La Columna - (viernes, 24 de mayo de 2019)\nMuro estava d'enhorabona. Les seues festes de Moros i Cristians havien estat declarades Festa d'Interès Turístic Autonòmic de la Comunitat Valenciana. Un reconeixement merescut que omplia d'orgull els habitants del poble i, especialment, tots els actors que participen per fer més gran any rere any la celebració. Ara bé, l'alegria per la distinció va traduir-se en preocupació a la Junta Central de Festes. Des del polvorí que gestiona en règim de monopoli la distribució d'aquesta mescla deflagrant, advertien que no n'hi havia. Que ens en faltava, i no que estava en mal estat, com s'ha afirmat des d'alguns fòrums. La pólvora estava retinguda a Bilbao, ciutat des de la qual s'exporta a Espanya des d'Alemanya. El dia dels trons estava amenaçat.\nPer quina raó estava la pólvora a Bilbao i no al seu magatzem? Segons informen des de la Junta de Festes, l'autoritat responsable del Govern espanyol no havia autoritzat l'enviament d’un nou carregament. Una mala praxi administrativa que deixava sense trets als Moros i Cristians de Biar i Muro. En el cas de la població de la comarca del Comtat, es trencava una tradició realitzada des de 1856 sense que la Unió d'Entitats de Festes de Moros i Cristians poguera capgirar la situació. A Elda i Petrer, però, sí que ho ha aconseguit.\nAmb la Junta de Festes disposada a emprendre les mesures necessàries per evidenciar aquesta vergonya administrativa, Muro s'enfronta a una nova campanya electoral. Aquesta vegada, tanmateix, per escollir qui governarà la població durant els quatre darrers anys. És època de debatre propostes, plantejar mesures i contraposar programes. D'un ajuntament que no ha d'aturar la seua activitat. Això sí, sense dur a terme decisions transcendentals, com ara la convocatòria d'un plenari en el qual Compromís aspira a aprovar una modificació de crèdit que permeta comprar els terrenys fronterers al Batà, amb l'objectiu d'ampliar el parc.\nLa urgència en ratificar una inversió amb un cost de 200.000 euros en plena campanya xoca amb les regles del joc net electoral, ja que beneficia electoralment al partit que ostenta l'executiu local. I contrasta amb la poca pressa que va demostrar l'actual equip municipal a l'hora de decidir si la gestió de l'aigua havia de ser pública o privada. La indecisió, no debades, ha comportat que Muro pague a l'actual concessionària fóra de contracte. I tot quan Compromís sí que tenia un model, tal com mostra el seu programa municipal: gestió directa del servei municipal d'aigua amb la implantació d'una entitat pública empresarial local. Independentment de com pot afectar a la mesura els condicionaments del pla econòmic-financer en el qual està immers Muro, s'ha evidenciat una incoherència entre la rapidesa del Batà i l'endarreriment en l'aigua. Pura pólvora electoral.


Notícies - Com coordinar l’embragatge i l’accelerador?\nCom coordinar l’embragatge i l’accelerador?\nCom cooperar amb l’embragatge i l’accelerador?\nEn primer lloc, l’engranatge ha d’estar en posició neutra. Després d’engegar el cotxe, premeu l’embragatge fins al final i, a continuació, poseu l’engranatge a la primera posició. A continuació, afluixeu l’embragatge. En afluixar l’embragatge, sigueu lent. Quan sentiu que el cotxe tremola lleugerament i, després de començar a avançar, reposteu combustible lentament i, al mateix temps, continueu deixant anar l’embragatge fins que s’alliberi completament i el cotxe arrenci sense problemes. canviant\nQuan hem de posar marxa alta, hem de coincidir amb la velocitat de l’engranatge objectiu, i després hem d’afegir una mica d’accelerador per aconseguir que la velocitat arribi a la velocitat de l’engranatge objectiu (per exemple, quan l’engranatge està en cinc marxes la velocitat ha d’arribar a 50 iardes o més). Un cop a dalt, podem trepitjar l’embragatge, posar l’engranatge i, a continuació, deixar anar l’embragatge (es pot augmentar la velocitat) i, al mateix temps, l’accelerador es manté per mantenir la velocitat en un rang estable.\nCom cooperar amb l'embragatge i l'accelerador quan es desaccelera i es mou?\nQuan hàgiu de baixar, primer heu de baixar la velocitat. Primer trepitgem els frens per frenar la velocitat, configurem l’accelerador amb el peu dret, aixequem el peu dret, trepitgem ràpidament el pedal de l’embragatge i desplacem la palanca de canvis a l’engranatge corresponent. , Deixeu anar el pedal de l'embragatge i, mentre solteu el pedal de l'embragatge, trepitgeu lentament l'accelerador amb el peu dret.\n1. El motiu de la flama inicial és que l'embragatge s'aixeca massa ràpidament.\nQuan l’1 a 2 estigui buit, no s’apagarà quan l’aixequi i començarà a agafar-se després de 2 a 3, de manera que l’haureu d’elevar molt lentament quan sigui 2.\nEn aixecar-lo a 2, augmenteu lleugerament l’accelerador per reduir el nombre de parades (el subministrament de combustible mentre aixequeu l’embragatge) no té cap efecte. És un inici normal.\n2. La potència de la segona marxa pot pujar per carreteres de muntanya i la velocitat es pot controlar prement a mitja l’embragatge de la segona marxa. (En el cas d’una velocitat de gir en U ràpida). Si la velocitat de gir en U és ràpida o lenta, utilitzeu 1 marxa per controlar-la.\n3. La velocitat és correcta i el cotxe no s’aturarà. Per desaccelerar, premeu l’embragatge i, per accelerar, augmenteu l’accelerador. En circumstàncies normals, el gir es controla mitjançant 2 marxes.


desboscament | enciclopèdia.cat\nCrema de bosc per a desboscament a Belize\ngeografia geog i agricultura agr\nAcció i efecte de desboscar, despullar de bosc.\nEl desboscament pot ésser produït per l’home i àdhuc pels animals (els elefants afamats arrenquen els arbrissons i se'n mengen les branques i les arrels tendres) o simplement pels factors naturals (canvis climàtics, avanç de les dunes). El factor humà, però, ha estat, al llarg dels temps, d’una importància fonamental; l’home ha dut a terme el desboscament sovint per raons vitals (la necessitat d’eixamplar les seves àrees de conreu o de guanyar nous terrenys de pastura). Els conreus itinerants sobre cendres (adobs fàcils que resulten de la crema del bosc) són practicats encara per alguns pobles primitius de les zones tropicals.\nEl desboscament ha estat fet fins i tot en alguns estats europeus, sense limitació ni cura de cap mena, i molt particularment a les regions mediterrànies, on el bosc natural es refà amb molta dificultat, o bé es degrada en una massa vegetal secundària com és la màquia o la garriga. Un altre factor que s’hi ha afegit darrerament és el de la pluja àcida, que afecta, sobretot, els boscos centreeuropeus. A la conca mediterrània, on la pressió humana és mil·lenària, la superfície desforestada és relativament alta i ja s’està produint la desertització d’algunes àrees, particularment les que eren més seques. A més, la desaparició de les masses forestals, protectores del sòl i reguladores del cicle hidrològic, ha agreujat les conseqüències de les pluges torrencials típicament mediterrànies, de manera que al final d’estiu aquestes pluges originen sovint inundacions catastròfiques. Iniciat en èpoques diverses a les diverses parts del món, el desboscament ha modificat notablement l’aspecte primitiu del sòl: a Europa, per exemple, dues terceres parts dels boscs primitius han estat destruïts.\nEl desboscament d’una gran part de la península Ibèrica es produí als darrers segles de l’edat mitjana, cosa que feu elevar els preus dels productes forestals i que, al segle XVIII, originà la política de reforestació (legislació de Carles III). L’extensió del conreu de la vinya als Països Catalans durant els segles XVIII i XIX fou origen d’un nou i important desboscament, que, amb la reducció d’aquest conreu provocat per la fil·loxera, ha estat l’origen de la degradació del sòl de moltes comarques catalanes.\nEs calcula que en els últims 8.000 anys s’ha destruït la meitat de la coberta forestal del món, que ha passat de 6.000 milions d’hectàrees a poc més de 3.000 milions. Una conseqüència greu de la desaparició de masses forestals és la reducció de la capacitat del medi d’absorbir el diòxid de carboni, amb la qual cosa s’afavoreix l’efecte hivernacle i l’escalfament global.


Dues escoles anoienques guanyen el concurs de contes del Premi Pilarin Bayés\nLes escoles catalanes celebren, un any més, el Premi Pilarín Bayés de contes escrits per nens i nenes de Primària. El concurs, que fomenta l’escriptura, la creativitat i l’educació en valors a les aules, celebra aquest 2022 la seva 19a edició.\nL’edició de 2022 del Premi Pilarín Bayés convida les escoles a normalitzar la salut mental i el benestar emocional entre l’alumnat. Aquests “contes de la salut mental” donen als infants l’oportunitat de reflexionar, a través de les històries que expliquen, sobre aquells trastorns o malalties mentals més presents a les aules i trencar l’estigma que recau sobre aquestes.\nEnguany s’han presentat al Premi més de 700 contes escrits des d’escoles d’arreu de Catalunya dividits en les categories de: cicle inicial, cicle mitjà, cicle superior, i educació especial. Així, hi han participat més de 7.500 infants.\nD’aquest repertori, 19 històries han estat escollides pel Jurat del Premi, que l’Editorial Mediterrània publicarà en un llibre recull, il·lustrades per Pilarín Bayés, i que s’enviarà als autors dels contes guanyadors. I entre elles, n’hi ha dues escrites per alumnes d’escoles de l’Anoia. Son “El caldo de lletres”, amb el pseudònim els Gelats, de l’Escola Pare Ramon Castelltort d’Igualada i “Aquelles tardes”, amb el pseudònim E.T de Escola Maria Borés de La Pobla de Claramunt.\nCom ja és habitual, al jurat professional s’hi afegeix un jurat infantil format per tres infants escollits per concurs. Aquesta oportunitat permet a la canalla involucrar-se i fer sentir la seva opinió sobre un tema que els afecta, tal com s’apunta a la Declaració dels Drets dels Infants. A més, per primer cop, s’ha tingut en compte una votació popular que ha tingut lloc a la web del Premi Pilarín Bayés.\nEls tres jurats infantils i el vot popular se sumen al jurat ja existent, que està format per Pilarín Bayés, Diana Casellas, Víctor Cucurull, Mònica Estruch, Eduard Fornés, Alegria Julià, Gonçal Luna, Eduard Marcet, Meritxell Margarit, Noemí Pes, Susana Peix, Xavi Ramiro i Laura Gonzalvo.\nArticle anteriorLa plaça de Cal Font tornarà a ser el centre neuràlgic de Sant Jordi


16 de noviembre de 2019, 22:37:11\nEl verd envairà la pedrera de Begues\nL’acord entre l’Ajuntament i la Direcció General de Qualitat Ambiental s’ha concretat amb l’inici de les obres que substituiran l’àrid relleu per plantes autòctones del Garraf\nEl projecte històric de la pedrera Montau II de Begues passarà des d’aquesta setmana definitivament a la història. En resposta al compliment dels acords pactats entre l’Ajuntament del municipi baixllobregatí i la Direcció General de Qualitat Ambiental, dependència de la conselleria de Territori i Sostenibilitat, ja s’han iniciat les obres per restaurar l’espai natural afectat per l’antiga explotació de roques calcàries.\nEs tracta d’un total de 16,72 hectàrees en els límits de l’espai de la Xarxa Natura 2000 que recuperaran el seu aspecte natural després de repartir les terres i els àrids propis de la pedrera per aconseguir un relleu final on es plantaran espècies autòctones del Garraf, a més d’efectuar hidrosembres.\nJa durant el mes d’octubre es van realitzar els aixecaments topogràfics dels terrenys que caldrà restaurar i que es farà sense utilitzar materials externs. Ara, el que començarà serà el procés de moviment de terres per aconseguir el relleu final en un període d’entre dos i tres mesos. Immediatament després es realitzarà les plantacions i sembres d’espècies vegetals, fase que hauria d’estar enllestida a la primavera del 2016. Durant els dos anys següents es realitzaran treballs de manteniment per adequar definitivament el terreny a l’actual Xarxa Natura 2000.\nEl verd, doncs, acabarà vestint aquesta zona on històricament ha estat present la pedrera Montau II. En concret, des dels anys setanta fins l’any 2003, quan a ordre de l’Ajuntament l’aleshores Lafarge Áridos y Hormigueros va haver de tancar. La restauració final de la ferida provocada al territori va quedar pendent d’un conveni anterior, a l’any 2007, entre Lafarge i l’empresa GRCSA, que es comprometia a la restauració morfològica i paisatgística de la zona amb terres i runes de la construcció, cosa que no va fer.\nUn lustre després, fruit de la col·laboració entre l’Ajuntament i la Direcció General de Qualitat Ambiental, es va autoritzar a GRCSA a presentar un nou projecte de remediació ambiental de la zona que, finalment, va ser aprovar amb algunes modificacions.


