QUIOSC: febrero 2013\nI aquest desig de fidelitat als orígens em porta a fer esment que fa ja prou temps que és absolutament peremptori procedir a admetre —i potenciar— les indicacions geogràfiques "en cascada", del tipus Priorat > Porrera > la Garranxa > Vinya de la Tena o també Empordà > Serra de l'Albera > Cantallops > Vinya de S'Alou —per posar dos exemples, una mica aleatoris.\nMoviments per modificar la regulació dels escumosos de la DO Penedès\nEls elaboradors d’escumosos emparats per la DO penedès es van reunir la setmana passada amb la voluntat de debatre “cap on volem tirar”. Afirma Sergi Colet “el que volem és fer un vi escumós (que s'ha de batejar) d'alta qualitat, on les normes de joc siguin molt estrictes, i així els grans volums (de baixos preus) no puguin accedir a jugar aquesta lliga”. Entre els punts que es van tocar a la reunió destaca la voluntat de “fer canviar el reglament del vins escumosos Penedès”. Es vol passar d’una criança mínima de 12 mesos (el cava són 9 mesos) a 15 mesos o sigui, tots els vins escumosos Penedès seran, com a mínim, Reserva). Els escumosos emparats per la DO Penedès no poden ser Gran Reserva, ja que aquesta qualificació va quedar blindada per la DO Cava. No obstant això, segons es confirma des del Consell Regulador de la DO Penedès, es vol buscar un nom identificador per als escumosos amb més llarga criança de la DO Penedès.\nTambé es vol posar anyada a totes les ampolles, posar data de desgorjament a totes les ampolles. També es pretén que sigui la primera DO d'escumosos del món on tots els escumosos produïts siguin ecològics. S’és conscient, no obstant això, que cal un temps de tres anys d’adaptació dels productors que estan en procés de conversió. A la reunió hi van assistir, també, representants de cellers elaboradors de cava com ara Huguet de Can Feixes o Gramona. Sergi Colet no té dubtes que el procés que han iniciat “no te marxa enrera”.\nPer la seva banda, el director del Consell Regulador de la DO Penedès, Francesc Olivella, ha manifestat en declaracions fetes a aquest bloc que els canvis que s’estan estudiant, la reforma del reglament i el plec de condicions, podrien posar-se en marxa en un període de mig any.\nEl Bar à Vins de la Fàbrica Moritz ((Ronda Sant Antoni, 41, de Barcelona) posa en marxa el pròxim dilluns Rendez-vous. Seran “unes trobades informals” on es podran tastar gratuïtament els vins que el convidat de cada setmana hagi seleccionat, conversar-hi en un entorn distès i compartir punts de vista amb d'altres companys del sector. Al final de cada sessió es sortejarà una ampolla magnum signada pel convidat de cada setmana entre tots els assistents. Comencen el dilluns 4 de Febrer amb la parella Sara Perez i René Barbier fill. Ayala els defineix com “actors principals en el naixement d'una nova generació de viticultors i elaboradors arrelats al territori. La Sara dirigeix Clos Martinet, en René Clos Mogador i junts el projecte comú Venus La Universal". Les properes sessions seran amb Tomàs Cusiné (11.02), Ramon Pardas (18.02) i Telmo Rodríguez (25.02). No cal reserva.\nMés idees novedoses\nFreixenet proposa tastos virtuals\nDijous 31 primer tast\nEl proper dijous a les 20 h Freixenet procedirà a través de la seva web a la transmissió en directe d'un tast virtual dirigit pel seu director tècnic Josep Buján.\nEl tast està pensat per qualsevol tipus de nivell dels participants. Aquests, s'hauran de fer amb les ampolles de cava, que en aquesta primera edició seran el Cuvée DS 2007 i el Malvasia 2001. La durada prevista de l'esdeveniment és d'una hora i els participants podran envia les seves preguntes a socialmedia@freixenet.es\nRecordem que tastos virtuals, d'una manera més lúdica, ja se'n havien fet en el programa "En clau de vi". Celebrem aquesta nova iniciativa.\nCreativitat al poder. Com ens plau de veure cada dia noves idees\nEt regalo una vinya a la DOQ Priorat. Celler Devinssi\nDe fet, la finca per la qual comencen els primers apadrinaments té la seva història peculiar. És un coster vell de samsó que ja té una edat de més de 80 anys. Havia viscut uns quants anys d’abandonament quan vaig iniciar a treballar-hi, per tant el primer que tocava fer és recuperar-la. Era una aposta per la qualitat de la vinya vella, cosa que al final et retorna la cura que li fas. Els vells ceps tenen arrels molt profundes i saben aguantar molt bé en aquest clima dur i calorós del Priorat. De fet, totes les nostres finques participen en l’apadrinament.\nAl 2000 va ser la el començament d’aquest camí. Volíem oferir els nostres vins DOQ Priorat i visites al celler amb una altra perspectiva. En moltes cultures el vi acompanya els moments d’alegria, de celebració entre familiars i amics. És un aliment que s’associa amb el plaer i emocions positives. Per tant, resulta que és un regal molt adequat. Per tant, l’apadrinament de vinyes és un regal, però no és simplement vi. Té un valor afegit.\nPer exemple, inclou un missatge mensual que li enviem al padrí o padrina amb una foto actualitzada de la finca i li expliquem els canvis que han viscut les plantes. Que si s’han podat, si s’han adobat, que si s’apropa la verema... Les notícies del celler, tot el que està relacionat amb el turisme del vi. Per descomptat, el regal inclou una visita a la vinya per a dues persones.\nÉs a dir, els padrins reben un regal que és una caixa de vi + un newsletter + una visita al celler...?\nSí, una visita al celler i a la vinya. Òbviament, quan venen aquí volen visitar la finca, es fan fotos amb les plantes apadrinades...\nEn funció dels vins que componen el regal. Per tant, tenen preus diferents. La fórmula A, per exemple, inclou una ampolla de “Rocapoll”, el vi de la vila de Gratallops que prové precisament de la finca vella recuperada, i cinc ampolles d’“Il·lia”, amb el qual vaig començar el projecte del Celler Devinssi al 2000.\nVam començar pel mercat de proximitat, aquí a Catalunya i després ens van arribar persones de molts llocs d’Europa: Alemanya, França, Bèlgica, Rússia... El club es va ampliant. Per tant, aquest projecte s’anirà desenvolupant. Tinc moltes idees en aquest sentit. En el fons crec que tant la creativitat humana com el potencial d’una zona vitivinícola tan exclusiva com és el Priorat són vitals per poder arribar al comprador final.\nRibera del Duero, millor regió vitivinícola del món, segons Wine Star Award\nLa Ribera del Duero ha estat guardonada amb el premi Wine Star Award com a Millor Regió Vinícola de l'any 2012. Un premi que atorga Wine Enthusiast Magazine i al que optaven també en aquesta edició Napa Valley (EUA), Capi Winelands (Sud-àfrica), Valle de Walla Walla (EUA) i Valle del Loira (França).\nRibera del Duero ha rebut el suport del jurat d'aquests prestigiosos premis, considerat els Oscar del món del vi, que conformen editors, crítics i periodistes vinculats a aquesta revista, capdavantera en informació enológica. Aquests experts destaquen de la Denominació d'Origen la seva “històrica i tradicional manera d'extreure la major expressió del raïm Tempranillo” i reconeixen les grans possibilitats dels vins ribereños als mercats internacionals i la projecció que ha aconseguit la regió.\nEl sensacional Lafou. Els Amelers 2011, del projecte a la Terra Alta de Roqueta Origen Comercial que dirigeix Ramon Roqueta, s’ha endut l’única gran medalla d’or, pel que fa als vins catalans i i de l'estat espanyol, de la primera edició del Concurs International Grenaches du Monde. Aquesta garnatxa blanca és un vi rodó, fruitós (préssec i albercoc), floral, amb greix i volum, amb profunditat.\nNoves iniciatives enoturístiques\nLes Caves Vilarnau de Sant Sadurní d’Anoia (Espiells) ofereixen, el pròxim 3 de febrer, poder conèixer de la mà del seu viticultor com fer la poda a les vinyes. En acabar la visita, es podrà gaudir d'un complert esmorzar de calçotada i cava. S’ofereix una visita al celler i un tast de tres dels seus caves amb un petit maridatge. També s’ofereix un esmorzar complet de calçots amb butifarra feta amb vergues de chardonnay acabades de podar, cava i cafè.\nNeix Priorat Enoturisme per promoure l’oferta turística comarcal.\nJa s’hi han associat una trentena d’empreses, entre les quals hi ha allotjaments, cellers, restaurants i fins i tot agències de viatgesAquesta iniciativa (privada al 100%) arriba justament quan es compleixen 25 anys de l’obertura de la primera casa rural que hi va haver a la comarca.