana és un element importantíssim per poder avançar cap a la justícia social", ha argumentat.\nSallas ha explicat que cal tenir en compte que "el sindicalisme majoritari d'aquest país és el sindicalisme del 78, hereu de la transició i que defensa els valors constitucionals espanyols". "Aquí nosaltres no hi entrem, ni tampoc la majoria política i social d'aquest país", ha afegit el portaveu, qui considera "normal" que "apareguin opcions sindicals que ja se situen al marge dels consensos de la transició".\nL'organització obrera està treballant per fer una campanya per promoure les afiliacions. En aquest sentit, Sallas apunta que una de les seves assignatures pendents és "anar estructurant el territori, ja que quan tens delegacions a comarques hi ha més capil·laritat perquè la gent entri i conegui el sindicat". Actualment, l'organització té quatre locals a Barcelona, un a Igualada i un altre a Sabadell i personatges com l'exdiputat de la CUP Antonio Baños i el diputat d'ERC Joan Tardà han fet aquesta setmana una crida a Twitter perquè la gent s'hi afiliï.\nEl portaveu ha criticat la "intoxicació dels grans sindicats difamant en contra de la vaga" del 8-N. El portaveu ha assegurat que delegats "d'altres sindicats" van assegurar que l'aturada era "il·legal", fet que considera un atac contra el dret a vaga. De fet, la patronal Foment del Treball va denunciar la vaga perquè considerava que s'havia convocat per "motius polítics". Davant de la demanda, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va decidir no suspendre l'aturada del 8-N com a mesura cautelar, si bé encara no s'ha pronunciat sobre el fons de la qüestió.\nEn aquest sentit, el portaveu del sindicat independentista ha reiterat que la vaga del 8-N es va convocar per "motius estrictament laborals que no van deslligades de les qüestions polítiques". I és que, al marge de la creixent precarietat del mercat laboral, un dels motius de la convocatòria era el decret del govern espanyol per facilitar el trasllat d'empreses. Sallas no ha revelat si hi haurà una nova vaga general en un futur proper: "Anirem decidint si en convoquem una altra o no".\nLa caiguda dels sindicats majoritaris\nUnes 300 persones afiliades de CCOO a Catalunya s'han donat de baixa de l'organització sindical des del mes de juliol per la situació política. El seu secretari general a Catalunya, Javier Pacheco, ha reconegut que els darrers mesos "han incrementat les baixes motivades per condició política", concretament per estar en desacord amb el posicionament del sindicat en la qüestió nacional. "Tant d'un extrem com l'altre", ha afegit. Tot i que Pacheco ha lamentat "cadascuna de les baixes", també ha matisat que "no són suficients" com per comprometre "l'estabilitat i viabilitat" de la principal organització sindical a Catalunya, amb 141.000 afiliats. "Hi ha moltes altes i baixes cada mes", ha explicat Pacheco, que ha remarcat que en el mateix període van seguir creixent al ritme habitual, amb més altes que baixes. El líder de CCOO també ha assegurat que l'organització es manté "cohesionada" i ha defensat el seu caràcter "transversal i inclusiu".\nEl secretari general de CCOO ha explicat que estan contactant amb les persones que han pres la decisió d'abandonar el sindicat per motius ideològics. "Volem parlar amb elles", ha assegurat, per explicar-los que "el seu vincle amb el sindicat ha de ser no només pel posicionament ideològic i polític". "Els volem fer entendre que encara és útil estar a CCOO i que es van afiliar per altres coses", ha recalcat Pacheco, i "convèncer-les que tornin perquè és la millor eina dels treballadors per recuperar drets".\n"La majoria d'afiliats entén perfectament que el nostre paper no és donar la resposta definitiva a si Catalunya ha de ser una República o no", ha afirmat Pacheco, si no que ho és "defensar els drets laborals, econòmics i socials de la classe treballadora". D'altra banda, Pacheco ha afirmat que la situació política no ha tensat les relacions amb CCOO a Espanya. "Totes les decisions són consensuades", ha explicat. Segons el líder del sindicat a Catalunya, la "relació de no subordinació" que tenen dins l'organització "aniria molt bé" aplicada a l'àmbit polític.