PP Paterna: "El desgovern de Sagredo perjudica als més vulnerables" - Nou Horta\nPP Paterna: "El desgovern de Sagredo perjudica als més vulnerables"\nDilluns, 16 abril 2018 19:23\tEscrit per PP Paterna\tPublicat en Paterna-VAL Vist 141 vegades\nPer al Partit Popular de Paterna els 3 anys de desgovern de l'Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, ha provocat un 15,73% menys d'inversió per a l'acolliment familiar, lluita contra l'empobriment energètic i les ajudes de lloguer d'emergència social.\nEl Grup Municipal Popular, a més, considera intolerable que aquells que venien a rescatar persones, en dos anys consecutius, hagen rebutjat 25.666,45 euros d'una subvenció que està destinada a persones o unitats familiars que pels seus ingressos no poden pagar el pagament dels subministraments d'aigua, llum i gas per estar en risc d'exclusió social.\nMaría Villajos, portaveu del Grup Municipal Popular, exigeix a Sagredo que agilite els expedients de Renda Garantida de Ciutadania, atès que en el que portem d'any, únicament, s'han destinat 56.005,41 euros, la qual cosa ens fa sospitar que ocorrerà alguna cosa semblat a 2017, període en el qual es van deixar d'abonar al voltant de 250.000 euros d'aquesta prestació econòmica que ajuda a les persones que manquen de recursos per a mantenir el seu benestar personal i familiar.\nEls populars considerem inacceptable que des d'agost de l'any passat, i fins a l'actualitat, més de 150 famílies no disposen de la targeta solidària per falta de dotació econòmica, atès que aquesta era la seua única alternativa després del tancament del menjador social per part de Sagredo al gener de 2016, i la caseta de Carmen Roca.\nPer a María Villajos, és intolerable que “un municipi amb 18.334 persones en risc d'exclusió social, segons la projecció poblacional de Paterna a l'efecte de la taxa AROPE, dades proporcionades per l'àrea d'inclusió social informe ACTUA, haja patit una reducció tan important de les ajudes, ja que moltes d'elles depenen únicament de les mateixes per a poder arribar a fi de mes i/o poder alimentar-se.”\nPer a la portaveu Sagredo hauria de plantejar-se quins són les seues prioritats, ja que amb les seues accions demostra el poc que li interessen els veïns que pitjor ho estan passant. No pot deixar a milers de paterners en unes condicions tan precàries.\nModificat el Dilluns, 16 abril 2018 19:24\nEl Partit Popular de Paterna proposa a Sagredo negociar amb els amos del Molí del Martinet la seua rehabilitació\nMés en esta categoria: « Paterna construirà gateres en un espai de 500 m2 del polígon de Tàctica\tDos jugadors del Club de Tennis de Taula de Paterna proclamats Campió i Subcampió de la XXXVI edició dels "Jocs Esportius de la Generalitat Valenciana »


13/08/2016 - Luis San Martín Arzola\nHui a les 21.30 hores es viu el Trofeu Taronja, l’última de les proves del València abans del primer partit de la Lliga contra Las Palmas el 21 d’agost. Amb problemes en la defensa i diversos rumors que parlen de vendes (Mustafi, de nou en la palestra segons spox.com, portal alemany) i arribades de jugadors (què passa amb la cessió de Sergi Samper des del Barcelona?), l’equip es presenta en el seu estadi, amb la seua gent i davant un dels millors equips italians de tots els temps: ni més ni menys que la Fiorentina, en el cinqué posat l’última temporada i com l’última novetat, el colombià Carlos Sánchez, volant central cedit des del Aston Villa.\nPerò abans d’afrontar als italians, el valencianisme es deté a pensar en el mercat de fitxatges, que tanca ràpidament i de segur donarà que parlar. En els últims dies, per exemple, les xafarderies han estat a l’ordre del dia a partir de les autoritats del club i equips interessats, més enllà de Mustafi i Samper. El més important, i que es va confirmar la vesprada d’ahir divendres, és que Alcácer no serà venut als catalans, un fet confirmat per la negativa de Peter Lim a Bartomeu, president del Barcelona. D’altra banda, Fuego (al Granada com a probable destinació) i Abdennour (l’Everton anglés ha mostrat un evident interés) poden segellar una renovació del migcamp cap arrere, mentre al porter Alves se li relaciona amb el Milan.\nEsportivament, l’última sensació no va ser tan desagradable. El dimecres els blanquinegres van guanyar en un partit acceptable contra el NPFL All Starts, la selecció d’estels de Nigèria, amb Medrán i Parejo com a excel·lents, i esta vegada van per més, tractant de convéncer a l’afició i, al mateix temps, entendre el que vol Ayestarán de les seues capacitats. Per la seua banda, el tècnic sap que encara no té la plantilla definitiva i que, per tant, no pot traure conclusions de quins són els objectius de la temporada, un tema en el qual s’ha insistit bastant en les últimes rodes de premsa.\nEl partit de hui tindrà un ingredient especial, ja que abans de l’inici es rendirà un homenatge a Bernardo Espanya, Españeta, el mític funcionari que ha estat lligat al club per 55 anys i qui es jubila deixant arrere gran part dels millors anys del club i bastants records compartits amb l’afició, i segurament amb els grans jugadors que han vestit la samarreta blanquinegre.


L'ajuntament d'Alcarràs està endeutat en un 107% - Actualitat - Altanto!! Revista\ncrisi econòmica Unió Pagesos delictes handbol Generalitat Festa Major Seròs Catalunya Mossos d'Esquadra ajuntaments Aitona Partits polítics centres educatius Lleida mobilitzacions ciutadanes Soses festes i celebracions Massalcoreig DAAM empreses Alcarràs Torres de Segre sindicat agrari agricultura, fruticultura, ramaderia futbol\nL'ajuntament d'Alcarràs està endeutat en un 107%\nL'Ajuntament d'Alcarràs es troba en una situació econòmica delicada. El seu nivell d'endeutament és del 107% sobre els seus ingressos corrents, quan la llei fixa el màxim en un 75% -abans de la crisi estava al 110%-. Això suposa que l'actual equip de Govern ho té complicat per realitzar noves inversions i que haurà de dur a terme accions que li permetin disminuir el volum de despesa corrent.\nAquestes dades i d'altres es van posar sobre la taula en l'assemblea general que l'Ajuntament d'Alcarràs va organitzar per explicar a tots els veïns la situació actual del consistori explicada pels professionals encarregats de dur a terme una auditoria dels darrers 4 anys. "No és una situació crítica, però sí difícil i l'endeutament és inadequat", va dir un dels auditors, que també va afegir que en l'estudi no s'ha constatat cap il·legalitat però sí una mala gestió i un volum de despesa corrent insostenible.\nEntre les xifres que van causar més polèmica hi ha per una banda les factures de telèfon mòbil, que ascendien a 4.000 euros mensuals, mentre que amb la mateixa tarifa, l'actual Govern gastava uns 1.200 euros. L'alcalde, Miquel Serra, va explicar que han canviat la companyia de telèfon ocasionant un estalvi de 12.000 euros anuals. Per l'altra, hi ha la despesa de 3 dispositius usb per connectar-se a Internet. Un dels llapis no tenia cost, l'altre tenia un consum habitual de 600 a 700 euros i l'altre va arribar a gastar 2.500 euros en un mes, quan gaudien d'un descompte del 50%.\nSerra va explicar que per reduir la despesa del consistori, que actualment està a 9,3 milions d'euros, aplicaran polítiques d'austeritat i optimització de recursos, com la reorganització dels regidors i llocs de treball de direcció i l'anul·lació del sou de l'alcalde, que suposen un estalvi de 417.000 euros en el pressupost d'aquest 2012, la disminució del sou dels regidors -16.000 euros mensuals- o la renegociació dels contractes que l'Ajuntament té amb empreses externes, entre altres actuacions.\nEn aquest sentit, l'alcalde d'Alcarràs va explicar que no volen retallar serveis ni apujar impostos per fer front a aquesta situació, sinó que el seu equip de govern aposta per canviar la gestió de l'Ajuntament.\nMés notícies sobre " ajuntaments , Alcarràs , Partits polítics , pressupostos "\n08/06/2011 - Carta de l'alcalde d'Alcarràs


Sobre el pobre pardal comú\nEn l'últim report SOCC hi ha un magnífic article que sintetitza en poc més d'una pàgina les dades sobre la davallada progressiva de la població de pardal comú a Catalunya. Val la pena llegir-lo en detall perquè posa en perspectiva la situació de caiguda poblacional d'aquesta espècie tan comú, no només a Catalunya sinó a tot Europa. És molt interessant veure alguns comentaris sobre com a davallat el pardal a Londres i altres ciutats europees.\nA més, els que ja portem unes quantes dècades mirant ocells sabem que la cosa és encara molt pitjor que el que reporta el SOCC. El SOCC es va iniciar al 2002 i aquest es pren com a "any zero", és a dir, es considera si les poblacions d'ocells pugen o baixen a partir d'aquesta data i ben bé des d'una dècada abans ja hi havia hagut una caiguda molt perceptible d'aquest ocell.\nEn l'esmentat article del Report SOCC hi ha un mapa on es veu si els censos indiquen una tendència a la baixa (vermell i ambar) o al creixement (verd). Òbviament, la gran majoria estan en els colors que indiquen disminució i, com sempre fem tots en aquests casos, he mirat el punt on hi ha el meu SOCC, que ja em temia de quin color seria: vermell!\nEl meu SOCC és a la finca de la Torre Marimon, una antiga granja escola que va crear la Mancomunitat de Catalunya a principis del s. XX en un entorn molt agradable i ric en ocells. Realment no tenia cap dubte que ara compto menys pardals que abans però tampoc era conscient que la cosa hagués anat molt malament, així que he mirat per curiositat la gràfica que et dóna la pròpia aplicació del SOCC per fer-te gràfics dels teus itineraris. I el resultat ha estat aquest, terrible!:\nBarres taronja: cens de primavera / blaves: hivern\nEls meus pardals baixen dels 150-200 a la primera dècada dels 2000 a 20-50 en els 2010 endavant!. No vaig fer SOCCs en 2008-09 per un problema personal però està clar que aquest forat no influeix en res.\nEn el meu SOCC la gran concentració de pardals es donava als voltants de l'edifici de la granja-escola, que estava ple de forats de ventilació, estables amb bestiar i altres elements que et feien pensar que estaves en una antiga casa de pagès. Ara, l'edifici ha estat remodelat i ha quedat molt bonic però el primer que han fet ha estat eliminar o tapar tots els forats i deixar els voltants molt més netets, eliminant esbarzers, fent-hi hivernacles... Total que és molt maco però molt més pobre.\nIncidentalment, un comentari. Un dels avantatges de fer-se gran sent ornitòleg és que tens observacions de dècades anteriors i pots comparar-les amb les d'ara, si, a més, participes en projectes com el SOCC, pots tenir una visió molt interessant de com estava l'entorn natural abans i com està en l'actualitat, que no sempre ha anat a pitjor però que sembla que sí ho ha fet, precisament, en les coses més autèntiques, properes, com el pardal comú.\nI acabant de filosofar, sembla impossible que una simple gràfica et pugui fer evocar records nostàlgics de quan passaves per la Torre Marimon, veient sortir volades de dotzenes de pardals i fer-te recordar èpoques que han marxat per no tornar mai més. Aixx...\nMàrius 10 d’abril de 2014, a les 21:05\nEspero que les estadístiques no segueixin baixant, i, sobretot, que no tornin a tenir aquest forat "per un problema personal" mai més.\nAbel Julien 11 d’abril de 2014, a les 10:49\nSí, gràcies, aquest problema personal podia haver provocat l'extinció definitva, no del pardal, sinó del pardalero jajaja!\nMLS 11 d’abril de 2014, a les 9:34\nLos datos que nos presentas, parecen pedir a gritos, algún tipo de intervención, para evitar quedarnos sin gorriones los prox. años; algunas medidas de protección de la especie, y otras para favorecer, al menos su estabilización,\nAbel Julien 11 d’abril de 2014, a les 10:52\nPues sí, pero es más difícil salvar al pardal que al trencalòs u otras aves emblemàticas porque lo que afecta a los gorriones es estructural de la propia sociedad (edificies sin cavidades, agricultura y ganadería intensiva, limpieza absurda del medio).\nO sigui, que ho tenim fotut, fotut...\nMLS 11 d’abril de 2014, a les 12:28\nCierto, pero recuerda tu post de los americanos salvando la grulla americana.......\nAbel Julien 11 d’abril de 2014, a les 12:33\nMhhh... Sí, pero la grulla americana es más parecida al quebrantahuesos que al gorrión. Para éste hay que decirles a los agricultores, arquitectos y muchos otros que hagan las cosas de forma totalmente distinta y eso es muchísimo más difícil...\nAnònim 11 d’abril de 2014, a les 19:12\nProposo col.locar caixes niu en la ciutat (con el apoyo y permiso de ayuntamientos), menjadoras en llocs estrategicos, i salvar tots els pollets de pardal que caiguin del niu i estiguin absolutamet abandonats.\nAbel Julien 13 d’abril de 2014, a les 17:07\nSí, sobretot lo de les caixes niu. Alguns ajuntaments es mostren receptius, altres (la majoria?) no tant...\nBirdBrother admin 13 d’abril de 2014, a les 17:12\nInteressant i trist alhora...esperem que aquesta davallada freni i en uns anys parlem del "retorn del pardal" :)\nAbel Julien 13 d’abril de 2014, a les 17:30\nAixò del "retorn del pardal" sona una mica, diguem-ne, especial... jajaja!