\nLa iniciativa d’agrupar sota un únic paraigua tots aquells agents que, al Priorat, impulsen l’enoturisme i el turisme rural ha partit dels allotjaments rurals, fins ara constituïts en l’Associació de Petits Hotels i Cases Rurals del Priorat.\nLLISTA D’EMPRESES ASSOCIADES: CAL TORNER, EL BROGIT, CELLER EL MASROIG, PORTAL DEL PRIORAT, SANGENÍS I VAQUÉ, VINICOLA DEL PRIORAT, MAS DEL SALIN, CAL PORXO, BUIL & GINÉ, BURGOS PORTA, MAS D’EN GREGORI, TORRES, EL CAIRAT, HOTEL SPORT, MAS TRUCAFORT, MOLÍ MIRÓ CUBELLS, CELLER DE CAPÇANES, POPULETUS, CAL PORRERÀ, CAL LLOP, MAS FIGUERES, MAS ARDÈVOL, CAL GIRALT, CAL COMPTE, HOTELET ELS PÀMPOLS, CA LA LOLA, CA L’ALEIXA, CELLER COOPERATIU DE FALSET, CAN PEIRÍ, APARTAMENTS TURÍSTICIS BARONIA\nL’acord de Govern d’autorització a fer prospeccions no regula el procediment que s’ha de seguir per fer-les en les finques privades, encara que sí queda recollit en la llei d’expropiació forçosa. Aquesta, que data del 1954, estableix que el propietari ha de permetre que es realitzin els treballs però s’ha d’haver tramitat prèviament el procediment d’ocupació temporal. D’altra banda, la llei 18/2001 d’Orientació agrària contempla que el Departament d’Agricultura ha d’emetre un informe vinculant i previ sobre els efectes que els projectes poden ocasionar en el funcionament normal de l’activitat de les explotacions agràries que puguin resultar afectades.\nGrans Muralles 2009 es reforça amb una gran varietat autòctona, la recuperada Querol\nEl projecte de recerca per recuperar varietats ancestrals va començar l'any 1980, quan un viticultor va contactar amb Torres per notificar la troballa, entre els seus ceps, d'una varietat que no aconseguia identificar. Es tractava de la garró, que, després de sobreviure miraculosament a la filoxera, “va poder adaptar-se a les condicions climàtiques actuals i fins i tot va arribar a tenir un potencial enològic diferencial amb el qual elaborar vins únics.” Va ser el punt de partida “d'un dels capítols més apassionants de la història de Torres”, un projecte en marxa que els ha portat a rastrejar i a recuperar 32 varietats de raïm oblidades, de les quals tan sol vuit han estat registrades per posseir un bon potencial enològic.\nLa nova varietat es va trobar al setembre de 1998 en el terme municipal de Querol, poble del que ha rebut el seu nom. Aquest descobriment ha permès recuperar una varietat única que presenta un índex de polifenols totals (IPT) d'entre 100 i 120m, tenint en compte que l'índex normal està entre 65 i 85 IPT. Això fa que la Querol es trobi a la franja superior del grup de varietats amb major poder antioxidant. D'altra banda, la seva flor no és hermafrodita com passa en la majoria de ceps vinífers, sinó femenina. Aquesta característica es reflecteix en la menor grandària dels seus grans de raïm i en les seves qualitats organolèptiques. Els vins elaborats a partir del raïm Querol són, segons Torres, intensos i fruiters en la seva joventut i, amb el temps en ampolla, presenten notes de llorer i fruita confitada. En boca resulten concentrats, amplis i amb molt nervi. Jo, que he tingut la sort de tastar aquesta varietat en diverses ocasions i anyades, en puc donar fe.\nEl programa de recuperació de varietats ancestrals dissenyat per Torres es caracteritza per “una metodologia rigorosa, l'ús de tècniques innovadores i l'esforç d'un gran equip d'experts. Passen molts anys fins que s'han completat amb èxit les 5 fases del programa: Cerca de varietats; identificació i categorització; valoració del potencial enològico; sanejament i reproducció de la planta i, finalment, adaptació al camp”·\nUn article sense desperdici de Jaume Aguadé\nEntrega de la II Beca Covides\nDimecres 23 de gener a les 16 h, a la Sala de Graus de la Facultat d'Enologia de la URV, tindrà lloc l'acte en el qual es farà públic el nom del guanyador/a de la II Beca Covides (2012-13). Aquesta beca premia amb una dotació de 1.800 € el millor estudiant del Màster d'Enologia de la Universitat Rovira i Virgili per cursar un quadrimestre a la Facultat d’Enologia de la Universitat Bordeaux-Segalen de Burdeus (França). COVIDES i la URV organitzen en conjunt aquesta beca, després de la signatura del conveni de col·laboració el 27 de setembre de 2011, amb l´objectiu de fomentar l´intercanvi d´informació i el desenvolupament d´activitats referentes a la recerca i el desenvolupament de la producció dels vins i caves catalans.\nA les 16.15 h. tindrà lloc la conferència: "Saccharomyces yeast and hybrids in enology: molecular typing, ecology and biotechnological potentials", a càrrec d'Isabelle Masneuf de la Universitat de Burdeus.\nEspanya sofreix sequeres cada vegada més intenses i perllongades\nLes sequeres que sofreix l'estat espanyol són cada vegada més intenses i llargues, segons revela una investigació de el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC). El treball, que ha estat publicat en la revista Hydrology and Earth System Sciences, ha analitzat l'evolució dels dèficits hídrics en la Península Ibèrica entre 1945 i 2005.\nDe les 187 conques de drenatge peninsulars estudiades, les sequeres més intenses i de major durada (catalogades per sobre dels cinc anys), es concentren en el centre i sud peninsular: Tajo, Xúquer, Guadiana i Guadalquivir. En aquesta zona, la seva durada màxima s'ha incrementat des dels 15 mesos de dèficit hídric continuat (en les primeres dècades de l'estudi) fins als més de 60 mesos de durada registrats durant el gran episodi sec de la dècada dels anys 90.\nPer la seva banda, les conques del Duero i del Segura, són les úniques que han experimentat un lleuger descens en la intensitat i durada de les sequeres que sofreixen.\nL'investigador de l'Institut Pirinenc del CSIC Sergio Vicente, que ha dirigit l'estudi, considera que “la cada vegada més recurrent successió d'episodis de sequera en la Península Ibèrica pot resultar en una major vulnerabilitat de la societat davant aquest risc natural”.\nCodorníu tanca Masia Bach\nEl celler, que es trasllada a Raimat i Sant Sadurní d’Anoia, obté una facturació de 20,5 milions\nCom ja va fer anteriorment amb Rondell, el Grup Codorniu ha decidit tancar ara el seu històric celler Masia Bach i traslladar la seva producció, les seves marques i plantilla al seu celler de la DO Costers del Segre, Raimat, i a les caves de Sant Sadurní d’Anoia. S’al·leguen raons de “eficiència econòmica”, i no es descarta la possibilitat que acabin venent les instal·lacions i vinyes. Apunten que actualment s’està “a l’espera de decidir el futur” d’aquest celler-mansió d’estil noucentista. El tancament es va anunciar dilluns passat a la vintena de treballadors d’aquest celler de Sant Esteve Sesrovires (Baix Llobregat), que ja en l’última verema no van entrar raïm negre. Des de Codorniu s’afirma que, malgrat el tancament, es mantindran els contractes amb els viticultors que venien proveint-los.\nEl celler va facturar en l’últim any fiscal, 2011/2012, un total de 20,5 milions d’euros, amb una quota del mercat espanyol del 1,5% en vins amb DO (un 3,4% a Catalunya) i del 5,6% en caves. La major part dels vins i caves de Bach es venen en el mercat nacional, principalment a Catalunya i en el canal d’alimentació. Només un 4% de la seva producció s’exporta, principalment a Alemanya, Regne Unit i Bèlgica. Els seus vins es comercialitzen emparats per les denominacions d’origen Penedès i Catalunya. Compten amb una desena de referències entre vins i caves.\nEl celler-mansió de Bach va començar a erigir-se en 1918. L’obra es va realitzar sota la direcció de l’arquitecte Josep María Sala, qui abans d’iniciar la construcció va recórrer les principals zones de producció vinícola d’Itàlia i França per buscar models en què reflectir-se. La història de Bach es remunta, no obstant això, a 1915, quan els germans Pere i Ramón Bach i Escopet es van traslladar a Sant Esteve Sesrovires des de Barcelona i van adquirir la finca Ca Estrada, els antecedents de la qual daten del segle XVIII. Gràcies als beneficis obtinguts amb el comerç del cotó, els germans Bach van invertir en la posada en marxa d’un celler. A poc a poc van adquirir noves finques, fins a sumar una extensió de 365 hectàrees. Originàriament la seva cava ja tenia 95 metres de longitud. Després de l’adquisició de Bach per part del Grup Codorniu, en 1975, es van realitzar diverses ampliacions i remodelacions que van donar la seva forma actual al celler situat en la carretera de Martorell a Capellades. En 1988, l’arquitecte Domingo Triay va projectar una nova sala d’embotellat i expedició, i en el 2001 es va construir una sala de bótes.