\nD'altra banda, CCOO no veu "cabuda" a una altra vaga general. "La gent haurà de reflexionar si el del 8-N és el model de mobilització que volen, tallant vies fèrries i públiques", ha opinat Pacheco, que ha dit que una vaga s'ha de fer de forma "voluntària" amb piquets "informatius". La vaga general convocada per la Intersindical-CSC "no és el concepte clàssic de vaga general" si no que "és un altre model, una altra via de mobilització", ha defensat. Tot i que ha assegurat respectar "la legitimitat de tothom per fer el que entengui en el marc de la mobilització", Pacheco ha recordat que no comparteixen aquest model.\nPreguntat pel protagonisme que han adquirit altres sindicats minoritaris els darrers mesos amb les convocatòries de vagues generals, Pacheco ha respost que "això va de llarg i d'estar arrelat als centres de treball". "Convocar una vaga és molt senzill, fer-la efectiva més difícil", ha puntualitzat, comparant "l'èxit" de l'aturada de país del 3-O amb la vaga general del 8-N. "Una vaga general no té cabuda en aquests moments", ha insistit Pacheco, que ha advertit del perill d'abusar d'aquesta fórmula.\n"Som una organització amb responsabilitat alta", ha remarcat el secretari general de CCOO. Segons el líder del sindicat, l'escenari en què veurien justificat convocar una vaga seria "si no som capaços de recuperar drets socials i laborals al voltant de creixement econòmic i d'una estabilitat política". "És el que estem exigint ara" amb les eleccions del 21-D, ha clarificat Pacheco. En un marc d'estabilitat i recuperació "és quan hem de començar a preparar les condicions perquè la gent es convenci de fer vaga per recuperar drets", ha conclòs.\nAl seu torn, el secretari general de la UGT de Catalunya, Camil Ros, va reconeixer fa uns dies que -tot i que no va voler donar xifres- "menys d'un centenar" d'afiliats han mostrat la seva voluntat d'abandonar el sindicat a les últimes setmanes per la situació política. Amb tot, Ros va titllar les baixes que hi ha hagut de "poc significatives". El líder sindical va fer una crida a mantenir la "cohesió" d'entitats "plurals" com la UGT: "per desgràcia, molts partits ja han tingut problemes per la seves posicions polítiques i s'han fet més petits en l'espectre de representació. Jo crec que organitzacions socials cíviques i culturals no hem d'entrar en aquest camí perquè al final la gent ha de triar sindicat per la seva força sindical per solucionar els problemes dels treballadors i no per la ideologia política. Tot i que òbviament tenim política, sindicat de classe, però no política partidària".


Enric I. Canela » Blog Archive » La Universitat compromesa amb Catalunya davant les amenaces antidemocràtiques\nAquest matí al Paranimf de l’Edifici Històric de la Universitat de Barcelona s’ha celebrat l’acte d’inauguració del curs acadèmic 2016-2017 del sistema universitari català. Hem pogut gaudir d’una magnífica lliçó inaugural llegida per Amàlia Lafuente, catedràtica de Farmacologia de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut i excel·lent escriptora de novel·la mèdica. La lliçó ha estat: Medicina i literatura, una parella de fet.\nL’acte ha estat presidit pel president de la Generalitat, Carles Puigdemont, acompanyat del rector de la Universitat de Barcelona, Dídac Ramírez,\nPodeu llegir el resum de l’acte al web de la Universitat de Barcelona. Aquí només destacaré les paraules que ha pronunciat e rector en aquest darrer discurs d’inauguració abans del final del seu mandat.\nHa dit el rector: Davant el rumor d’una possible aplicació de l’article 155 de la Constitució espanyola, i encara colpits pel to emprat en l’obertura de l’any judicial, la Universitat de Barcelona, en l’exercici de la seva autonomia universitària, continuarà fidel al costat de la ciutadania i de les institucions catalanes.