La majoria dels alumnes de l’escola Mare de Déu de la Mercè Sant Ramon que feien ús del servei de menjador han dinat aquest dijous amb carmanyola en un parc d’aquest municipi de la Segarra. Ho han fet convocats per l’AMPA del centre per protestar contra el servei de menjador escolar que els ofereix l’empresa concessionària Alessa i el Consell Comarcal de la Segarra. De fet, un grup de famílies ja s’ha donat de baixa del…\nDimecres, 08 Maig 2019 11:09\nHomenatge als veïns majors de 80 anys de Tarroja per la festa del Roser\nL’Ajuntament de Tarroja de Segarra va retre homenatge als seus veïns majors de 80 anys el passat 5 de maig coincidint amb la celebració de la festa del Roser i del Dia de la Mare. En total, el consistori va fer un reconeixement a un total de 19 persones, que van rebre com a obsequi un roser i un diploma. La festa es va completar amb l’exposició Tracta’m bé del Consell Comarcal de la Segarra.\nDissabte, 04 Maig 2019 10:22\nTanca l'última botiga de Torrefeta i Florejacs\nTorrefeta i Florejacs, a la Segarra, està format per 15 pobles i des de finals d'abril el municipi no compta amb cap establiment comercial després que Montserrat Alavedra decidís tancar la botiga de queviures que regentava a Sedó des de feia 12 anys i que es coneixia amb el nom de Ca l'Agullé. Alavedra s'ha jubilat i el darrer dia d’obertura de la botiga va rebre la visita per sorpresa de membres de l’ajuntament, encapçalats…\nDijous, 02 Maig 2019 10:43\nCaminades a les ermites de Santesmasses i de Maig de la Segarra\nUna trentena de persones van participar en la caminada circular del primer de maig organitzada pel Centre Social de Sedó i Riber. El recorregut va sortir de la plaça de Sedó, i es va aturar a la Font de Torrefeta on es va fer una xocolatada popular. L’itinerari, que discorria exclusivament per camins i sense gaire dificultat, va acabar a l’ermita de la Mare de Déu de Santesmasses on es va fer missa major. L’activitat…\nDimarts, 30 abril 2019 18:43\nUn ferit crític en una deflagració en una gasolinera a Fonolleres\nUna persona ha resultat ferida crítica aquest dimarts en una gasolinera de Fonolleres a causa d’una deflagració que s’ha produït quan estava realitzant tasques de manteniment en un dels dipòsits. L’incident ha tingut lloc al voltant de 2/4 d’11 del matí. Fins al lloc s’hi ha desplaçat cinc dotacions dels Bombers, diverses patrulles dels Mossos d’Esquadra i els serveis d’emergències mediques. El ferit ha estat evacuat a l’Hospital Vall d’Hebron en un helicòpter del SEM.…


Actividad 11. Les crisis ja no són noticia, o si? – Que els teus diners pensin com tu\nLes crisis ja no són noticia, o si? (PDF)\nActivitat d’aprenentatge i exploració\nComprendre la dinàmica dels mitjans de comunicació, l’enfocament parcial de les notícies i analitzar de manera crítica la cobertura que es fa a la crisi.\nAnàlisi de l’actualitat informativa.\nLa sessió per a l’anàlisi de l’actualitat informativa es fa en tres etapes.\n1- Visionat de dos vídeos i completar semàfor de visionat (pauta d’observació). (20 minuts)\n2- Treball en equips per compartir resultat de semàfor i contestar guió de preguntes. (20 minuts)\n3- Posada en comú i elaboració de propostes. (20 minuts)\nEls vídeos s’inclouen a l’apartat material complementari.\nSemàfor d’observació per al visionat.\nProposem un qüestionari individual per l’alumnat juntament amb una rúbrica d’avaluació. Els instruments es troben als “Annexes” i contenen els elements que creiem primordials per a detectar el nivell d’assoliment dels objectius. Tanmateix, cada docent pot afegir-hi ítems avaluables segons cregui convenient o en coherència amb possibles modificacions que faci de l’activitat i, sobretot, dels seus objectius i contingut.\nEl professor Leopoldo Abadia explica el seu famós terme “ninja”, referit a les persones que demanaven un crèdit (i a les quals se’ls concedia), però que no tenien ingressos, treball ni estalvis i que es basa en les inicials de la seva denominació en anglès: no income, no job, no assets.\nLa crisi financera ha comportat una crisi de confiança de les entitats financeres tradicionals, que busquen profit en l’especulació. En canvi, cada cop més inversors i inversores posen els diners en entitats que ofereixen menys rendibilitat, però que inverteixen en projectes socials, com ara escoles de reinserció de drogoaddictes, projectes centrats en el medi ambient o en persones amb paràlisi cerebral. És l’anomenada banca ètica, que no ha tancat l’aixeta del crèdit a les empreses.\n· Notícies per a donar continuïtat a la relació entre el sistema financer i els mitjans de comunicació


Primeres aportacions de la ciutadania a l'avaluació comunitària - Sóc Serra d'en Mena\nPrimeres aportacions de la ciutadania a l’avaluació comunitària\nBy Projecte ICI 4th Desembre 2018 ACE La convivència, Actualitat, Associació de veïns del Raval, Esglèsia Evengèlica a Santa Coloma, Grup ciutadà comunitari, Grup Ciutadà de Participació Comunitària, Projecte ICI, Protagonistesaavv raval, convivència, Grup Motor, infants i joves, la convivencia, Programació Comunitària, projecte ICI, santa coloma de gramenet, soc serra mena\nDimecres passat, va tenir lloc la primera de les sessions d’avaluació que el Projecte Ici durà a terme durant aquest mes de Desembre.\nEns hem proposat aturar-nos per mirar entre tots el procés comunitari engegat ja fa 4 anys. Revisar, repensar, millorar, i valorar la feina feta entre tots. L’objectiu és seguir avançant i actualitzar els reptes de la comunitat.\nLa ciutadania ha sigut la primera a prendre la paraula i explicar-nos com ells ho han viscut i que en pensen.\nEn primer lloc, ens parlen de la importància del potencial humà, i com aquest és clau pel procés comunitari. Creuen que ja s’han establert uns fonaments bàsics de funcionament i coneixença entre les entitats, que permetrien dur a terme projectes sense el suport econòmic del projecte. Especialment al barri del Raval que gaudeix d’un teixit associatiu més consolidat.\nHi ha el sentiment que en el procés, els professionals del territori tenen més pes que la ciutadania, i que per això cal trobar nous escenaris que facilitin la seva participació.\nEs valora la incorporació de nous sectors de població, però s’és conscient que la diversitat del barri no es veu reflectida en les accions que es duen a terme.\nCal doncs per a millorar la participació de la ciutadania i millorar els canals d’informació que han de poder travessar les barreres dels barris d’intervenció i arribar a tota la ciutat.\nS’és conscient de les dificultats socioeconòmiques del barri i de l’alta mobilitat de la població, i de com aquests fets condicionen la participació.\nPer últim, recollim que es podria comptar amb un espai d’interrelació on abordar qüestions que preocupin a la ciutadania.\nMoltíssimes gràcies per la vostra participació i seguim construint el procés comunitari!!!\nAconseguiu una entrada pel Barça- Cultural Leonesa!!


Inaugurat a Blanes el nou Hospital de Dia de l’Hospital Comarcal | Blanesaldia\nInaugurat a Blanes el nou Hospital de Dia de l’Hospital Comarcal\nPublicat el 04 de juliol, 2019 - 13:22 CEST\nEl nou Hospital de Dia de l’Hospital Comarcal de la Selva a Blanes ha entrat en funcionament aquest mes de juliol. La unitat, que fins ara estava situada a la segona planta, s’ha traslladat a la planta baixa, amb la qual cosa s’aconsegueix ampliar l’espai i millorar l’accés dels pacients i guanyar més punts de tractament.\nL’Hospital de Dia és un recurs assistencial per atendre els pacients que estan amb tractaments oncològics i mèdics i no requereixen ingrés. Les obres per tenir una nova unitat es van iniciar l’octubre del 2018 i han tingut una durada de 8 mesos. Els treballs de reforma han suposat una inversió de 180.000 euros.\nEl nou Hospital de Dia permet donar més assistència\nEn l’últim any, l’activitat a l’Hospital de Dia s’ha incrementat gairebé en un 20%. De gener a maig del 2018 es van dur a terme un total de 1.386 sessions (una persona pot rebre més d’un tractament), mentre que en el mateix període del 2019 se n’han fet 1.656, la majoria han estat sessions d’oncohematologia. La reforma ha comportat un increment dels punts d’atenció, passant dels 9 anteriors als 12 d’ara, fet que permetrà donar una millor resposta a aquest notable increment de l’activitat i, per tant, millorar la programació.\nReordenació de l’espai\nEl trasllat de la unitat a la planta zero ha permès treure una activitat ambulatòria de l’àrea d’hospitalització, i per tant, reordenar i optimitzar els espais. L’emplaçament que ocupa actualment el nou Hospital de Dia és on hi havia hagut part de l’arxiu d’històries clíniques. Amb la digitalització d’aquest servei va quedar l’espai alliberat i se n’ha pogut disposar per donar-li un ús assistencial.\nLa distribució de la nova unitat\nFins ara els pacients estaven distribuïts en diferents boxes a la segona planta del centre hospitalari i el personal d’infermeria havia d’anar habitació per habitació per supervisar el tractament a cadascun d’ells. Amb el nou Hospital de Dia es compta amb una única sala. Un espai comú amb el control d’infermeria a l’interior que facilita la tasca dels professionals perquè poden veure i controlar en tot moment els usuaris que estan rebent tractament dins del servei.\nA més, la zona compta amb 12 punts de tractament amb butaques, també hi ha una llitera i un llit, un bany i una consulta-despatx polivalent perquè infermeria pugui dur a terme, de forma més íntima, les consultes pertinents i reunions amb el pacient oncològic i/o els familiars. A més, el funcionament de la unitat també requereix de la coordinació de diferents serveis de la resta de l’hospital, com ara consultes externes, laboratori o farmàcia, entre d’altres.\nMillores en l’accés al servei\nL’accés al servei també ha millorat. A partir d’ara, els pacients que hagin de fer-se un tractament mèdic o oncològic ja no hauran d’agafar l’ascensor o les escales i entrar a la zona d’hospitalització del centre, sinó que la unitat està situada molt a prop de l’entrada principal, fet que millora l’accés dels pacient fent que la seva entrada sigui més ràpida i fàcil.\nTordera guanyarà un nou espai sociocultural amb la remodelació de l'antic Hospital…\nL’Hospital de Calella incorpora una nova sala d’ecografies que reduirà les llistes…\n← En junio encontraron un empleo en Blanes 280 personas y en Lloret 199 Activitats a Blanes els dies 5, 6 i 7 de juliol →