\nAquesta no és una bona notícia ni pel sector, ni per l'enoturisme, ja que suposa posar el cadenat a una joia noucentista.\nEl Parc Tecnològic del Vi (VITEC) ha rebut una subvenció de 451.000 euros del programa INNPACTO 2012 del Ministeri d’Economia i Competitivitat, per dur a terme un projecte de recerca pioner a l’Estat que permetrà elaborar, obtenir i comercialitzar vins lliures de diòxid de sofre (VINNOSO2). El projecte s’impulsa amb Bodegas Roda (La Rioja), Adegas Valmiñor (Rías Baixas) i Agrovin S.A. el principal fabricant i distribuïdor de productes enològics de l’estat. En total, el projecte ha rebut un finançament superior als 2.000.000 d’euros.\nEs tracta del desenvolupament d'un itinerari enològic –el conjunt d'operacions del procés d'elaboració del vi- mitjançant l'aplicació de tecnologies disponibles en el sector agroalimentari i dels coneixements que ja existeixen en el sector vitivinícola. Aquesta recerca, que comença ara i culminarà el 2015, ha de permetre reduir o eliminar el diòxid de sofre del vi, garantir la seva qualitat sensorial, la seva estabilitat microbiològica i evitar l'oxidació química dels vins, entre d'altres.\nEs tracta d'eliminar l'addició de sulfits i mantenir la qualitat del producte per evitar els efectes negatius dels sulfits. Per aconseguir-ho, s'avalua la funció del diòxid de sofre en les fases de vinificació, emmagatzematge i embotellat i proposa productes i procediments alternatius.\nActualment es troben al mercat alguns vins sense diòxid de sofre (sulfit) afegit, principalment procedents de l'anomenada viticultura i enologia biodinàmica, centrada en el calendari astronòmic i en l'elaboració de preparats vegetals i minerals. A data d'avui, però, pràcticament no existeixen vins elaborats de manera convencional que no afegeixin diòxid de sofre en el procés d'elaboració, ja que és el millor producte actualment disponible per preservar la qualitat del producte, davant de problemes microbiològics o d'oxidació. La culminació del projecte implicarà obtenir i comercialitzar un nou producte no existent actualment al mercat, un vi negre de Tempranillo i un vi blanc d'Albarinyo lliures de sulfits, per respondre a les necessitats d'un mercat cada vegada més exigent en qüestions relacionades amb la salut i el benestar.\nL'anhídrid sulfurós, o diòxid de sofre, antioxidant I-220 o SO2, es genera naturalment en el procés de fermentació alcohòlica per part dels llevats, i a més, és l'additiu més utilitzat en el procés vinificació. Inhibeix el creixement dels microorganismes i protegeix al vi d'oxidacions químiques i enzimàtiques. A més, el sofre protegeix les aromes, elimina el caràcter pla dels vins i evita els canvis de color del vi.\nNo obstant això, el diòxid de sofre presenta alguns efectes negatius. Si s'excedeix la dosi de 20 mg/l, comença a ser perceptible a nivell olfactiu, deixant una desagradable olor a sofre en el vi. Però el principal problema és que el diòxid de sofre pot arribar a produir reaccions al·lèrgiques en algunes persones. Per aquest motiu és obligatori declarar en l'etiquetatge la presència de diòxid de sofre mitjançant l'expressió "conté sulfits". Actualment, però, no hi ha un producte alternatiu al diòxid de sofre en l'elaboració convencional de vins. Per aquest motiu, la cerca d'alternatives que permetin la disminució o eliminació del diòxid de sofre és una de les prioritats per molts cellers i investigadors i governs.\nEl finançament per desenvolupar aquest projecte els propers tres anys prové del programa INNPACTO, que convoca el Ministeri d'Economia i Competitivitat, un programa que dóna suport a projectes orientats a fomentar i finançar la cooperació entre empreses i organismes d'investigació en línies de R+D+i que siguin competitives.\nEl resveratrol que hi ha al vi elimina fins un 97% de les cèl·lules tumorals del càncer de pròstata\nInvestigadors de la Universitat de Missouri han descobert que el compost present al vi negre, el resveratrol, podria ser clau per eliminar el càncer de pròstata, tot facilitant el tractament amb radiació, augmentant les possibilitats d'una recuperació completa dels diferents tumors, inclosos els més agressius.\nEn aquets estudi es va introduir aquest componen en les cèl·lules tumorals, tot descobrint que fins un 97% d'aquestes cèl·lues havien mort.\nEn anteriors estudis, s'havia assenyalat que el resveratrol provoca qe les cèl·lules tumorals siguin més sensibles a la quimioteràpia i l'objectiu d'aquesta investigació era descobrir si tenia el mateix efecte que la radioteràpia.\nEl descobriment d'aquesta investigació ha estat que l'ús del resveratrol pot reduir a la meitat la tassa dels tumors a l'intestí, prevenint així l'aparició del càncer.\nLa professora Karen Brown, de la Universitat de Leicester del Regne Unit i autora de l'estudi, va comentar que una vegada obtinguts aquests resultats, s'havia de seguir investigant com actua el resveratrol en les cèl·lules humanes.\nAquest estudi es va presentar a la conferència internacional Resveratrol 2012, en la qual es van exposar els avançaments més recents d'aquest component.\nEls resultats van ser publicats a Journal of Cancer Andrology & Science i Fivin ho ha fet públic.\nTast amb l’Asociacion Monégasque de la Sommellerie\nUna vintena de sommeliers i xefs de reconeguts i exclusius restaurants i hotels de Mònaco van participar el passat dimecres en un tast de vins de la DO Montsant a les instal·lacions del Parc Tecnològic del Vi de Falset, VITEC.\nUn per un, els cellers Mas d’en Canonge, Baronia del Montsant, Comunica, Orto Vins i Alfredo Arribas van anar presentant els seus vins, amb acurades referències a les varietats, sòls, elaboracions i criances, davant d’aquests integrants de l’Asociacion Monégasque de la Sommellerie.\nEl tast d’ahir s’inclou en el “wine tour” que aquests participants de l’Asociacion Monégasque de la Sommellerie estan fent per la comarca del Priorat, de la mà de l’empresa Vinos Ibéricos & Luxibérica. La seva estada a la comarca també els ha permès ja visitar alguns cellers de la DO Montsant\nEntra en vigor el Reglament 432/2012 sobre declaracions autoritzades de propietats saludables dels aliments\nConsumir olis d'oliva diàriament té beneficis per a la salut\nEl passat 14 de desembre va entrar el vigor el Reglament Europeu 432/2012 de 16 de maig pel qual s'estableix una llista de declaracions autoritzades de propietats saludables dels aliments diferents de les relatives a la reducció del risc de malaltia i al desenvolupament i la salut dels nens. Una veritable fita que, segons assenyala Interprofessional de l'Oli d'Oliva Español, tracta de donar resposta a una pregunta que amb freqüència es plantegen els consumidors: Què hi ha de debò quan es publicitan suposades virtuts saludables dels aliments?\nDes del 14 de desembre, tan sols es podran publicitar aquestes virtuts i indicar-les en l'etiquetatge si apareixen en el llistat d'al·legacions que recull aquest Reglament.\nLa Comissió Europea ha optat per no recollir en el Reglament aliments concrets (excepte en casos molt concrets) per centrar-se tan sols en els compostos actius presents en ells. Així trobem vitamines, minerals, àcids grassos, etc.\nNo ha estat diferent en el cas dels olis d'oliva. El Reglament reconeix fins a tres al·legacions que es podran utilitzar en la comunicació comercial del producte, en atenció a les virtuts saludables de tres elements presents en la seva composició:\n1. La substitució de greixos saturats per greixos insaturats en la dieta contribueix a mantenir nivells de normals de colesterol sanguini. L'àcid oleic és un greix insaturat. Però per entendre realment quins efectes concrets té l'àcid oleic hem recorregut a un expert investigador en la matèria, José López Miranda. “Avui dia hi ha un fet que és irrebatible i és que l'ésser humà ha de consumir la mínima quantitat de greixos saturats possibles (presents fonamentalment en els aliments d'origen animal), la mínima. Si interpretem bé aquesta al·legació, la qual cosa ens està dient és: substitueixin vostès els greixos saturats per altres greixos insaturats. Ho hem de fer a força de substitució amb olis rics en àcid oleic. L'àcid oleic és un component fonamental dels olis d'oliva (entre el 55% el 83% de la seva composició d'àcids grassos).