6 min. Barcelona 10/06/2020 13:43\n651x366 Protesta dels sanitaris a les portes de l'Hospital de Sant Pau de Barcelona, aquest dimcres 10 de juny del 2020 / CRISTINA CALDERER Protesta dels sanitaris a les portes de l'Hospital de Sant Pau de Barcelona, aquest dimcres 10 de juny del 2020 / CRISTINA CALDERER\n"És l'hora de passar dels aplaudiments a la gratificació econòmica". Aquest és el missatge que ha volgut deixar clar aquest dimecres al migdia el govern de la Generalitat quan ha anunciat quina serà la compensació que donaran als treballadors essencials que van estar a la primera línia del covid-19. Després de setmanes de negociacions, el Govern ha establert que la gratificació serà d'entre 350 i els 1.350 euros per als professionals sanitaris i d'un màxim de 900 euros per als professionals de les residències amb places públiques. Aquesta retribució es farà efectiva amb una paga extra adjunta a la nòmina del mes d'agost.\n💵 Paga extraordinària: 140 milions d'euros pels professionals del sistema públic de salut i de residències que han treballat durant la part més intensa de l'epidèmia de la #COVID19 🦠 pic.twitter.com/2TGgPQbBm1


A Espanya es consumeixen 500 milions de quilograms de menjar preparat a l'any. - Herbolari Casa Pià\nInici » Alimentació Saludable » A Espanya es consumeixen 500 milions de quilograms de menjar preparat a l’any.\nEn total, en el balanç dels últims 20 anys, el consum de plats preparats s’ha incrementat un 350%, una dada que segons el centre tecnològic Ainia posa de manifest “la gran acceptació d’aquest tipus de productes, tant en la llar com al canal Hostaleria, Restauració i Cafès-“. El centre va exposar aquestes dades, recollides pel Ministeri de Medi ambient i Mitjà Rural i Marí i va destacar que la restauració incorpora cada vegada més la denominada “cuina d’assemblatge”, basada en el concepte de preparar els plats a partir de productes pre-elaborats, entre ells els de IV i V gamma.\nEl cap del departament de Nous Productes de Ainia, José Enrique Carreres, va explicar que a causa que el mercat actual està “clarament marcat per exigències d’una alimentació saludable”, els esforços tecnològics pretenen una millora nutricional d’aquests productes, sobretot, quant a l’ajust del contingut en greixos i sal, tal com recomana l’estratègia per a la Nutrició, Activitat Física i Prevenció de l’Obesitat des del Ministeri de Sanitat i Consum.\nAinia desenvolupa estratègies per a la millora dels plats preparats baixos en greix i sal,\ntant des d’un punt de vista nutricional com des d’un punt de vista sensorial. Per a l’obtenció de productes baixos en sal, “emprem diferents estratègies. Una d’elles és l’ocupació de compostos com els lactats que substitueixen parcialment la sal del producte”, va assenyalar Carreres. Una altra estratègia és la utilització de potenciadors de sabor com els extractes de llevats, “que activen receptors gustatius en la boca, la qual cosa ajuda a compensar la reducció de sal en els aliments”, va afegir. Quant a la reducció de greixos, Carreres va explicar que la dificultat resideix a aconseguir que el producte es mantingui atractiu al consumidor. Per a això, els ingredients substitutius de la grassa han d’aportar una textura semblant a la qual proporcionava el greix eliminat. Per això, es treballa amb diferents tipologies de substituts de greix, com són l’ocupació de proteïnes vegetals, carbohidrats i olis vegetals.