CRSC :: Club Rugby Sant Cugat : Notícies » CONÈIX AL TEU SÈNIOR: NIL OTEROS\n“Vull continuar millorant”- Nil Oteros\nNil Oteros, segona línia del sènior masculí. Aquest jove de 21 anys, porta 9 sent un membre clau de l’estructura del club. Es tracta d’un jugador molt complet i dinàmic. Sempre des de l’ombra, sap on és el seu lloc en el camp i no coneix l’error. Humilitat i respecte caracteritzen a aquest noi, i així li ho transmet als més petits del club.\nVaig començar a jugar gràcies a un company de classe. Ell em va parlar molt bé d’aquest esport i em va convidar a una jornada de portes obertes, vaig anar a provar. Al principi no em va sorprendre molt, però al cap d’un temps li vaig donar una altra oportunitat i des de llavors no he parat de jugar.\nEn l’àmbit personal vull millorar en diversos aspectes del joc. Per exemple en el contacte 1vs1 i en la presa de decisions en atac.\nA més de jugador ets entrenador, com és entrenar als que pot ser que en un futur siguin els teus companys?\nÉs molt divertit i molt sacrificat. Sempre, com a entrenador vols que als teus jugadors els surti bé tot el que treballen, i al mateix temps tens la pressió d’estar formant als teus futurs companys. Al final busco el millor per a ells i per al club.\nDes de fa quan ets entrenador?\nVaig començar ajudant al campus d’estiu fa set anys, porto ja quatre anys amb el sub 8 i dos en el sub 14. Els dos últims anys alternant totes dues categories.\nAtès que som un equip molt jove, crec que li puc aportar una mica d’experiència i maduresa. Considero que la meva millor virtut és la defensa, encara que sempre es pot millorar en tot.\nArdie Savea i Safi N’Diaye, per a mi aquests dos jugadors saben sempre quin és el seu lloc en el camp, són durs en el contacte i són líders en el seu equip.\nAll Blacks, Black Ferns i la selecció Francesa\nLa final del Campionat d’Espanya en el meu segon any de sub 18, guanyem.\nSubluxació en l’espatlla, Edema en la clavícula, Líquid en el genoll.\nÉs la meva segona casa i és una família.\nSi poguessis canviar de posició en el camp quin triaries?\nSuposo que de centre o 8, perquè són grans jugadors al moment del contacte.\nGairebé sempre estic en el club, i si no, m’agrada mirar rugby.\nQuè és per a tu el rugby?\nActualment és pràcticament el meu dia a dia. Estic tots els dies en el club, sigui com a jugador, entrenador o espectador.


15a carta des de la distància i el hui del país dels beduïns al desert de les paraules\nHi ha dies on un somriure és una pena que degoteja amb l'alegria espesa de l'ànsia. Cada instant sobrepassa la contradicció aparent dels camins que amb seguretat arriben enlloc. Enlloc on la distància, el temps i l'oratge reconstrueixen la cruïlla d'eixe instant viscut amb humitat, tendre elixir de maduresa cítrica.\nHi ha espais mesurats en temps i habitacles que degotegen com la sorra del temps. I mentre el pas ulterior, que segueix el pas anterior, s'aprèn l'ordre dels esdeveniments per no decebre la normalitat. El pas futur oblida el pas passat completant el cercle de la vida, la mort. Descalç el beduí rep el camí amb l'aprenentatge de l'arribada des del moment de la partença, a peu nu. La dama blanca va parir el desert de les paraules amb el dolor necessari del subjecte que busca l'acció del verb, de la paraula feta acció, del vers en moviment...\nMalgrat la pèrdua del hui la vida continua present un pas més enllà del hui, ara i demà.\nFoto en blanc i negre sobre un original a color de l'ull d'Albert\nPublicat per Pep Alfonso a 10:14 Cap comentari:\nAgredolç com un granissat de llima; A mamar, tots els versos!\nL'engan conech, a Les pedres de l'àmfora\nllibre segon de l'obra completa de V.A. Estellés\nAlba se t'acusa, ens agafarem a aquesta metàfora íntimament, de Realisme Intimista. Bé, anem a buscar proves, o no proves.\nComençaria, com la mateixa poeta, des del principi dient: parlem clar: [pàg 9]. “Et bese a poc a poc en el coll / i descobrisc que és / la meua part preferida del cos... / i del món.”\nSi parlem clar des dels primers versos ja sabem que no ens poden clavar de costat cap cosa ni molt menys uns versos que es confessen clars, sincers des del principi. Malgrat tot a la realitat íntima i sincera que ens deixa caure Alba als seus versos la vida apunta a matar... “no perdem més temps, / que els dos sabem / que la vida apunta a matar / i sempre encerta. / Sempre.” [pàg 10] Sembla, parlem clar, que la vida se'ns mostra en una apologia de la ficció, una defensa per escrit, en versos lliures, d'allò que la poeta defineix des de la seua intimitat en versos. Intimitat escrita i viscuda al marge de torres d'ivori, a peu de carrer sense deixar de costat la importància del moment amb records versats a l'Espriu i l'Estellés o amb moments del dia a dia com: el Vuit de març tenint molt clar que amb un dia no hi ha prou [pàgs 14/15], o el 20 d'abril de 2010 evocant la terra de les meravelles aquella llunyana terra dels Vergonya, cavallers vergonya! [pàgs 22/23], o el 3J amb els versos per als morts del metro [pàgs 86/87]. Amb aquestes pinzellades el realisme intim dóna un pas més enllà (vers enllà podríem dir, amb un encavallament a final de vers) i es converteix en el crit profund de la poeta a peu de carrer i podem cridar amb tots els seus versos: A mamar, tots els versos! Puc afirmar que el realisme íntim es convertix en l'espai públic per a compartir la màgia que trencarà la rutina dels cavallers i de tots els versos. A més a més mai en solitud (com hem dit abans amb l'Estellés i tants altres...)\nTrencar la rutina és El més difícil, és la màgia que et farà tremolar quan creia que ja no hi ha espai entreversos per a vèncer el silenci ni dissimular...\n“Ni tan sols el més difícil, tampoc és / mirar-te i no fondre'm, / parlar-te i no quedar-me muda, / escoltar-te i no seguir-te / tocar-te i no tremolar... / Ni tan sols el més difícil és dissimular; / aprendre el guió i representar / l'escena quarta del segon acte / d'aquesta tragicomèdia esperpèntica / en la que han acabat convertint-se els dies. ” [pàgs 18/19]\nPerò, sempre hi ha un però en poesia, i a més a més als teus poemes és íntim i personal d'una manera pública, confessa i amb facilitat per a la complicitat. I anem a ficar un exemple de contrapés, que no contrari, al que hem dit fa unes línies llegint uns versos teus El més difícil és tocar-te i tremolar amb aquesta tragicomèdia esperpèntica. Us llegiré, ara si complet, Diumenge de Resurrecció, arribar a la glòria [pàgs 20/21].\nDeixant de banda la primavera que acabem d'encetar (amb el renàixer després d'aquesta eclosió de la la petite mort) donem un pas cap a l'interior d'aquest judici poètic de realisme íntim i deixem-nos caure a l'interior del tu i jo , la Morfologia del tu i jo ja no som nosaltres que ens apunta Alba a aquest sol de mitjanit. “Nosaltres, ja no som tu i jo, / només som el miratge / dels llençols arrugats, / amerats d'amor, / coberts de tendres rialles. [pàg 27] “. I a dintre sóc i em trobe de tot com la Nostàlgia on “Deixe caure les meues parpelles / i et recorde amb el desig de les coses no fetes... [pàg 37] ”. Tot i això podem descobrir el color d'una paraula a la llum blau fosc de la Lluna plena on rellegim el conte d'una princesa, ja que tu pots vèncer el monstre. “Lluna plena / i el seu alè al bescoll. / No és una imatge tendra.” [pàg 40] I rebuscant per versos d'interior trobem una estrofa per mi... sense paraules. Al poema “Tantes coses et troben a faltar”; “Perquè encara ensume / la teua olor en la meua pell / i per les nits tanque els ulls / i puc fins i tot tocar-te” [pàg 44]. La resta d'aquest impressionant poema, i per a mi definitori de tot el que ens presenta aquest llibre, el deixe per a que el gaudiu en... bé, que cadascú es busque les manyes. Per això està la poesia per sentir-se a cada vers més lliures.\nMolts versos trobareu per endinsar-se al jo, com el següent: “Jo sóc jo, l'aigua rajant” aquest cop dedicat a l'Espriu. “Jo sóc jo, dic. / Jo sóc jo, em repetisc, / i les paraules cauen lentament / embullant-se per tot el cos / fins que, de vegades, arrelen / i esbocinen la terra, /”. Jo, nosaltres, la terra, el país... aquest país del sud dels sentiments... més realisme intimista per a retrobra-se, com m'agrada dir, al desert de les paraules... eixa part on l'ànima descansa en silenci a l'espera de ser beguda gota a gota “Aigua del temps / que xopa i nodrix / la memòria; /” [pàg 46].\nEl silenci d'aquest realisme íntim és una bona metàfora, o imatge, i com si la poeta anara deixant-me caure, com qui no vol, els versos a les mans em fa uns “Versos per encàrrec” com aquell qui ens diu: saber esperar-te en silenci . “Arribe en silenci a casa, / pensant en tu com sempre / i mecanitze els fets. / Em lleve la samarreta / i es difuminen els nexes; / ...” [pàg 56]. I tornem com el reflux de la mar, eixe oceà de paraules, quan la lluna l'atreu amb força i desig però “De vegades no és fàcil tornar, no saber ben bé per on pares”, “Però tant se val, / de vegades les paraules / no serveixen per a res”. Entre quins versos t'amagues? Torna a la superficie, com una onada la dificultat de la poeta, del lector d'aquesta vida en definitiva. I és que no podem oblidar, com he dit al principi, que Parlem clar, no amaguem res.\nI us desgranaria més versos, més imatges que m'han suggerit els 74 poemes d'aquest dietari realista i íntim que captiva amb la màgia de la proximitat però m'agradaria acabar fent-vos una proposta. “Què vinga el fred, càlid microclima en 12m2” “Que anem a fer-li, / si els llençols del meu llit / han fet un pacte amb l'estiu, / si m'invente el so suau / del ressò de les ones / recolzada sobre el teu pit, / si les teues mans m'ameren la pell / “ [pàg 73]. Com de parlar clar es tracta tinc que dir-vos, per experiència, que aquests versos de la realitat íntima de l'Alba funcionen molt bé al llit. Potser els amants dels subgèneres poden dir que estem davant dels versos del llençol. El sol de mitjanit a Reykjavík és un poemari que acompanyarà la calidesa del llit. De fet no m'invente res. Tanque els ulls i imagineu-vos que és “Diumenge”... [pàg 76]\nAquest llibre llegiu-lo al llit i no us penedireu de res. Potser sols de certa melangia que escalfarà el vostre jo més íntim.\nParaules circulars de l'Alma Taure\nQuan endreces la garbera de papers que descansen fa setmanes, i fins i tot mesos, damunt la taula i sempre trobes trufes dolces per berenar. Una d'aquestes ha estat el text que em va regalar l'Alma Taure el dia que vam presentar ENVERS a la Societat Coral El Micalet a València. Acabàrem la sobretaula nocturna al Cafè Lisboa fent-se l'última copa. Gin-tònic, cervesa algun que altre cafè amb llet... cadascú acomiadava al nit com millor li agraïa el cos. Gràcies Alma per la teua col·laboració junt a Esterxu per recitar i interpretar amb els teus moviments i la veu d'àngel bru de l'Esterxu un dels meus poemes. I com no per les teues sinceres i circulars paraules. Paraules que recollides del bolidroc dels records de papers i cabòries artificials els emmarcaré al meu cor.\nPublicat per Pep Alfonso a 11:18 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Dietari del silenci, Envers\nL'amor si val\nés pa sucat\nal greix suat\nper la proximitat.\nQuart poema de la tercera part\nPublicat per Pep Alfonso a 9:06 Cap comentari:\nPegar-te un mos m'agradaria tant\nque sembla carn el pa de cada dia\ni fruit d'una dolça simbologia\ncomence amb la boca plena, parlant\nNo és moment de dir ni versificar\nperò si hi ha un desig que se t'arrime\nquan parlar d'amor no vol dir t'estime\nés bona paraula per començar\nEl millor regal és un bon record\nel millor record és un bon instant\nguardem junts bons records d'aquest jorn\nOmplim aquesta fulla, paper blanc\nde llavis, ungles, mans i il·lusió\nescriguem doncs la vida de l'amant\nTercer poema de la tercera part\nPublicat per Pep Alfonso a 4:15 Cap comentari:\nSegon poema de la tercera part\nPublicat per Pep Alfonso a 3:00 Cap comentari:\nDalt de l'arbre estan\ngrans com l'esperar\ncauen en madurar\nuna per menjar\ndos per somniar\nabans d'arribar al mar\nPrimer poema de la tercera part\nPublicat per Pep Alfonso a 16:53 Cap comentari:\ncrit de lladre.\nEl sexe és\npassió de lladre enamorat.\nSetè poema de la segona part\nPublicat per Pep Alfonso a 17:05 Cap comentari:\nParla en veu alta,\nel crit ofegat\nde la paraula sorda,\nL'erecció de la turba,\nèxtasi d'un somni badallat.\nL'amant, l'home corbata,\nnina infidel i enamorada.\nSisè poema de la segona part\nPublicat per Pep Alfonso a 10:09 Cap comentari:\nPublicat per Pep Alfonso a 10:06 Cap comentari:\nXiqueta, corre per la platja\nEnfonsa els peus nus a la terra.\nLes onades de la mar\nofegaran les petjades poc profundes.\nQue l’aigua no t’esborre el camí\nsi vols company.\nXiqueta, prem-la amb cura\na la vora de la mar no hi ha roses.\nLa rosa vermell fosc\nodia la solitud constant de la mirada.\nXiqueta, si vols company\nt’has d’aturar, arrelar a l’arena.\nLa decisió però, que no\noculte res, que l’aigua no t’esborre el camí.\nSi vols tindre company...\nel vent mai pot deixar de bufar.\nCinqué poema de la segona part\nPublicat per Pep Alfonso a 13:49 Cap comentari:\naigua i terra, dies\non el poble fa l'amor.\nMasturbació de plàstic,\nsense trucar a porta.\nQuan l'amor es fa\nal sòl, a casa.\nCos a cos humidament.\nQuart poema de la segona part\nPublicat per Pep Alfonso a 7:13 Cap comentari:\nGuanyador del concurs d'un exemplar d'Estels de paper\nFelicitats al guanyador del concurs de seguidor del Desert de la paraula. El guanyador d'un exemplar del recull poètic "Estels de paper, 21 poetes per al segle XXI" editat per Germania dins la col·lecció Mil poetes i un país ha estat "Carliste 1983".\nPublicat per Pep Alfonso a 10:46 Cap comentari:\nTant lluny de mi,\ntant dins de mi,\nsense poder dir-te...\ntan sols pensar.\nAquell dia amb la guitarra\nsobre les mans,\nles meues mans de xiquet\nque encara baveja,\nintentant acaronar en l'aire\nles teues notes.\nLa primera presència\nfos al pati de butaques.\nEt vaig agafar la ma,\ntant suau i dòcil,\ntant aprop del cos\ncom aquestes paraules\ncarnalment signades per mi.\nTercer poema de la segona part\nPublicat per Pep Alfonso a 1:49 Cap comentari:


Te'n Recordes? — Verkami\nEl dia que ens vam conèixer\nWallpapers de Te'n Recordes?\nEnviament inclòs a qualsevol part del món\nEl dia de la gelateria\nEnllaç al visionat\nEl dia del 3-5-1\nEl dia que vaig trobar al meu pare\nEnllaç a la banda sonora original\nGot reutilitzable personalitzat\nEl dia que vam marxar a París\nGuió original signat per les directores\nBust personalitzat realitzat per l'Ànnia Balcells (@anniasart)\nL’últim dia junts\nSessió fotogràfica realitzada per Irene Galindo (@galindopicss)\nEnviament inclòs a la peninsula\nTe’n Recordes? és un projecte personal creat per dues estudiants del grau de Comunicació Audiovisual a la Universitat Pompeu Fabra. Es tracta d’un curtmetratge de ficció de 20 minuts aproximadament. És una peça que vam començar a idear el setembre del 2020 amb la intenció d’endinsar-nos al món audiovisual per voluntat pròpia i sense un rerefons purament acadèmic.\nLa voluntat de crear un projecte com aquest neix de la necessitat de parlar sobre els vincles d’amistat i les relacions humanes, i com aquestes es veuen afectades pel transcurs inevitable del temps. A més, vinculat a la situació pandèmica actual, en què pensem més que mai en tot allò que no estem fent i en els anys que ens sembla que estem perdent, Te’n Recordes? posa sobre la taula el Tempus Fugit i ens convida a deixar-nos endur per les nostres emocions i a viure amb la màxima intensitat cada moment, fins i tot els aparentment més insignificants.\nÉs l'estiu de 1953. Cinc amics, asseguts a la vora la mar, recorden moments que han viscut plegats al llarg dels anys. A la mateixa platja, un avi nostàlgic i solitari seu a la sorra en silenci.\nAquest projecte és portat a terme principalment per estudiants de 2n de Comunicació Audiovisual a la Universitat Pompeu Fabra amb la intenció d'introduir-se al món audiovisual de forma externa a l'àmbit acadèmic.\nLes aportacions dels mecenes seran destinades principalment al material tècnic requerit per realitzar el curtmetratge, així com al transport, dietes i recompenses.\nLa preproducció del projecte està planejada per ser finalitzada a finals de maig, en cas d'haver recaptat els diners suficients per llogar el material requerit. Així doncs, el rodatge tindria lloc els dies 12, 13 i 14 de juny. Una vegada acabat, la postproducció començarà a principis de setembre per acabar amb el muntatge del curt a finals del mateix mes.\nRespecte a l'entrega de les recompenses als mecenes , s'estima que seran entregades entre el mes d'octubre i novembre d'aquest any.\nPer estar al corrent de les novetats referents al curtmetratge, us convidem a seguir-nos a les nostres xarxes socials:\nUEUEUEUEUEUEUEUEUEUE OS AMOOOO\nMolta força <3!!!\nmolta sort guapitonas!!!❤❤❤\nMolta sort i molts èxits !!\nMolts ànims! <3\nJoan Palomeras Anglada


Magnífic apartament a La Pineda tocant al mar, per a 6 persones. (A12)\nAquest apartament està davant de la platja i del mar, és un primer pis, amb una terrassa àmplia i frontal cap al mar, que et permet contemplar tota la platja de La Pineda. Sentiràs les onades, la brisa i l'aroma salat de la platja des del menjador, des de la cuina, des del llit, des de la dutxa ... Si vols viure intensament un estiu de platja, aquest és el teu apartament.\nAquest apartament té tres habitacions amb dos llits individuals cadascuna.\nDues de les habitacions tenen molt bones vistes directes al mar, et dormiràs amb la remor de les onades i al matí el mar serà el primer paisatge que veuràs ... Genial!\nLA CUINA I SALÓ MENJADOR\nA la sala principal hi ha una cuina americana reformada, està tot molt ben distribuït i és molt pràctic. Us podreu organitzar molt bé per preparar esmorzars, dinars i sopars.\nLa cuina té vitroceràmica, frigorífic, forn, rentadora, rentaplats, cafetera i torradora. També està ben equipada amb estris de cuinar i amb vaixella per a 6.\nEl saló és molt ampli, molt lluminós i ben distribuït. Amb sortida a la terrassa per dues grans portes de vidre, té una preciosa vista del mar. Està equipat amb una taula de menjador per a 6 persones, un sofà i una televisió de pantalla plana de bona mida.\nTERRASSA COSTAT DE LA PLATJA\nMolt àmplia, molt fresca, molt lluminosa. Si aquest apartament és una delícia, la terrassa és la cirereta. Té dues taules amb 6 cadires cadascuna: una per a menjar, jugar etc. L'altra per descansar amb més comoditat i deixar-se portar per les sensacions de sentir el mar tan a prop.\nRecentment reformat, el bany té tot el que necessita. Net, funcional, ben distribuït, amb dutxa i ventilació exterior.\nJARDÍ, AMB DUTXA DE PLATJA\nL'edifici on es troba aquest apartament té un jardí comunitari molt ben cuidat, un espai que combina zones de pas i espais de gespa i vegetació.\nA la porta d'accés a la platja, dins de la comunitat i d'ús exclusiu per als hostes dels apartaments, trobaràs una dutxa de platja.\nAPARCAMENT PRIVAT INCLÒS\nL'edifici inclou una zona d'aparcament tancat i amb el lloguer d'aquest apartament inclou una plaça d'aparcament numerada.\nMAR A PEUS I MÉS CÈNTRIC\nLa platja a menys de 60 passos, sense creuar ni tan sols un carrer, aquesta ja és un dels avantatges d'aquest pis. Però a més estaràs al centre de La Pineda, a tocar tens totes les botigues, serveis i restaurants que puguis necessitar.\nET RECOMANEM AQUEST APARTAMENT FRONTAL A LA PLATJA SI:\n- Sou un grup de 6 persones amb ganes de viure un estiu de mar i platja amb tots els sentits.\n- Busques un lloc cèntric i alhora tranquil, lluny de les zones d'oci nocturn.\nLa bona relació qualitat - ubicació - Preu: divideix el preu per setmana per a les 6 places i veuràs que per un preu molt raonable passareu unes vacances 100% de sol i platja a pocs metres de la sorra, i amb unes bones instal·lacions.\nMagnífic apartament a La Pineda tocant al mar, per a 6 persones. (A12): Què et sembla? Interessant?\nDutxes, jardí, conserge\nEquipaments comercials i mercats: Zona centre amb totes les botigues, supermercats, farmàcia, caixers automàtics, bars i cafeteries a prop.\nZones esportives: Tocant al passeig marítim de 2,5 Km, ideal per córrer i per caminar.\nZones verdes i de passeig: Hi ha dues zones verdes a menys de 200m: una amb jocs infantils i gespa, l'altra amb pins i una font que a l'estiu és molt refrescant ;-)


Desconvocada la vaga per al personal de terra d'Iberia a nivell estatal\nUGT ha desconvocat aquest dijous la vaga de treballadors de terra d'Iberia prevista per a tots els dilluns entre el 30 de setembre i el 18 de novembre després que la companyia hagi anunciat que reprèn les negociacions del XXI Conveni Col·lectiu de Terra i hagi convocat una reunió de la taula negociadora per al proper 24 de setembre.\nLa companyia i els sindicats han mantingut aquest mateix dijous una reunió de mediació en el Servei Interconfederal de Mediació i Arbitratge (SIMA), que ha tingut una durada de set hores.\nFonts d'UGT han assenyalat que la decisió de desconvocar les aturades ha estat presa després que la companyia fixés una data efectiva per reprendre les negociacions.\nUGT critica que la situació de l'empresa s'ha revertit amb "xifres rècord" de beneficis, puntualitat i volum de treball en totes les àrees "gràcies a l'esforç dels professionals", de manera que "ha arribat el moment de que aquestes millors condicions reverteixin també en ells".\nL'aerolínia va anunciar a primera hora d'aquest dijous que reprendria les negociacions fent "un exercici de responsabilitat" davant l'impacte que es vagues està causant a la "credibilitat i el futur dels negocis de handling i manteniment" i davant el "risc real pèrdues de clients", com li ha traslladat Vueling.\nL'empresa va suspendre aquest procés negociador el passat 5 de setembre a la successió de vagues "injustificades" en diferents centres de treball amb reivindicacions que estaven "sent objecte de negociació en aquest procés" i que "no poden ser negociades localment".\nIberia assenyala que la seva intenció és negociar "sota el principi de bona fe, mantenint la pau laboral" per aconseguir un acord que satisfaci als treballadors i garanteixi el futur dels seus negocis.


La suïssa Coop compra GM Food a Tortosa - Tarragona Empresarial\nLa suïssa Coop compra GM Food a Tortosa\nGM Food compta amb un centre logístic a Tortosa.\nLa cooperativa minorista suïssa Coop ha comprat per uns 230 milions d’euros el grup de distribució GM Food, fins ara propietat de la xinesa Bright Food, imposant-se a HD Covalco, distribuïdor regional català que també estava interessat en l’operació. GM Food compta amb un centre logístic a Tortosa, abans propietat de Miquel Alimentacio.\nSegons informació recollida per la revista especialitzada FOOD-RETAIL «El Diario de la Alimentación», l’arribada de Coop suposa l’establiment d’un nou distribuïdor estranger a casa nostra tot just uns dies després que el grup txec EP Corporate Group aterrés a Espanya com a soci inversor d’Eroski per prendre les regnes de Caprabo i de el negoci de la cooperativa a Balears. Es tracta, segons «El diario de la Alimentación», de tot un gegant -és la segona cadena de supermercats més gran de Suïssa per darrere de Migros-, compta amb 24.893 empleats i la facturació dels seus supermercats va arribar als 10.452.000 de francs suïssos (el franc es troba pràcticament en paritat amb l’euro).\nAra aterra a Espanya a través de GM Food, una cadena d’origen regional però amb un fort posicionament en tot el país. Per la seva banda GM Food, antiga Miquel Alimentació, té 70 punts de distribució majorista GMcash-Gros Mercat, 6 plataformes logístiques, 815 supermercats franquiciats Suma, Proxim i Spar, 20 gasolineres GMOil, prop de 2.500 treballadors i al voltant de 1.200 milions d’euros de facturació. Compta amb seus a Burgos, Font de Pedra (Màlaga), Enginy (Las Palmas de Gran Canària), Montcada i Reixac (Barcelona), Tortosa (Tarragona), Torrejón d’Ardoz (Madrid) i Vilamalla (Girona).