\n2. Els polifenoles de l'oli d'oliva contribueixen a la protecció dels lípids de la sang enfront del dany oxidatiu. “El que ve a dir aquesta al·legació és que l'oli d'oliva té uns components minoritaris, fonamentalment compostos fenòlics, que protegeixen a la partícula LDL de l'oxidació. No s'induiria el dipòsit d'aquesta partícula de colesterol en les nostres artèries que és el que fa que es produeixi l'arteriosclerosis, el substrat sobre el qual es desenvolupen totes les malalties cardiovasculars”. El Reglament aclareix que els efectes beneficis s'aconsegueixen a partir d'una dosi diària de 20 grams d'oli d'oliva verge.\n3. La vitamina I contribueix a la protecció de les cèl·lules enfront del dany oxidatiu. “Avui dia sabem que un altre dels compostos naturals que és extraordinàriament ric en vitamina I és l'oli d'oliva i per tant també protegeix del dany oxidatiu, no només de les partícules LDL (colesterol “dolent”) sinó també de la pròpia cèl·lula protegint la deterioració de l'endoteli, tot el que és la paret vascular.\nFa gairebé 60 anys que els científics van encunyar el terme Dieta Mediterrània, una forma de menjar saludable sempre lligada als olis d'oliva. Al llarg d'aquestes sis dècades equips d'investigadors de tot el món han anat desentranyant els efectes concrets sobre la salut i els mecanismes que els fan possibles. “El model d'alimentació mediterrània, ric en oli d'oliva, primer, millora el perfil lipoproteic; segon, redueix les xifres de tensió arterial; tercer, redueix el fenomen d'inflamació vascular; quart, millora la disfunció de les nostres artèries, del nostre endoteli; cinquè, redueix l'oxidació; sisè, millora paràmetres d'oxidació en general; millora el risc de desenvolupar diabetis i síndrome metabòlica, millora la malaltia metabòlica. És a dir, té un ampli ventall d'efectes saludables, que ens fan que els metges hàgim d'optar per ell, com un dels models més saludables que existeixen”, afirma José López Miranda.\nEls secrets del vi en el palmell de la mà\nSón múltiples les aplicacions per a mòbils intel·ligents que ensenyen i aclareixen conceptes enològics\nMalgrat la crisi, els espanyols som els europeus que més gastem en telèfons intel·ligents. Segons l'informe anual de Telefónica, 6 milions d'internautes estan permanentment connectats a la xarxa gràcies a un mòbil.\nEn aquest terbolí tecnològic són moltes les aplicacions que poden fer la vida una mica més fàcil pel que fa a la gastronomia i l’enologia. Fer les primeres passes enològiques està en el palmell de la mà, gràcies a la gran varietat d'aplicacions (gratis i de pagament) disponibles en les diferents plataformes mòbils. La informació és poder i les aplicacions relacionades amb el món del vi ajuden a gaudir de l'acompanyament d'un bon vi i a perdre-li la por a la matèria enològica.\nL'aplicació Vinos y Bodegas de España, fa un recorregut per tots aquests vins que poden trobar-se al nostre país. A més, el seu motor de cerca permet filtrar per tipus de vi, nom de celler i regió. La Guia Repsol Vinos destaca per ser una guia offline, de manera que pot consultar-se sense necessitat d'estar connectat a Internet. En el seu directori, es guarden un total d'1.450 vins i 655 cellers de tota Espanya. Aquells que la descarreguin podran trobar una fitxa individualitzada de cada vi amb tast, qualificació, origen i preu. També es pot instal·lar la Guia de Vinos Gourmets, que compta amb 5.000 vins registrats, però crida l'atenció pel seu catàleg de tendes i el seu calendari de festes relacionades amb el vi més importants del nostre país.\nPels menys entesos, Hello Vino és la solució. Es tracta d'una aplicació per Iphone i Android que recomana vins depenent dels gustos personals o del menjar que es vagi a prendre, també reconeix les etiquetes del vi per mitjà d'una fotografia per mostrar una valoració. Perquè el preu no ho és tot, l’app Vinos y Añadas Mundial recull informació sobre la qualitat de les collites segons l'any i la DO. A més, traspassa fronteres i no només es queda a Espanya, sino que també recull cellers i denominacions d'Austràlia, Amèrica del Nord o Sud-àfrica. Una vegada el coneixement del vi és més o menys ampli, es necessita una forma de classificació, en Mis Vinos poden guardar-se llistats de favorits amb tots els detalls del vi escollit (foto, tipus de raïm, preu, DO, celler, etc.) per convertir el mòbil en una llibreta personal de vins. Si els dubtes sorgeixen a casa, a l'hora de servir-ho i una vegada s'ha escollit l'ampolla, amb Vino Mobile resulta senzill calcular quant de temps ha d'estar l'ampolla refredant-se.\nEl desconeixement sobre el vi ja no és una excusa si es té com aliat un mòbil intel·ligent.\nCupatges prepara una edició especial per al número 50\nCupatges arriba al número 50, i amb motiu d'aquest fet està preparant un número especial.\nLa idea és publicar un reportatge que repassi aquesta última dècada de vida de Cupatges, tot relacionant-los amb aquells fets més destacats que han tingut lloc dins el sector. I ho volen fer amb la col·laboració de tots aquells que al llarg d'aquest període han estat al seu costat i han seguit ben d'aprop les seves passes.\nPer això demanen als cellers que esmentin en dues línies alguna fita important que hi hagi esdevingut durant aquesta darrera dècada i que hagi estat representativa dins el sector.\nHomogeneïtzar el mesurament en l'assaig de la força d'extracció del tap de suro\nLa investigació, promoguda per Cork, es fonamentarà en la millora i manteniment dels estàndards de qualitat d'aquest tancament.\nLa iniciativa Cork, agrupació de patronals i institucions del sector surer espanyol, promou l'assaig de força d'extracció (força necessària per extreure un tap d'una ampolla) liderat i presentat per l'Icsuro, una de les seves institucions adherides. Tot i que el conjunt de l'assaig està normalitzat, el seu mesurament, part essencial de l'anàlisi de la força d'extracció, és diferent en funció del país on es realitza.\nLa creixent globalització del mercat del vi fa més necessari que mai consensuar un mateix mètode de mesurament per a tots els mercats. En aquest context, l'Icsuro està desenvolupant el primer exercici comparatiu a nivell internacional de l'assaig de força d'extracció per a vins tranquils.\nActualment, els països participants en l'assaig són França, Portugal, Xile i Espanya, i els organismes que participen del projecte abasten tant a cellers, com a empreses sureres, laboratoris i centres d'investigació públics i privats.\nLa indústria del surocompta amb innovadors processos per aconseguir que el seu producte arribi al consumidor en condicions excel·lents. En aquest sentit, el paràmetre de la força d'extracció és crític, i per al seu control s'han de tenir en compte diversos factors contemplats en el protocol internacional desenvolupat per l'Icsuro.\nEl portaveu de la iniciativa, Manel Pretel, explica “El transport de les ampolles, els canvis de temperatura, el moviment en general, fa que les condicions del vi i del tap variïn. El tap viatja de la fàbrica al celler, i del celler, ja tapat, a tothom. Per això, el canvi de condicions ambientals pot afectar al tractament superficial del tap, que és el que li dóna la força d'extracció adequada”. L'objectiu d'aquest assaig col·lectiu pretén estandarditzar els paràmetres de mesura d'extracció i proporcionar així una eina a tots els laboratoris participants per assegurar la qualitat hegemònica dels resultats obtinguts.\nEls exercicis internacionals de comparació són fonamentals per mantenir i demostrar la competència tècnica dels laboratoris. Segons Manel Pretel, la necessitat de confiança constant en l'acompliment dels laboratoris no només és essencial per al laboratori i els seus clients sinó també per les altres parts interessades, com les autoritats reguladores o d'acreditació de laboratoris.\nEls productes acabats estan subjectes a un exhaustiu test de laboratori que abasta les següents àrees: anàlisi visual, el control del grau d'humitat, les dimensions (espessor i diàmetre), el control d'oxidant residual, l'anàlisi d'anisoles extraïbles (TCA), l'anàlisi microbiològica, la capil·laritat, l'anàlisi d'estanqueïtat, l'elasticitat/recuperació dimensional, la força d'extracció dels taps de suro, i l'anàlisi sensorial.