TELEVISIÓ : "DEXTER"\nAmb uns guants de làtex, una indumentària adequada, bosses d’escombraries, un vaixell i un codi après a la perfecció, pots ser un gran assassí en sèrie. Aquest seria el plantejament inicial de Dexter, però clar, tot és molt més fàcil si ja neixes com assassí en sèrie.\nI aquest és el cas d’en Dexter Morgan, el protagonista d’una de les millors sèries dramàtiques policíaques que s’estan emeten en l’actualitat. Perquè no totes les sèries policíaques han de ser amb el mateix patró de CSI o Bones, a vegades és molt millor estar del costat del crim.\nEn Dexter és forense especialista en sang, no té una vida diferent a la dels seus companys, és el típic que arriba cada matí amb cafè i pastes a la comissaria, és un fidel company, un padrastre divertit... és algú amb qui es pot confiar. O això és el que ell transmet.\nDexter podria semblar una altra sèrie superficial que cansa als pocs capítols de seguir-la, però, no us confieu. Res mai és tal com sembla. És una sèrie atípica, on, un únic personatge principal conviu amb una doble identitat i una doble vida, o això intenta ell, ja que una eclipsa l’altra. Vols saber-ne més?\nAquí tens una de les millors caretes de sèries que s’han fet fins ara:\nLa careta resumeix tot allò que és la sèrie: res no és el que sembla.\nAmb uns plans que juguen amb el doble sentit de les imatges, se'ns mostra la cara més metòdica i maquiavèl•lica d’un gest tan insignificant com seguir la rutina de bon matí. O és que ningú s'ha imaginat presenciant un acte carnívor humà?\nCuatro emet Dexter en prime-time. A EEUU, s’està emetent la cinquena temporada. Val a dir que el final de la 4a temporada (SENSE SPOILERS) és un dels millors motius per seguir aquesta sèrie que no deixa de sorprendre capítol a capítol.\nSi voleu, també disposeu de les temporades completes a la Xarxa de Biblioteques de la Diputació de Barcelona. I, com sempre us recomano, tan si la veieu per TDT com en DVD, utilitzeu l’opció de seguir-la amb Versió Original. Així no us perdreu cap detall de la magnífica actuació de Michael C. Hall, reconegut per molts pel seu paper com a David Fisher a Six Feet Under (A dos metros bajo tierra).


SORTEIG EXPRÉS! / Un pack familiar de 4 entrades per l'espectacle Un SAT! de cartró, de CreaMoviment - Escena Familiar\nSORTEIG EXPRÉS! / Un pack familiar de 4 entrades per l’espectacle Un SAT! de cartró, de CreaMoviment\nReprenem la temporada de sortejos d’entrades a Escena Familiar! Comencem amb el que anomenem pack familiar, que és un lot de 4 entrades, per l’espectacle Un SAT! de cartró, que presenta la companyia CreaMoviment. En aquest espectacle el teatre dorm i s’ha de despertar. Els voleu ajudar? Cantareu, ballareu, jugareu i fareu pessigolles a aquest espai màgic ple de butaques, cortines, escales, llums… on tot és possible i tot pot passar. Sigueu espectadors i protagonistes d’Un SAT! de cartró. Les entrades sortejades són per assistir a la funció del diumenge 29 de setembre, a les 12 del migdia.\nCom es pot participar? Fem alguns petits canvis en la mecànica, estigueu atents. Tot i això, continuarà essent molt senzill. Primer de tot, aquests sortejos són exclusius pels membres del Club dels #CulsInquiets, el club d’Escena Familiar, al qual és molt fàcil de subscriure’s. A més, és absolutament gratuït! Ja veureu, és molt fàcil. Només heu d’entrar en aquest enllaç, omplir un formulari molt senzill i ja estarà. Si ja hi esteu subscrits, òbviament no cal.\nPosteriorment, per participar només ens heu d’enviar un mail al correu continguts@escenafamiliar.cat expressant el vostre desig de participar al sorteig, amb el vostre nom i un número de telèfon de contacte per confirmar i acabar de lligar els detalls. Tots els mails rebuts fins les 12 del migdia del 27 de setembre entraran a sorteig. Ens posarem en contacte amb el guanyador o guanyadora el mateix dia 27 a la tarda.\nSi us ha agradat, ens encantarà que ens ho feu saber! Si en voleu dir quelcom a xarxes, un comentari a twitter o facbeook, una foto post o pre-espectacle a instagram, serà genial i si ens etiqueteu us estarem eternament agraïts (@escenafamiliar). O si voleu deixar un comentari en aquest post, sobre com despertaríeu vosaltres a un teatre, serà benvingut!\nComencem la temporada! Veniu al teatre amb nosaltres!!!\nAquest sorteig ja s’ha realitzat. La guanyadora ha estat Debora del Carril. Moltes gràcies a tothom per participar i esteu atents, que continuem amb més sortejos, obsequis i sorpreses!!!