El Centre Cultural de Calaf durà el nom d'una activista republicana - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Centre Cultural de Calaf durà el nom d'una activista republicana\nEls grups polítics voten per unanimitat reconèixer la figura de Carmen Arroyo i Maroto\nredacció-e.b. calaf 25.02.2021 | 00:04\nImatge del ple telemàtic de Calaf aj calaf\nImatge del ple telemàtic de Calaf\nEl nou espai social i cultural de Calaf, que inclourà la biblioteca, durà el nom de Carmen Arrojo i Maroto. Els regidors de l'Ajuntament de Calaf van estar d'acord en el darrer ple en reconèixer la figura de l'activista republicana, que durant una època de la seva vida va ser mestra de literatura i francès a Calaf. Carmen Arrojo va néixer a Madrid el 1928 i va morir-hi el 2017. El nom va sorgir d'una proposta realitzada en el procés obert amb la ciutadania.\nEn la mateixa sessió també es portava a votació l'aprovació del projecte de l'Espai Social i Cultural i en aquest punt, tot i que també es va aprovar, la discrepància entre els grups polítics va emergir. El centre ha tingut un plantejament polèmic per la manca d'acord amb els impulsors de la biblioteca que hi havia a Calaf, situada a l'Institut, i amb un ús compartit entre la població i el centre educatiu.\nLa caiguda d'ingressos al sector de l'hostaleria és tres vegades superior a la mitjana espanyola.\nCrema la sitja d'una fusteria a Callús.\nAmisol vol fer del Solsonès un espai amb oci per a totes les persones.\nVa votar en contra del projecte el GiC i es va abstenir Junts x Cat. L'aprovació del seu reglament de funcionament, tampoc va comptar amb el suport de l'oposició - hi va haver tres vots en contra. Entre d'altres motius, van manifestar no estar d'acord amb el plantejament d'aquest nou espai per les gestions i manca d'entesa amb l'Institut per l'antiga biblioteca.\nAjuts al sector empresarial\nEn la mateixa sessió es van aprovar per unanimitat les bases d'uns ajuts de 22.859 euros amb l'objectiu de col·laborar amb la despesa que suposa la implementació de mesures higièniques de prevenció, protecció i seguretat per a la tornada a l'activitat econòmica amb la nova situació a empreses i serveis del municipi.\nTambé es van debatre i aprovar van ser tres modificacions de crèdit amb motiu de la rebuda de diverses subvencions, uns ajuts al sector empresarial i de serveis per implementar mesures anti Covid-19, l'expedient per licitar el contracte d'obres de la futura planta de neteja de nitrats, l'ordenança per la implantació del porta a porta i el suport al Casino de Calaf per optar a la Creu de Sant Jordi.\nI, per últim, en aquest ple també es portava a votació l'aprovació de l'expedient per licitar el contracte d'obres de construcció de la Planta de neteja de nitrats, un cop aprovat definitivament el seu projecte que ha estat en exposició pública durant el període legal establert. El GiC i JxCat van mostrar dubtes pel que fa al cost de manteniment de la planta, encara que la construcció estigui 100% subvencionada. L'alcalde va detallar que el cost de manteniment serà de 0,15 euros/m?3;, molt més barat que l'aigua d'Amfesta, que ara és de 0,55 euros/m?3; i que el que es preveu qu costi la Llosa del Cavall entre 0,70 euros i 0,75 euros m?3;. Finalment, es va aprovar amb 8 vots a favor, l'abstenció de JxCat i 1 vot en contra del GiC.


Macbett - TNC - Teatre Nacional de Catalunya - Teatre Barcelona\nDes de: 24 de març de 2022\nFins: 24 d'abril de 2022\nA Macbett, Ionesco despulla el poder i els seus mecanismes a través de l’humor, l’exageració i la paradoxa. A escena actors com Anna Alarcon, Pep Ambrós, Laia Alsina, Joan Carreras o Jordi Martínez estaran dirigits per Ramon Simó.\nEl Macbett de Ionesco converteix el Macbeth de Shakespeare en un relat còmic d’ambició, corrupció, covardia i excés, tot creant una farsa tràgica que porta la follia humana als seus extrems més salvatges. La confirmació dels innegables impulsos destructors d’una humanitat que es mou per l’enveja, la gelosia i la convicció que només qui té poder pot arribar a ser lliure.\nParaules del director\nMacbett és una farsa tràgica que Ionesco va escriure el 1972 inspirada en la tragèdia elisabethiana, en l’Ubú rei d’Alfred Jarry i en les opinions de Jan Kott. Deia Kott que Shakespeare volia explicar en la seva obra que el poder absolut corromp necessàriament i que tot poder té alguna cosa de criminal. Però Shakespeare potser encara pensava en la possibilitat d’una versió honesta del poder. Per a Ionesco, com per a Jarry, això del poder bo és una falòrnia. Tots dos despullen el poder arrencant-li la màscara de la bondat i estripant-li la disfressa de la justícia.\nAmb Macbett, Ionesco ens fa riure de la nostra pròpia brutalitat, absurda i intranscendent, però que reparteix dolor com qui dona les gràcies. En un text brillant, ple de troballes formals i textuals, de ritme trepidant i farcit de sorpreses, ens adverteix que el totalitarisme sempre està a punt per tornar si no es vigila de prop aquells que exerceixen el poder (i els seus gossos) perquè, mal que ens costi de reconèixer, qualsevol polític porta a la butxaca la llavor de la tirania.\nMARç Dijous 24 19:00h\nMARç Divendres 25 19:00h\nMARç Dissabte 26 19:00h\nMARç Diumenge 27 18:00h\nMARç Dimecres 30 19:00h\nMARç Dijous 31 19:00h\nABRIL Divendres 1 19:00h


Hotel Kamal Regency Bhopal Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOpposite platform No 1 Main Railway Station Road Bhopal 462010, Estació de Tren de Bhopal, Bhopal, Índia, 462010 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hotel Kamal Regency?\nBarri Estació de Tren de Bhopal Estació de Tren de Bhopal\nMés informació sobre Hotel Kamal Regency\nConstruit a l'any 2006, Hotel Kamal Regency és un extra de distinció per a Bhopal i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. El centre de la ciutat és només a 1.0 Km i l'aeroport és només a 60 minuts. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Jama Masjid, Gohar Mahal, Moti Masjid.\nA Hotel Kamal Regency, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nHotel Kamal Regency té 27 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, armari amb clau, mirall, sabatilles, tovalloles. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Kamal Regency.


LES TRISTES RECANCES. TOEWS, MIRIAM. 9788494677526 Librería Nollegiu\nL'Elf i la Yoli són dues germanes intel·ligents i ben avingudes. L'Elfrieda és una pianista de renom mundial, encantadora, rica i feliçment casada: vol morir.\nLa Yolandi està divorciada, li costa arribar a fi de mes amb el sou que guanya i se'n va al llit amb els homes equivocats mentre mira de trobar el veritable amor: vol desesperadament mantenir la seva germana gran amb vida.\nPerò l'últim intent de suïcidi de l'Elf és un xoc: és a tres setmanes de l'inici de la seva esperada gira internacional. Podrà recuperar la salut a temps?\nA mesura que la situació es torna cada vegada més complicada, la Yoli s'enfronta a la decisió més esfereïdora de la seva vida.\n«La novel·la que ha escrit tan exquisidament que en voldreu assaborir cada paraula, és com si se l'hagués arrencada del cor.» Sunday Times\n] una novel·la inquietant, tremendament emotiva, molt ben escrita i profundament humana [...]. Toews és una alquimista literària que aconsegueix reunir l'alegria i l'angoixa i mostrar-nos la humanitat dels seus personatges, ha escrit una obra d'una profunditat sorprenent. Llegir-la és una experiència inoblidable.»\nJURAT DEL ROGER WRITER'S LITERARY AWARD 2014.


La Fundació Nacional del Son d'Estats Units (NSF, en les seves sigles en anglès) ha publicat els indicadors clau per a una bona qualitat del son que, entre altres qüestions, aconsellen no trigar més de mitja hora a agafar el son des que un es va al llit a la nit.\nIdentifiquen l'interruptor que indica que és l'hora d'anar-se a dormir\nCada vegada són més els dispositius mòbils, ja siguin 'smartphones' o 'wereables', que entre altres qüestions interpreten els patrons de son de l'usuari per determinar si un ha dormit millor o pitjor, donades les conseqüències que té per a la qualitat de vida.\nPer a això, aquesta organització ha detallat en un informe publicat a la revista 'Sleep Health' quins han de ser els determinants clau per tenir una bona qualitat del son, entre els que defensen la necessitat que almenys el 85 per cent del temps que un passa al llit sigui dormint.\nAixí mateix, també aconsellen dormir-se en 30 minuts o menys, no despertar-se més d'una vegada a la nit i que aquest moment de vigília no superi els 20 minuts.\nEl probema és que hi ha molts ciutadans que no compleixen amb aquests paràmetres a les nits, segons reconeix la NSF en virtut dels resultats d'un recent estudi que va revelar que fins al 27 per cent triga més de 30 minuts de mitjana en quedar-se adormit per les nits.\nLes seves recomanacions serviran per establir nous indicadors perquè els nous dispositius tecnològics quantifiquin de forma més precisa la qualitat del son i els seus usuaris puguin modificar hàbits per dormir millor.\n"Fins ara hem definit el somni pels seus resultats negatius, incloent la insatisfacció per no haver dormit prou, que ha estat útil per identificar patologies subjacents. Però això no és tota la història, i ara anem en el bon camí per definir la qualitat del son en termes positius ", segons ha reconegut Maurici Ohayon, director del Centre de Recerca d'Epidemiologia del son de Stanford (Estats Units).\nFundació Nacional del Son d'Estats Units


Acusen Quezada de voler cobrar la recompensa per Gabriel - Diari de Girona\nAcusen Quezada de voler cobrar la recompensa per Gabriel\nLa mare del nen demana un pacte d'Estat que prohibeixi emetre continguts relatius a com va morir el menor\nLa Guàrdia Civil considera que Ana Julia Quezada, única acusada per la mort de Gabriel Cruz, va voler cobrar la recompensa que els pares del nen oferien després de la seva desaparició, segons va declarar el comandant Montero de la Unitat Central operativa (UCO). «Sembla una persona a qui li agradaven els diners» i, a més de l'assassinat de l'infant, «no sabem si buscava cobrar uns diners. És macabre però sembla que per aquí anava la cosa», va explicar el comandant davant el jurat popular que enjudicia l'acusada, en una jornada en què després de múltiples renúncies, van declarar en qualitat de testimonis-pèrits 14 guàrdies civils.\n«Va ser una investigació molt dura perquè buscàvem un nen viu, no es va plantejar com un homicidi. Si hagués estat així, no s'haurien emprat tantíssims recursos com en aquesta investigació», va afegir el comandant, que en aquell moment estava a càrrec de la Secció d'Homicidis, Segrestos i Extorsions de la UCO. Després d'afirmar que «poques investigacions» com la recerca de Gabriel Cruz han tingut tants recursos, el comandant va assenyalar durant la quarta sessió del judici que van ser dies «molt intensos» i amb torns de «gairebé 24 hores».\nPer part seva, Patricia Ramírez, la mare de Gabriel, va sol·licitar que s'«actuï urgentment en l'adopció d'un pacte d'Estat que prohibeixi expressament emetre els continguts relatius a com va morir» el seu petit i «què li van fer». Ramírez considera que s'està «desobeint de manera clara i expressa totes les recomanacions que s'han fet per evitar aquest circ mediàtic».