\nEn aquest sentit, el sector surer s'ha acte-imposat un sistema de bones pràctiques taperas: el Systecode, que garanteix que tot el procés de fabricació d'un tap de suro s'ajusti a unes regles imposades per tècnics i experts independents que van a confirmar les condicions òptimes de fabricació del producte. La certificació Systecode s'atorga mitjançant auditorias anuals per part d'un organisme extern, que certifica la qualitat del producte així com la qualitat en el procés.\nVII jornades gastronòmiques del vi d'Alella\n66 restaurants participen a les VII jornades gastronòmiques del vi d'Alella\nDurant tot el mes de març, del dia 1 al 31, s’organitzaran les VIII Jornades Gastronòmiques del vi DO Alella, que aglutina els municipis partíceps d’aquesta denominació d’orígen com Alella, Cabrils Masnou, Premià de Mar o tiana entre molts d’altres. Seixanta-sis restaurants de divuit municipis del Maresme i el Vallès Oriental ofereixen durant tot el mes de març les seves propostes culinàries harmonitzades amb vins de la DO Alella.\nDesprés que l’any passat el Consorci DO Alella prengués el relleu de l’organització de l’esdeveniment, l’edició d’enguany es presenta com la més important. L’objectiu de les Jornades és contribuir que els ciutadans prenguin consciència d’aquest territori. Més informació: www.doalella.cat.\nVidirecte.cat. Nova botiga digital de venda de vi català\nRecentment s’ha posat en marxa la botiga digital de venda de vi català Vidirecte.cat. Els seus promotors, que han anunciat una próxima presentació pública, afirmen que “més enllà de la vessant comercial, la botiga disposa d'un espai de notícies i aviat d'agenda on donarem cabuda a les informacions que, d'acord amb la filosofia del portal, promoguin els diferents agents que formen part del sector del vi, la gastronomia, el moviment slow, etc.” Afegeixen que “d'aquesta manera, contribuïrem a divulgar també la cultura del vi”. Envien les comandes directament a casa dels clients de forma gratuïta, i afirmen que guarden l’estoc climatitzat, “en les millors condicions”. Entre les ofertes que fan a la botiga, productes que anuncien que es poden comprar directament a l'elaborador, destaquen el que anomenen vins de proximitat, de quilòmetre zero. S'hi inclouen productes elaborats a partir de vinya pròpia i d’altres amb vins aliens a l’elaborador. També diuen que ofereixen "productes especials a preu d'oferta", i un sumiller dóna consells per maridar plats. Ofereixen tant vins i caves com cerveses i licors. Ara, això sí, la comanda mínima és de 30 euros.\n2/2/2013 VinsdeCatalunya.orgEl Consell Regulador d...\n2/2/2013Moviments per modificar la regulació dels ...\n2/2/2013Sara Pérez i René Barbier estrenen dilluns...\n29/1/2013Més idees novedosesFreixenet proposa tast...\n28/1/2013Creativitat al poder. Com ens plau de veu...\n28/1/2013Ribera del Duero, millor regió vitiviníco...\n27/1/2013Una gran medalla d'or, tres medalla d'or ...\n24/1/2013Noves iniciatives enoturístiquesVi-FRANCP...\n24/1/2013Neix Priorat Enoturisme per promoure l’of...\n24/1/2013Vi-FRANCUP, contra l'agressió del frackin...\n23/1/2013Vi-FRANCGrans Muralles 2009 es reforça am...\n22/1/2013vinsdecatalunya.orgUn article sense despe...\n22/1/2013Entrega de la II Beca CovidesCupatges.cat...\n21/1/2013Espanya sofreix sequeres cada vegada més ...\n21/1/2013Codorníu tanca Masia BachVi-FRANC El cell...\n18/1/2013VITECVITEC lidera la recerca d’ un projec...\n18/1/2013CupatgesContra el càncer, vi negreEl resv...\n18/1/2013DO MontsantTast amb l’Asociacion Monégasq...\n17/1/2013Entra en vigor el Reglament 432/2012 sobr...\n16/1/2013El PeriódicoEls secrets del vi en el palm...\n16/1/2013Cupatges prepara una edició especial per ...\n16/1/2013InterempresasHomogeneïtzar el mesurament ...\n16/1/2013Capgros.comVII jornades gastronòmiques de...\n15/1/2013Vi-FRANCVidirecte.cat. Nova botiga digita...\n14/1/2013Vi-FRANCEl Penedès treu pit per dos estud...


Sistema de vol automàtic (Airbus A340)\nTags: velocitat mode funciatildesup\nEl sistema de vol automàtic o FMGES (Flight Management, Guidance and Invelope System) proporciona prediccions de temps de vol, quilometratge, velocitat, perfils econòmics i altitud, reduint la càrrega de treball en les cabines actuals. De la mateixa manera, millora l'eficiència i elimina moltes operacions que se solien fer per part dels pilots de forma rutinària.\nDurant la preparació de cabina, el pilot insereix una ruta planejada d'origen a destinació a través del seu MCDU (Multifunction Control and Display Unit). La ruta inclou la sortida estàndard, punts intermedis en ruta, aproximació, arribada, frustrada i ruta alternativa, tot agafat de la base de dades de NAV. El sistema genera els perfils verticals i laterals òptims per al vol i prediu el progrés al llarg de tot el vol. En cas de fallada del FMGEC, el sistema dorment agafaria les regnes sense major trastorn.\nEl pilot pot canviar qualsevol paràmetre com la velocitat, rumb, velocitat vertical etc. i el FMGES guiarà l'avió a l'instant o objectiu que s'hagi introduït manualment. Aquest tipus de guiat controlat pel pilot es coneix com seleccionat o selected, mentre que si és el mateix avió qui està encarregat del mateix, es coneix com gestionat o managed.\nEls computadors de l'AFS (Acte Flight System) comprenen:\nDos FMGEC (Flight Management Guidance and Envelope Computer), i unitats de gestió:\nUna FCU (Flight Control Unit),\nTres MCDU (Multipurpose Control & Display Unit).\nLes quatre funcions del FMGEC són:\nEl guiat de vol\nAP (Pilot automàtic),\nFD (Flight Director),\nA/THR (Throttle automàtic).\nEnvolvents de vol\nCàlcul de les envoltants de vol,\nDetecció del vent en cisallament.\nGestió de vol\nProcessament de les pantalles,\nDetecció i aïllament de fallades\nLes tres MCDUs associades als FMGECs permeten la introducció i modificació del pla de vol i la selecció i modificació dels paràmetres associats amb les funcions de gestió de vol.\nLa FCU s'utilitza per activar els sistemes AP / FD i A / THR, per a la selecció dels paràmetres de vol (altitud, velocitat / núm de Mach, velocitat vertical / angle de la trajectòria de vol, rumb / trajectòria) i per a la selecció dels modes d'AP / FD.\nEls FMGES (Flight Management Guidance and Envelope System) inclouen els computadors, unitats de control i perifèrics associats. El sistema envia ordres de deflexió de les superfícies per a les funcions de l'AP als FCPC (Flight Control Prymary Computers) 1, 2 i 3, i els valors d'empenta per a les funcions de l'A / THR a la ECU1 (cerca Control Unit) / EEC1 (Electronic Engine Control) (per a l'ajust d'empenta en el motor 1) a través de la EIVMU1 (cerca Interface Vibration Monitoring Unit).\nPer al motor nº2 a la ECU2 / EEC2 a través de la EIVMU2, per al motor nº3 a la ECU3 / EEC3 a través de la EIVMU3 i per al motor nº4 a la ECU4 / EEC4 a través de la EIVMU4.\nEls controls del sidestick i les palanques de control d'empenta no es mouen quan l'AP i / o l'A / THR estan associats.\nOperació, control i indicació\nEl FMGES es pot aplicar a quatre seccions funcionalment independents:\nPer la secció de guiat de vol (FG Flight Guiadance)\nPer la secció de envoltant de vol (FE Flight Envelope)\nPer la secció de gestió de vol (FM Flight Management)\nPer la secció del sistema de detecció i aïllament de fallades (FIDS Fault Isolation and Detection System).\nFunció del guiat de vol\nL'FG porta a terme les següents funcions:\nPilot automàtic (AP),\nFight director (FD),\nEmpenta automàtica (A / THR)\nEl FMGES és un sistema de tipus dual per a les funcions de l'AP i l'A / THR. L'ús operacional de l'AFS està basat en els següents principis:\nEn les ordres del pilot a curt termini s'introdueixen a través de la FCU.\nEn les ordres del pilot a llarg termini de s'introdueixen a través de la MCDU.\nAquest principi, porta a dues operacions diferents: controls seleccionats i controls gestionats.\n- Control seleccionat:\nEn el control seleccionat, el pilot selecta els paràmetres de referència (per exemple: altitud) a la FCU. Aquesta selecció permet adquirir i mantenir el paràmetre corresponent.\n- Control gestionat:\nL'aeronau és controlada utilitzant paràmetres de referència gestionats per l'FM (Flight Management) al FMGEC. Això està dins del compte de les dades seleccionades pel pilot en la MDCU.\nFigura 2. Operació automàtica\nEn mode automàtic, l'aeronau pot ser controlada per controls seleccionats (referències de vol seleccionades a la FCU) o per controls gestionats (referències a la secció de FM).\nEn mode de creuer només pot ser activat un AP. Tots dos AP poden activar-se (a través dels botons AP1 i AP2 a la FCU) això com el mode d'aproximació LS (Landing System). L'AP1 té prioritat, estant l'AP2 en espera. Els FCPC fan servir els comandaments del AP1 primer i canvien a l'AP2 en cas que l'AP1 es desconnecti. Un sol botó de A THR a la FCU habilita la funció d'empenta automàtica. Tots dos sistemes estan sempre activats al mateix temps, però només un d'ells està actiu depenent de l'AP i del FD.\nFigura 3. Control manual i automàtic\nPilot automàtic i flight director\n- Integració del control de vol / AP\nNo hi ha un actuador específic per l'AP. Per als controls de capcineig, alabeig i guinyada, parlant de l'avanç dels sistemes de control de vol elèctrics, les comandes del AP són enviades a les superfícies via els FCPC; la limitació de la deflexió de les superfícies és enviada via bus ARINC 429 i per al roll-out automàtic, el FMGEC computa la resposta de la roda de morro.\n- Modes d'AP / FD\nEl FMGEC proveeix paràmetres de guiat pel modes laterals i longitudinals del AP / FD. D'acord amb la selecció del mode que aquest ha estat seleccionat en la FCU, l'AP/FD estarà en mode gestionat o en mode seleccionat. El control seleccionat és iniciat quan es polsa el botó de la FCU.\nEl gestió del control s'activa prement el botó de la FCU. En la gestió de control, la selecció del paràmetre és proveïda per la secció de la FM. Alguns modes tenen dos controls d'estat diferents:\n- Fase armat\n- Fase activat\nEl mode d'operació de l'AP, és quan aquest control està seleccionat i quan les referències són seleccionades en la FCU.\nDurant la fase armat no es duen a terme controls actius. Si un mode està armat, és automàticament activat quan es reuneixen les condicions. Quan un mode de control longitudinal és activat, aquest està associat amb el mode d'A/THR, si l'A/THR està activat. No obstant això, l'AP pot ser activat amb un control de mode longitudinal sense que l'A/THR estigui armat.\nEmpenta automàtica (A/THR)\n- Integració del control del motor amb l'empenta automàtic\nEls motors estan associats amb un FADEC (Full Authority Digital Engine Control), implementat amb un canal dual per fallades operacionals, el control d'empenta és elèctric. La funció de l'A/THR està computada en el FMGEC i és enviada als FADEC a través de la FCU i les EIVMU.\n- Selecció de la mode límit d'empenta\nEl càlcul del límit d'empenta el realitza el FADEC d'acord amb la posició de l'accelerador. Les palanques de control d'empenta poden ser mogudes en un sector que inclou especifiques posicions corresponents a:\nCL: empenta d'ascens\nMCT / FLX TO: empenta màxim continu o enlairament flexible\nTO / GA: enlairament / go around.\n- Protecció Alpha Floor\nLa funció d'A/THR protegeix l'avió en cas d'un excessiu angle d'atac, seleccionant l'empenta al límit de GA.\nAnunciador del mode de vol (FMA)\nEl FMA està a la secció superior de l'PFD (Primary Flight Display) i proporciona al pilot les dades d'estat que es refereixen a:\n- L'estat dels modes d'A/THR, i els sistemes d'AP/FD.\n- Les capacitats d'aterratge.\nAquesta secció del PFD comprèn cinc columnes de tres línies cadascuna on es mostren diverses operacions del FMGEC. El FMA fa servir diferents colors de visualització dels anunciadors i els missatges. Els colors són:\nVerd pel mode actiu.\nCian pel mode armat.\nMagenta pel mode armats però amb una restricció.\nBlanc per a l'estat d'AP, FD i A / THR.\nTaronja per a les indicacions les quals requereixen especial atenció.\nAlgunes d'aquestes visualitzacions del anunciador estan envoltades per un quadrat blanc quan apareixen.\nFunció de les envoltants de vol (FE)\nLa funció de les FE porta a terme:\nEl càlcul de la velocitat.\nLa consolidació de les fases del vol, configuració de l'avió, pes i centre de gravetat i detecció de l'alpha floor des de les FCPC.\nLa detecció de vent de cisallament i el centre de gravetat.\nLa condició de la funció alpha floor és duta a terme per l'FCPC i enviada a la funció del FG. La indicació del activació de l'alpha floor és mostrada en el PFD.\nCàlcul de les envoltants de vol\nLa funció de les FE es calcula per al AFS i els instruments de vol i és:\n- Velocitat mínima\nVLS (Lower Selectable Speed). Aquesta és la mínima velocitat seleccionable per l'actual configuració de flap i slat (d'acord amb el que disposa l'SFCC (Slat Flap Control Computer)).\n- Velocitats de maniobra (V MAN : V 3 , V 4 )\nLes velocitats de maniobra corresponen a les velocitats a les quals els flaps i els slats poden ser estesos o recollits. Aquestes velocitats han de tenir en compte la possibilitat d'interferència entre flaps i slats. El càlcul també proporciona la màxima velocitat d'extensió de flap (VFEN) corresponent a la següent configuració:\n- Velocitat "green dot"\nÉs el canvi de velocitat que apareix sota en l'escala de velocitat en el PFD.\nEl vector de tendència de velocitat es mostra en l'escala de velocitat en el PFD. Correspon a l'increment de velocitat a 10 segons amb l'acceleració actual.\n- Velocitat màxima (V MAX)\nLa funció de les FE, calcula aquesta informació tenint en compte l'aeronau, i la configuració VMO / MNO (Maximum Operating Limit Speed) proveïda pels ADIRS (Air Data / Inertial Reference System). El càlcul de la VFE / VLI (Maximum Flap Extended Speed / Maximum Landing Gear Extended Speed) es fa en funció de la configuració de l'aeronau. La velocitat màxima és mostrada en el PFD i és usada pel AFS per tal d'evitar un excés de velocitat.\nConsolidació de les dades per al AFS\nLa funció de les FE monitoritza i consolida les següents dades per al AFS:\nLa fase de vol.\nLa posició del tren d'aterratge.\nLa configuració de flap i slat.\nL'interferència de flap i slat.\nLa fallada de motor.\nEl pes i centre de gravetat.\nDetecció de l'alpha floor\nLa funció de les FE consoliden la detecció de alpha floor calculada pels FCPC per al AFS. El senyal s'activa si l'angle d'atac excedeix un llindar en funció de la posició de flap i slat. Aquesta funció té autoritat total sobre l'empenta automàtica a través del FG. La detecció està disponible des de l'enlairament fins a una altitud de 100 peus abans d'aterrar.\nDetecció del vent en cizalladura\nLa funció de les FE computa un senyal d'alerta de cisallament per l'EIS (Electronic Instrument System) i la reproducció de l'avís acústic. Aquest càlcul del senyal està basat en un algoritme tenint en compte talls longitudinals, passos verticals, la mitjana del vent i la posició de flap i slat. L'advertència té en compte la intensitat del cisallament i un mínim segur d'energia en l'aeronau. No té autoritat sobre el pilot automàtic. La detecció per vent a cisallament esta disponible entre 50 peus AGL (Above Ground Level) i 1.300 peus AGL.\nDetecció del centre de gravetat\nEls dos FCMC (Fuel Control and Monitoring Computer) controlen el centre de gravetat transferint combustible al tanc de l'estabilitzador horitzontal per millorar el rendiment de l'aeronau. La funció de les FE monitoritza que no sobrepassi els límits del CG (Center of Gravity) per un càlcul totalment independent al FCMC. La funció de les FE estableix:\n- Els FCFMs amb un senyal de precaució del CG\nDesprés de la recepció d'aquest senyal, els FCMC detenen la transferència de combustible i canvien els límits del CG un 2%. Els nous valors es mantenen durant tot el vol i fins a dos canvis d'un 2% es poden fer (la qual cosa vol dir que es pot fer un canvi de fins a un 6%). La tercera vegada que es fa el canvi, un senyal es mostra en el ECAM (Electronic Centralized Aircraft Monitoring), alertant a la tripulació de la gran discrepància entre els càlculs del FCMC i de les FE del CG i que el CG calculat per les FE pot ser més gran que el límit de precaució del CG.\nEls FWC amb un senyal d'advertència de CG endarrerit, desencadena una alerta vermella al ECAM, per alertar així a la tripulació que el càlcul del CG per les FE pot ser més gran que un límit segur del CG endarrerit.\nFunció de la gestió de vol\nLa funció de guiatge de vol de cada FMGEC associada amb la FCU i dues MCDU, porta a terme:\n- La definició del pla de vol (lateral i vertical)\nLa navegació lateral:\nLa inicialització dels ADIRS.\nEl càlcul de la posició lateral.\nEl seguiment del pla de vol.\nLa selecció de Nav-AIDS (manual o automàtica).\nLes dades de rendiment:\nEl càlcul de la velocitat òptima.\nEl càlcul de prediccions (durant el pla de vol, d'acord amb les variacions constants).\nEl seguiment del perfil de vol.\nEl càlcul del rendiment d'actuacions complementàries.\nLa gestió de les pantalles:\nA la MCDU.