De Suïssa estant » 2009 » gener\nComentaris tancats a Ens voldrien insensibles\nPer acabar, un petit exemple no transcendent però si molt significatiu. El cantó de Glarus, un dels més petits de Suïssa ha decidit la fusió dels seus 25 municipis en només 3, per tal d’augmentar l’eficiència administrativa i millorar les infraestructures en interès general. El cantó és realment petit ( 685 km2, la meitat del Bages per exemple) i amb pocs habitants (uns 38’000 dels que 20% són estrangers). La decisió ha estat referendada dues vegades a les urnes per una majoria molt clara.\nComentaris tancats a De vegueries i municipis\nComentaris tancats a Correm-hi tots que això s’acaba !\nComentaris tancats a Estem narcotitzats\nComentaris tancats a L’ecologia i els tomàquets\nComentaris tancats a El fenomen Andreotti\nComentaris tancats a Càrrecs politics rendibles\nDonaré les dades quasi telegràficament, per fer al final alguns comentaris\n– L’any 2008 a Suïssa s’han produït 100 milions de quilos de llet en excés.\n– Les grans centrals lleteres tenen 3000 tones ( 3 milions de quilos) de mantega i 8000 tones (8 milions de quilos) de llet en pols als seus magatzems, sense sortida previsible\n– El preu en el mercat mundial per una tona de llet en pols ha passat de uns 4000 Euros (Agost 2007) a 1600 Euros (Desembre 2008).\n– A la UE un quilo de mantega industrial costa de mitjana 2,35 Euros. A Suïssa el preu és de 7,20 Euros (!) cosa que fa impossible l’exportació.\nComentaris tancats a Ens hem tornat bojos!\nComentaris tancats a El Minaret polèmic\n– L’atur entre suïssos és del 2,1 % i entre estrangers del 6,1%\n– Per nacionalitats, els alemanys tenen un 3% d’aturats, els francesos un 4,6%, els italians 3,8%, els austríacs 2,9 % i els procedents de l’antiga Iugoslàvia un 7,5% entre moltes altres nacionalitats.\nComentaris tancats a Qui pot aturar l’atur?


Cafè literari: “La nostra patria és Tsàrskoie selo”\n“La nostra patria és Tsàrskoie selo”\nXerrada sobre el Liceu imperial Tsàrskoie selo i els seus cèlebres alumnes\nEl 19 d'octubre a Rússia se celebra el Dia del Liceu Imperial Tsàrskoe selo.\nDedicarem a aquest lloc, veritablement únic i simbòlic per a la literatura russa, el nostre Cafè literari que tindrà lloc online el 23 d'octubre a les 18 h al Saló Verd de la Casa de Rússia.\nTsàrskoe selo és un centre primordial de la cultura russa. Tant sols cal esmentar que l'antologia poètica de Tsàrskoe selo publicada el 2016 inclou 505 poemes de 174 poetes diferents, i que és realment impressionant el nombre d'escriptors, pintors, compositors, que hi van viure.\nEls noms de molts d'ells estan associats per sempre més al el Liceu Imperial.\nAquest centre educatiu privilegiat fou inaugurar per ordre de l'emperador Aleksàndr I el 1811.\nEntre els seus primers - i els més il·lustres alumnes - estava Aleksandr Puixkin, qui va anomenar Tsàrskoe selo "pàtria de la seva ànima" i li va dedicar múltiples versos. Allà va passar sis anys i mig feliços i tranquils. Precisament allà el jove poeta va recitar els seus propis versos Memòries del Tsarskoe Selo davant el vell Gavriïl Derjavin, un poeta célebre i clàssic de l'època.\nFormaven part del seu curs de Puixkin un grup de joves especialment dotats i destacats. Molts dels seus noms fan part de la història del país i del pensament rus: Anton Délvig, Fiódor Matiuixkin, Modest Korf, Ivan Puixin, Wilhelm Kukhelbecker, Vladímir Volkhovski ... Tota la vida Puixkin va tenir en gran estima als seus companys liceistes i va sentir una connexió molt forta amb ells, i cuidant sempre curosament aquesta amistat.\n“El món sencer és terra estranya per a nosaltres;\nLa nostra pàtria és Tsarskoe Selo”, va escriure el gran poeta rus l'any 1825.\nVa ser al Liceu Imperial on Aleksandr Puixkin va conèixer a aquells que més tard es van convertir en els seus amics més íntims, amb el suport dels quals sempre va poder comptar, i els que el van acompanyar fins i tot en els moments més durs i turbulents de la vida.\n¡A la trobada al nostre Cafè literari el 23 d'octubre recordarem molts dels noms oblidats i parlarem sobre els sorprenents i tràgics destins dels poetes del Liceu Imperial!\nDegut a les noves normes de seguretat l'esdeveniment es farà online. Us demanem disculpes per les molèsties.\nL’esdeveniment es farà en castellà.


Mentors i mentores, una xicoteta gran ajuda per a alumnes nouvinguts | infouniversitat\nMentors i mentores, una xicoteta gran ajuda per a alumnes nouvinguts\nPosted by Redacció on 3 octubre 2013 in Sense categoria · 0 Comments\nAndrea Salas, Hilda Galdamess, Luisa Juan i Dídac Delcan, de la Facultat de Filosofia i Ciències de l’Educació, són mentores i mentor dins del programa Entreiguals.\nREDACCIÓ. L’accés a la Universitat o a una nova universitat comporta un canvi personal i vital important per a l’estudiantat. Els primers dies tot pot ser complex: les tutories, els horaris, els serveis a què es pot optar i la seua ubicació, on preguntar cada cosa, el professorat… Per a solucionar aquest dèficit inicial, la Universitat de València ofereix el programa Entreiguals, on més de quatre-cents alumnes voluntaris, els mentors i les mentores, ajuden l’estudiantat de nou ingrés i incoming.\n“Vaig un poc perduda a principi de curs, la veritat. El que més em costa és moure’m en l’Aula Virtual, saber on estan les aules, com trobar-les i els professors”, diu Aida Verdejo, estudianta d’Educació Social a la Facultat de Filosofia i Ciències de l’Educació, de primer curs i mentoritzada per Luisa Juan, estudianta de tercer de la mateixa titulació i amb vint-i-sis alumnes al seu càrrec. “El més important és que et coneguen i sàpien que tenen un igual en qui poden confiar, perquè la comunicació no siga només amb el professorat. Som més prompte personal d’acompanyament”, diu la mentora. Marina Bertomeu, de primer d’Educació Social, destaca: “Estem començant. El programa és per ajudar-nos en els dubtes que tenim”, mentre que Desireé Pertusa, també de primer, il·lustra la situació: “Vaig perduda en tot. No sé on estan les coses. He recorregut a Luisa”, apunta.\nAndrea Salas, Luisa Juan i Dídac Delcan en l’interior de la seua facultat.\nAquesta iniciativa, el programa de mentoria Entreiguals, és el tercer curs consecutiu que s’aplica, si bé és la segona edició, ja que el curs 2011-2012 va ser una activitat pilot en huit facultats. És una tasca voluntariat en la faceta tant de mentor com de mentoritzat, i té com a objectiu facilitar la incorporació d’estudiants de nou ingrés i acompanyar la integració dels estudiants incoming. Els mentors i mentores, en coordinació amb el professorat tutor del seu centre, desenvolupen les accions previstes per a promoure una integració acadèmica, personal i social dels nous estudiants tant en el seu centre com en el conjunt de la Universitat.\nL’acció és promoguda per la Delegació per als Estudiants de la Universitat de València i desenvolupada pel Servei d’Infomació i Dinamització (SeDI). Ocupa enguany 406 mentors, dels quals 278 treballen només amb alumnes de primer curs i 128 són per a alumnes Erasmus. En el programa participen 15 facultats, totes amb les dues modalitats, i les més nombroses quant a participants són, segons dades del SeDI, Economia (85), Dret (45), Física (40) i Medicina i Odontologia (38).\n“L’objectiu de ser mentor és la participació. Constituir una Universitat més participativa, on la gent es relacione, parle entre ella, dialogue. Nosaltres aconsellem des de la nostra experiència”, diu Dídac Delcan, alumne de segon d’Educació Social i mentor d’estudiants Erasmus. “Quan començàrem, nosaltres estàvem molt nerviosos i necessitàvem un punt d’ajuda”.\nLes alumnes mentoritzades Aida Verdejo, Desireé Pertusa i Marina Bertomeu, amb Andrea Salas, Hilda Galdamess, Luisa Juan i Dídac Delcan.\nAquest estudiant espera que la mentoria, a banda de complir els seus objectius més formals, a ell li servisca per a practicar idiomes a través d’alguna activitat de tàndem, atés que parla anglés i vol començar amb l’italià. El seu grup, Erasmus de diversos cursos, inclou persones de Taiwan, Bèlgica, Alemanya, Portugal, Eslovàquia, França… La qual cosa també li ofereix la possibilitat de fer amistat amb persones d’aquelles zones i viatjar per a conéixer de primera mà la cultura d’altres països.\nAndrea Salas, estudianta de tercer de Pedagogia i mentora per a alumnes de nou ingrés, explica els motius per a ser-ho: “Em pareix una bona iniciativa per ajudar a situar-se a la Universitat gent que ve de formació professional o batxillerat. Crec que l’objectiu és que les persones se senten més segures”. En aquest sentit, vol contribuir a “evitar que alguna persona puga deixar els estudis per sentir-se sola o no tindre recolzament”.\nLes tasques a realitzar amb l’alumnat mentoritzat estan regulades en el programa amb tot un seguit de recursos per a mentors i mentores, i en cada centre. La Guia de Recursos i Serveis de la Universitat de València, amb dades sobre activitats que poden interessar l’estudiantat de nou ingrés o Erasmus, ofereix informació com ara els campus i les extensions, espais virtuals, mobilitat, allotjament, cultura, voluntariat, o diversos espais de la Universitat. Aquestes són les ferramentes per atendre les consultes de l’estudiantat de nou ingrés.\nQuedades i correu electrònic\nCorreus electrònics, reunions, cafés… Tot serveix per tal de mantindre el contacte entre mentors i mentoritzats. En el cas dels Erasmus, segons Delcan, “férem una quedada, ens presentàrem, férem unes dinàmiques de treball amb profes, mentors, mostràrem els punts més importants de la facultat. També hem creat un grup de correus electrònics i una llista de Facebook”.\nPel que fa a la participació de l’alumnat de nou ingrés o incoming, és variable. En el cas de Luisa Juan, una majoria dels seus mentoritzats. Hilda Galdamess és estudianta de tercer d’Educació Social amb vint-i-cinc alumnes, dels quals fins ara han participat uns quinze. Dins de la seua filosofia d’ajudar, com calga, les quedades per a café són una ferramenta útil. “Jo quan vaig entrar en primer em trobava molt a soles. I quan eres més major, més adult, més encara. I jo no vull que ni joves, ni majors, tinguen eixa sensació”.\nAls mentors i mentores la participació en el programa Entreiguals se’ls reconeix amb sis crèdits de lliure elecció, per a llicenciatures i diplomatures, o amb tres crèdits dels previstos per participació en activitats universitàries en els graus. Entre altres, han de seguir un pla de formació de setze hores, i activitats com ara contactar amb els estudiants assignats i realitzar un mínim d’encontres individuals i conjunts per a facilitar la informació bàsica; o participar en activitats guiades a espais universitaris.\nPer a conéixer el programa de mentors i mentores amb més detall, feu clic ací: mentors.blogs.uv.es.\nPrevious Post El videojoc, una indústria que mou milions Article següent La vinyeta de la setmana. Oltra Volta


Al·lèrgia als àcars de la pols - TDB Actualitat\nEVA REMOLINA / AMIC – 13/11/2021\nEls àcars són petits artròpodes dels quals existeixen més de 30.000 espècies conegudes, sent els més populars els de la pols domèstica. Els àcars solen proliferar a la tardor i habiten sobretot en catifes, edredons, mantes, cortines i qualsevol altre objecte que pugui acumular pols.\nEls principals símptomes d’aquesta mena d’al·lèrgia són els esternuts, l’asma, el degoteig nasal o les reaccions en la pell. Els àcars no poden eliminar-se per complet perquè formen part del nostre hàbitat, però sí que podem controlar el seu número i també i potser el més efectiu: minimitzar la nostra exposició al risc.\nPer a evitar-ho en la mesura en què podem, hi ha alguns hàbits que podem seguir:\n– Passar l’aspirador en comptes d’escombrar\n– Canviar els llençols un cop per setmana\n– Aspirar els sofàs i cadires (així com la tapisseria del cotxe) puntualment.\n– Evitar l’ús de catifes.\n– Ventilar la casa diàriament\n– Utilitzar matalassos d’escuma o làtex, i cobrir-los amb una funda especial antiàcars\n– Protegir-se amb una màscara quan es netegi la pols\nNo existeix un tractament específic per a l’al·lèrgia a aquests àcars. Els medicaments que existeixen van orientats a alleujar simplement els seus símptomes. Existeix això sí la Immunoteràpia per a Al·lergògens, que és un tractament que pot durar entre tres i cinc anys depenent de la persona i que sol ser bastant efectiu, disminuint la simptomatologia i millorant la qualitat de vida.