\nLa comunicació / vigilància - enllaç de dades:\nLa comunicació amb operacions de la companyia.\nLes funcions FANS (Future Air Navigation System) (ADS (Automatic Dependent Surveillance), CPDLC (Controller-Pilot DATALINK Communications)).\nDefinició del pla de vol\nDes de la base de dades de navegació emmagatzemada a la memòria, la FMGEC permet (vìa MCDU) definir en el pla de vol:\nA través de la designació del nombre de ruta de la companyia.\nA través de la designació dels aeroports d'origen i destinació.\nA més, la ruta de la companyia pot contenir altra informació, com:\nLa ruta d'arribada (STAR) i els procediments de sortida (SID).\nEl nivell de creuer.\nL'índex de cost (proporció entre el cost del temps i el cost de combustible).\nLlavors, el sistema pot optimitzar el perfil vertical del pla de vol. El sistema defineix un pla de vol amb un aeroport alternatiu associat. La inicialització pot ser amb una ruta de la companyia:\nQuan s'insereix l'origen/destí.\nQuan el pilot introdueix els procediments, nivell de creuer i les dades del CI.\nManualment pel pilot.\nLa base de dades de navegació pot ser actualitzada cada 28 dies amb un carregador de dades, com el defineix el ARINC 615. La base de dades de navegació inclou:\nEls aeroports i procediments,\nLes rutes de companyia,\nLes ajudes a la navegació,\nEls punts en ruta,\nEls patrons d'espera,\nLa quadrícula MORA (Minimum OFF Route Altitude).\nEn addicció, el pilot pot introduir 20 punts en ruta, 20 ajudes a la navegació, 10 pistes i 5 rutes de companyia manualment. Aquests elements de dades específiques s'esborren automàticament:\nAl final de cada vol,\nO quan un nou banc de dades és seleccionat, depenent de l'elecció de l'aerolínia (mitjançant pin programming).\nEls elements de les dades específiques poden també ser esborrats manualment. La definició del pla de vol determina per avançat el tipus d'aproximació que es realitzarà a l'aeroport de destí (ILS (Instrumental Landing System), R.NAV, VOR Approach, ILS Back Beam). També és possible definir un segon pla de vol denominat "secundari", el qual no està actiu.\nDescripció de la MCDU\nLa MCDU principalment consisteix en:\nUn CRT (catodic Ray Tube) a color.\nSis parells de tecles de selecció de línia.\nUn teclat alfanumèric amb tecles de funció.\nLa MCDU permet, si cal, portar a terme el següent:\nCanviar l'altitud de creuer i el CI (Cost Index),\nModificar els procediments de sortida i arribada (STAR (Standard Terminal Arrival Route) i SID (Standard Instrumental Departure)),\nCanviar el pla de vol lateral (nova ruta, introducció d'esperes etc.)\nCanviar el pla de vol vertical (inserció / esborrat de limitacions, ascens escalonat, etc.)\nIntercanvi d'informació entre terra (AOC (Airline Operational Control), ATC (Air Traffic Control)) i l'aeronau (per exemple: inicialització del pla de vol, dades de rendiment, autorització de la ruta ...)\n- Inicialització de les referències inercials en terra\nLes tres IR (Inertial Reference) són alineades directament des de la FM a resposta al que la MCDU demani des de:\nUna posició donada, a la base de dades de navegació.\nUna posició definida pel pilot.\nPer fer el càlcul de la posició de l'aeronau, cal que la posició de l'aeronau sigui calculada des de les dades subministrades pels tres ADIRU i les ajudes a la navegació (VOR (Very High Frequency Omnibearing Range), DME (Distance Measuring Equipment), ILS). Aquests elements d'informació permeten determinar la posició i velocitat de l'aeronau i obtenen un vector estimat del vent actual. La posició de l'aeronau pot ser actualitzada en el llindar de la pista o en una posició desplaçada a la pista i durant l'aproximació amb la informació del localitzador. Dues classes de navegació són definides en ordre de reflectir la precisió de la posició calculada per l'aeronau (High o Low).\nSeguiment del pla de vol\nLa FMGEC proveeix un guiat lateral associat al pla de vol per mitjà del pilot automàtic, el FD i la funció de gestió lateral (selector HDG / TRK a la FCU).\nDades de rendiment\nGràcies al càlcul de la velocitat òptima, el sistema de gestió de vol permet minimitzar el cost a través de l'optimització de la velocitat. Aquest càlcul depèn de:\nEl pla de vol.\nEl pes de l'aeronau introduït pel pilot.\nL'aerodinàmica i el model dels motors emmagatzemat a la base de dades.\nLa velocitat i direcció del vent, la temperatura són també tinguts en compte en el càlcul i el pilot pot modificar aquests models. La funció de FM calcula la velocitat òptima per a cada fase de vol, segons:\n- La velocitat òptima de màxim ascens (màxim angle) en la fase d'ascens selectado manualment a la FCU.\nLa velocitat òptima per a un màxim descens en la fase de descens selectado manualment a la FCU.\nLa velocitat òptima de màxima autonomia.\nLa velocitat òptima amb un motor menys (per a les fases d'ascens, creuer i descens).\nLa velocitat òptima per al creuer.\nEl càlcul de les prediccions al llarg del pla de vol depenen del perfil vertical de manera que és seqüenciat en les fases de vol:\nLes funcions de la FM calculen el rendiment dels punts de ruta segons la següent llista:\nT/C (Top of Climb).\nT/D (Top of Descent), permetent conèixer totes les restriccions.\nAscens escalonat òptim (S/C Step Climb).\nDescens òptim escalonat (S/D Step Descent).\nAltitud autoritzada i nivell del punt de captura.\nPunt d'intercepció d'una altitud definida a la MCDU.\nPunt d'intercepció del perfil.\nLímits de velocitat.\nPunt de desacceleració.\nLes funcions de la FM tenen en consideració el càlcul de la velocitat, temps, altitud, i combustible quan es sobrevola cada punt en ruta. Els diferents tipus de restricció són:\n- El temps de restricció a un punt determinat.\n- Les constants de velocitat i / o altitud restringida en diversos punts en ruta.\nSeguiment del perfil vertical\nL'ús del AP i del FD habiliten el seguiment del perfil vertical en condició que la velocitat vertical no sigui imposada pel pilot a través de la FCU. El seguiment de la velocitat òptima és fet pel AP/FD o pel sistema de control d'empenta. Això passa en condició de que el pilot no hagi imposat la velocitat. El seguiment del perfil vertical i de la velocitat òptima pot ser simultània o independent i durant l'aproximació final, si s'ha seleccionat una aproximació de no precisió, el perfil vertical pot ser seguit a l'altitud de descens mínima (MDA).\nCàlculs de rendiment addicionals\nLa funció de l'FM habilita el càlcul almenys de:\nEl càlcul de la planificació de combustible (el conjunt del pla de combustible, tenint en compte la política de combustible de l'aerolínia).\nLa planificació de l'altitud.\nL'aAltitud màxima i òptima.\nLa desviació vertical.\nLa definició de l'aproximació.\nEl càlcul específic en el cas de fallada de motor.\nLes prediccions del pla de vol secundari.\nEls passos (manual i optimitzat).\nLa predicció dels cinc aeroports més propers.\nEl punt equidistant.\nLa gestió de les pantalles\nEl sistema de gestió de vol mostra la navegació, el resndioment i la informació de guiat a través de:\n- La MCDU,\n- L'ND (Navigation Display),\n- L'PFD (Primary Flight Display),\nper a la definició i seguiment del pla de vol.\nVisualització en les MCDU\nEl sistema de gestió de vol ofereix informació relativa d'almenys\nEl pla de vol (punts en ruta, procediment d'altitud, velocitat, temps, vent, prediccions de combustible).\nLes restriccions del pla de vol.\nLes ajudes a la navegació.\nLa precisió de la navegació i modes de rendiment.\nLes dades de rendiment relatius a les fases de vol.\nEls càlculs de rendiment suplementaris.\nVisualització de l'ND:\nEl sistema de gestió de vol proveeix la següent informació:\nLa posició de l'aeronau (identificada per un símbol).\nEls plans de vol.\nLa desviació lateral del pla de vol primari.\nEls punts en ruta falsos.\nEls paràmetres diversos mostrats en la FCU com:\n-> Constants del pla de vol (velocitat, temps, altitud).\n-> VOR / DME.\n-> Altres punts en ruta del pla de vol.\n- Els missatges (NAV ACCUR DOWNGRAD, NAV ACCUR UPGRAD, SPECIFIC VOR-D UNAVAIL).\nVisualització en el PFD\nEl sistema de gestió de vol genera els següents ítems d'informació:\nEls missatges (SET GREEN DOT SPEED, SET MANAGED SPEED, CHECK APPRSELECTION, SET HOLD SPEED, DECELERATE, MORE DRAG).\nLa desviació de l'altitud fa a l'origen.\nEl perfil és també mostrat durant el descens. Això passa mentre l'AP i/o el FD estan en el mode de seguiment del perfil de descens.