El Consorci de la Ribera s’interessa per l’Escorxador de Sueca per a la Compra Pública d’Innovació – RiberaTV\nL’Ajuntament de Sueca ha celebrat una reunió amb l’àrea d’energia del Consorci de la Ribera per estudiar la possibilitat de Compra Pública d’Innovació (CPI) com a ferramenta per a millorar l’eficiència energètica d’edificis públics de municipis de xicoteta i mitja grandària, com ho és Sueca. En esta primera fase, el Consorci, com a agent territorial encarregat de la promoció de l’estalvi d’energia i de les energies renovables a la Ribera, ha sigut l’encarregat de posar en coneixement l’existència d’este projecte anomenat BUILDING CPI i ha proposat a l’Ajuntament l’edifici de l’Escorxador Municipal per les seues condicions i les seues necessitats després d’un estudi.\nEl consistori va començar, el febrer de l’any passat, els treballs de transformació de l’Escorxador Municipal. En la primera de les intervencions s’ha rehabilitat un dels mòduls que s’ha destinat a unitat de respir per a l’Associació de Familiars de Persones amb Alzheimer, i el projecte, en què l’Ajuntament invertirà vora mig milió d’euros provinents de les ajudes del SOM de la Diputació de València i dels fons municipals, preveu la creació d’un centre de dia de majors. És per este motiu, que el Consorci s’ha interessat en este edifici de Sueca, ja que està en procés de rehabilitació i amb la Compra Pública d’Innovació es podran millorar les activitats que es desenvolupen en este emblemàtic espai, mitjançant la incorporació de béns o serveis innovadors. La proposta de projecte per a l’escorxador permetrà caracteritzar i analitzar energèticament l’edifici i definir les necessitats, identificar les solucions i/o productes innovadors a l’espai proposat i llançar un procediment de CPI enfocat a la reducció del consum d’energia i emissions de CO2 en un edifici municipal.\nEn esta primera reunió per presentar el projecte a l’Ajuntament, a més del Consorci de la Ribera, també han participat altres agents implicats. Entre ells ha estat un grup de I+D+i de la Universitat Politècnica de València, que s’encarrega de la vigilància tecnològica i realitza el suport tecnològic en l’àrea dels materials dirigits a les aplicacions d’eficiència energètica en edificis i gestió de residus; i a més, experts en CPI i EE (TECNALIA) com a tècnics de la divisió de construcció sostenible i assistència en la metodologia de desenvolupament de la CPI i 3EPSILON SOLUTION en la realització de l’auditoria energètica inicial.\nL’Agència Valenciana per la Innovació (AVI) per tal de promoure este tipus de procediment realitza una convocatòria per a concedir ajudes per al CPI en la qual el Consorci és l’encarregat de posar-se en contacte amb els municipis de la Ribera per valorar entre les propostes que es plantegen quina seria la més idònia per poder dur a terme este projecte, valorant la intenció de l’Ajuntament respecte a la renovació de l’edifici, la manera d’execució, l’existència de consignació pressupostària per a dur-lo endavant i les subvencions per a la seua execució, entre altres factors.\nDes de l’Ajuntament s’ha valorat molt positivament esta proposta que ajudarà a contribuir al desenvolupament intel·ligent i innovador de la ciutat, modernitzant els serveis públics amb la tecnologia més nova i de millor qualitat, en una aposta ferma per l’impuls a la innovació.\nHores d’ara, el consistori està treballant en la valoració d’esta proposta i en l’estudi d’un possible projecte per poder participar en les pròximes convocatòries.\nEl Consorci de la Ribera s’interessa per l’Escorxador de Sueca per a la Compra Pública d’Innovació added by Ribera Televisió on 3 gener, 2019


UCEV - La Confederació de Cooperatives reivindica el cooperativisme com a alternativa idònia per al canvi de model econòmic que propugna el nou govern autonòmic\nLa Confederació de Cooperatives reivindica el cooperativisme com a alternativa idònia per al canvi de model econòmic que propugna el nou govern autonòmic\nEmili Villaescusa: "Les cooperatives són empreses democràtiques que promouen organitzacions igualitàries"\n"Les cooperatives som pioneres de la igualtat. L'entenem com un element indispensable per reforçar actituds cíviques de respecte i solidaritat, com una arma per lluitar contra qualsevol classe d'exclusió", ha declarat el president de la Confederació de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, Emili Villaescusa, en l'acte organitzat per la Confederació a Alacant per commemorar el 93è Dia Mundial del Cooperativisme.\nL'acte, que ha pres com a fil conductor el lema triat enguany per l'Aliança Cooperativa Internacional (ACI), "Tria cooperativa, tria igualtat". Durant la celebració s'ha posat en valor la gran capacitat de les cooperatives per fomentar en l'àmbit econòmic i empresarial la igualtat d'oportunitats de tot tipus de col·lectius i, en general, destacar que els valors del cooperativisme fan de les cooperatives un model d'empresa que dóna resposta a la cohesió i la inserció social.\nUn model igualitari i democràtic, compromès amb l'ocupació estable i de qualitat\nDurant l'acte, també ha quedat clar el compromís de les cooperatives per les necessitats del territori i per generar ocupació estable i de qualitat. Amb 2.547 cooperatives que generen 77.280 llocs de treball directes i un volum de negoci de més de 18.760 milions d'euros, la Valenciana és la tercera comunitat en nombre de cooperatives i d'ocupació de tot l'Estat. Destaca especialment el fet que el 84,20% dels llocs de treball en les cooperatives de la Comunitat Valenciana són indefinits, arribant a xifres superiors al 97% en alguns sectors.\nAquest compromís també s'ha mantingut durant els anys de crisi. No en va, en el període 2007-2014 la destrucció d'ocupació ha estat més de 6,5 punts inferior a la del conjunt de l'economia. En aquest sentit, des de l'inici de la crisi, 64.942 persones es van incorporar com a socis a cooperatives, constituint 7.579 noves cooperatives en tota Espanya. A la Comunitat Valenciana s'han creat 764 noves cooperatives en aquest període, que han generat 3.138 llocs de treball.\nLes dones ocupen gairebé la meitat dels llocs de treball a les cooperatives, xifra que arriba al 75% en alguns sectors d'activitat. Així mateix, el capital humà d'aquest tipus d'empreses és majoritàriament jove, ja que gairebé el 50% dels seus treballadors és menor de 40 anys. A més, el seu model associatiu i cooperatiu resulta especialment adequat per afavorir la integració de col•lectius de difícil inserció laboral.\nEl cooperativisme, element fonamental del canvi de model econòmic\nA partir d'aquestes xifres i tenint en compte que un milió i mig de persones a la Comunitat Valenciana formen part d'alguna cooperativa, Emili Villaescusa ha reivindicat que "el cooperativisme és l'alternativa idònia per al canvi de model econòmic que propugna el nou Govern Autonòmic ".\nEl president de la Confederació ha mostrat en la seua intervenció la seua confiança que la voluntat política del nou Consell es traduirà pompte en fets concrets i ha expressat el seu desig de participar del diàleg social de la Comunitat "amb veu pròpia junt a la resta d'agents socials" amb la ferma voluntat de "que s'eliminen barreres administratives per constituir noves cooperatives, que s'atenguen les nostres especificitats en el desenvolupament de polítiques públiques, que es prioritze el cooperativisme com a model d'èxit en l'emprenedoria col·lectiva, i que es pose en marxa el Pla d'Impuls i Extensió del Cooperativisme, que va ser aprovat per unanimitat en l'anterior legislatura per tots els grups polítics".\nHomenatge a tres cooperatives\nDurant aquesta jornada, la Confederació de Cooperatives ha homenatjat a les cooperatives alacantines Íntegra Asesores, de treball; Albafruits, agroalimentària; i Caixa Rural Central d'Oriola, de crèdit, per la seua trajectòria empresarial i per la seua contribució a la generació d'ocupació, riquesa i arrelament al territori en els seus respectius àmbits d'activitat.\nINTEGRA ASESORS COOP. V. Cooperativa de treball associat de Villena que, des de fa més de vint anys, desenvolupa una intensa tasca promotora del cooperativisme en el seu territori, més enllà de la seua activitat d'assessorament a empreses, que ha donat com a resultat una gran implantació d'aquest model en la zona.\nDesenvolupa la seua vocació empresarial solidària amb mesures molt concretes, que s'articulen al voltant de dos principis elementals: la Responsabilitat Social Empresarial i la Intercooperació. La cooperativa va obtenir el 2011 el 1r Premi a la Conciliació de la Vida Familiar, Laboral i Personal, concedit per l'Ajuntament de Villena. El seu reglament de règim interior és tot un exemple en aquest objectiu: la meitat de la plantilla està integrada per dones i dos dels cinc membres del consell rector també ho són.\nForma part del grup de socis d' "INTEGRATS PEL TREBALL", un Centre Especial d'Ocupació que procura treball a malalts mentals i discapacitats físics a què aquesta cooperativa dóna garantia jurídica i financera.\nRecentment, ha estat impulsora de Becoop, un projecte local de networking cooperatiu que aposta per reforçar la identitat i competitivitat de les cooperatives.\nALBAFRUITS. És una cooperativa agroalimentària que, en poc més d'una dècada, s'ha convertit en una marca de futur amb gran penetració en mercats emergents, compromesa amb la integració en estructures de segon grau, i que combina encertadament la singularitat dels seus productes amb la qualitat i seguretat alimentàries. Tot això amb un rigorós respecte pels valors, la tradició i el paisatge de l'entorn de Albatera.\nEn tan sols quinze anys, la cooperativa ha passat dels tres milions de quilos comercialitzats a l'any 2000 als dotze milions de la darrera campanya. I la seua xifra de negoci supera àmpliament els sis milions d'euros anuals. Actualment, Albafruits està formada per 230 socis, dels quals més del 50% són dones. La seua plantilla, amb prop del 70% de personal femení, la conformen més de 80 persones. És la major empresa d'Albatera i proporciona suport econòmic a més de 300 famílies.\nAlbafruits i el 100% dels seus socis posseeixen la certificació Global GAP, que ofereix la màxima qualitat i seguretat alimentària, combinant la innovació amb la tradició en la manipulació i envasat dels seus productes, el que permet portar els sabors de la Mediterrània al cada vegada més atractiu mercat gastronòmic.\nCAIXA RURAL CENTRAL D'ORIHUELA. És la major caixa rural amb seu a la Comunitat Valenciana, constituïda fa 70 anys i amb gairebé un segle d'experiència, és una entitat genuïnament local, fortament arrelada a la comarca del Baix Segura del Segura, que serveix a les mateixes persones amb qui conviu i que, en un entorn cada vegada més competitiu i exigent, ha sabut donar una resposta coherent als reptes de la indústria financera, recolzant-se en l'eficiència, l'esperit crític i l'afany de superació.\nMés del 40% dels habitants d'Orihuela són socis d'aquesta cooperativa de crèdit, que té un important nombre d'oficines a la localitat, si bé la zona d'influència de Caixa Rural Central s'estén entre Alacant i Múrcia: des del Campello fins a Yecla o Cartagena es distribueixen els seus més de 70 oficines. La cooperativa no ha tancat ni una sola oficina a aquests anys de crisi.\nL'esforç de Caixa Rural Central per la defensa dels seus valors impregna també als seus més de 250 treballadors, gairebé la meitat 45% dones. El nombre de clients supera els 130.000 i ha estat capaç de trobar l'equilibri entre la banca de proximitat -tradicional entre les caixes rurals- i la banca electrònica.\nAl llarg de la seua història, aquesta Caixa Rural ha dut a terme una ingent obra social: donació d'ambulàncies; col·laboracions amb Creu Roja, Càritas, Manos Unidas, Red Madre, Banc d'Aliments, Comerç Just i altres ONG; ajudes a associacions locals de diversa índole; suport a l'esport i les festes locals, entre altres iniciatives.