Romero insta Aragonès a negociar els comptes amb el PSC: "La resposta a Illa no és raonable"\nActualitzat 18/11/2021 12:20 CET\nValora que "s'obri al diàleg" amb altres grups com els comuns\nLa portaveu del PSC al Parlament, Alícia Romero, ha instat el president de la Generalitat, Pere Aragonès, a reflexionar sobre per què no negocia els pressupostos de la Generalitat del 2022 amb el PSC, perquè creu que "la resposta que dona a Salvador Illa no és raonable".\nEn una entrevista de TV3 aquest dijous, recollida per Europa Press, Romero ha valorat que Aragonès s'obri a negociar els pressupostos amb altres grups, com els comuns, i el critica per no voler-ho fer amb el PSC: "Si té problemes que no esperi a l'últim moment".\nAquestes declaracions es produeixen després que Aragonès i el líder del PSC al Parlament, Salvador Illa, es van reunir dimecres a la tarda al Parlament, en una trobada en la qual han constatat les seves diferències sobre la tramitació dels pressupostos catalans del 2022 i Aragonès ha reiterat que no pactarà amb ells els comptes, han explicat fonts coneixedores.\nRomero ha criticat Aragonès perquè considera que amb aquesta negativa "manté la política de blocs; parla per a mig país, governa per a mig país i vol uns pressupostos per a mig país".\nPer Romero, s'ha trencat la majoria de la investidura perquè, al seu parer, hi ha discrepàncies importants entre la CUP i el Govern, i també entre Junts i ERC en la negociació dels comptes, i apunta que ha notat Junts "incòmode amb l'oferta que Aragonès va fer als comuns" per reunir-se.\nHa insistit que Catalunya necessita uns pressupostos per al 2022 perquè els actuals estan prorrogats i són previs a la pandèmia, i ha remarcat que el PSC vol "mirar bé els números" abans de plantejar-se presentar una esmena a la totalitat, tot i que no els acaben d'agradar aquests comptes.\n"Les partides de reactivació econòmica són escasses i encara hem de veure si en cauen algunes, com volen la CUP o els comuns. Però són pressupostos que només miren mig país", ha resolt.


Camps diu que si li cridaren estaria "encantat" de fer campanya pel PP\nAssegura que el que més troba a faltar és "poder debatre dialècticament amb l'esquerra valenciana".\nConsidera que Espanya necessita al PP i al PSOE perquè, sense ells "és impossible funcionar".\nCamps diu que si li cridaren estaria "encantat" de fer campanya pel PP Europa Press - Archivo\nAixí, Camps, ha subratllat que li agrada debatre amb Compromís, Podem i PSOE perquè ha crescut "combatent contra ells en la política". En aquesta línia, ha admés que ara el que més troba a faltar és "poder debatre" amb partits amb els quals està "en les antípodes", juntament amb governar als valencians i posar en marxa coses interessants.\n"Apassionat militant del PP i del bipartidisme"\nL'expresident ha recalcat que "mai" s'ha sentit abandonat pel PP. En aquest punt, ha incidit que no podria ser d'un altre partit que no fóra el PP ni votar a un altre partit diferent, i encara que ha subratllat que no li correspon fer campanya, "si em cridara i poguera, estaria encantat de fer campanya pel PP". Al seu juí, Espanya necessita al PP i al PSOE perquè, sense ells "és impossible funcionar, fer país i solucionar els problemes de la societat moderna".


Alex Padró i Laura Guberna guanyen el Campionat de Catalunya Aleví – Federació Catalana de Tennis\nAlex Padró i Laura Guberna guanyen el Campionat de Catalunya Aleví\nPadró, màxim favorit al títol, compleix els pronòstics i s’emporta el trofeu després de derrotar en la final a Alvar Solà en dos sets (6/0, 6/2), mentre que Guberna s’endu la victòria en guanyar a Martina Cortal en tres sets (4/6, 6/0, 6/0).\nAlex Padró i Laura Guberna es van convertir el passat dissabte, a les instal·lacions del CIT Cornellà, en els nous campions del Campionat de Catalunya Aleví, Trofeu Joan Torné i Reverter “In Memorian”.\nEn la competició masculina, Padró (CT Barcino), va demostrar la seva condició de cap de sèrie número 1 derrotant en la final a Alvar Solà (CT Cabrils i cap de sèrie número 3) de forma contundent en dos sets (6/0, 6/2). Padró, que arribava a la final sense haver cedit un sol set en tota la competició, va corroborar el domini mostrat durant tota la setmana sobre la resta de jugadors i no va donar cap opció al seu rival.\nEn la categoria femenina, Guberna (CE Laietà i cap de sèries número 2), s’emportava el títol després de superar en la final a la gran favorita del torneig, Martina Cortal (CT Barcino), en tres sets (4/6, 6/0, 6/0). El partit es presentava d’allò més atractiu després que ambdues jugadores arribessin al duel decisiu sense haver cedit un sol parcial en les rondes prèvies. Ja en la final, Guberna tot i perdre el primer set de l’enfrontament, aconseguia capgirar de manera fulminant el partit per acabar enduent-se els dos sets següents i endur-se així el títol.\nEn els quadres de dobles, la parella formada per Hugo Abril i Xavier Sardà (ambdós del CT Barcino), es va endur el títol de la competició masculina després de superar en la final a la dupla composta per Josep Freixas (CT Reus Monterols) i Iñigo Vilacampa (CT Tarragona) en dos sets (6/2, 7/5). En el torneig femení, Laura Guberna repetia èxit amb la seva parella Taisia Yakunina (ambdues del CE Laietà), en aconseguir el trofeu de dobles derrotant a la parella formada per Olivia Alcalà (CT Cabrils) i Laia Girbau (RC de Polo), en dos sets (6/3, 6/0). Finalment en la competició mixta, el títol seria per Jordina Cegarra (CT Barcino) i Noah Regàs (CT Girona), que superaven en la final als germans Mar i Xavier Sardà Martí (CT Barcino), en una ajustada final resolta al súper tie-break (6/7(8), 6/1, 10-7).


Qui forma l’AMPA – AMPA IE La Tordera\nPer: ampa · octubre 20, 2015\nL’Assemblea general de l’AMPA\nÉs l’òrgan sobirà de l’associació i està formada per tots els socis i sòcies de l’AMPA. Té com a funcions principals aprovar el pressupost anual i la liquidació de comptes, acordar l’import de la quota de soci, aprovar la gestió realitzada per l’òrgan de govern i potenciar la comunicació i el diàleg de les famílies en la comunitat educativa. Es convoca anualment una Assemblea general ordinària i es poden convocar una o més d’extraordinàries si alguns temes ho requereixen. L’Assemblea ordinària es farà a l’octubre o novembre; oportunament es farà arribar la convocatòria a les famílies.\nLa Junta Directiva és l’òrgan de govern de l’Associació i està formada per pares i mares voluntaris. La seva tasca principal és gestionar els serveis que ofereix l’AMPA i recollir les veus de tots els pares i mares de l’Escola per tal que totes les famílies s’hi sentin representades. També manté reunions periòdiques amb l’Equip directiu de l’escola per tal de poder treballar conjuntament en els temes que així ho requereixin. La Junta Directiva de l’AMPA té com a principal objectiu oferir a tota la comunitat educativa diàleg, respecte, reconeixement mutu, capacitat per gestionar conflictes, confiança i complicitat, amb la finalitat d’aplicar el resultat de l’esforç de tots en benefici dels nostres fills i de l’Escola. Els dies de les reunions de la Junta es publicaran al web a l’apartat “Calendari activitats”. Les reunions son obertes a tots els socis de l’AMPA que així ho desitgin.\nAquest curs 2019/2020 la Junta Directiva està formada per pares i mares, entre els càrrecs directius i els vocals, i totes les Comissions hi estan representades. Tothom que vulgui formar part de la junta serà benvingut; només cal que us hi poseu en contacte mitjançant els diversos canals existents.\nPresidenta: Laura Navarro\nVicepresident: Àlex Grau\nTresoreria: Massimo de Martino\nSecretària: Ana Mora\nComissió d’extraescolars: Mercè Pastells\nComissió de festes: Andrea Pérez\nComissió d’escola verda: Dani Anton\nComissió de comunicació: Olga Méndez\nComissió de menjador: Ester Crespo\nComissió de convivència: Silvia Ortiz\nComissió d’economia: Mariella Camejo\nComissió de patis: Nadina Molons


Federem-nos per ser independents\nLes passades eleccions a Catalunya van votar un 23.21% de federalistes (PSC), un 14.89% de sobiranistes (UP) i, amb l’absència de la CUP, un 40% d’independentistes (ERC, JxCat i FR), tot plegat sumant...\nLa música no és entreteniment\nCom a amant de la música entenc la indignació dels professionals de l’educació en relació amb la possible eliminació de la música com a matèria obligatòria en l’educació primària. Els països...\nL’Institut Ramon Llull que té per missió donar a conèixer al mon la llengua i la cultura catalana presenta a Venècia l’exposició “Catalonia In Venice - To Lose Your Head”. Amb aquest suposat...\nLa revolució verda d’Ada Colau\nBarcelona és una ciutat no un poble i com a tal te avantatges i inconvenients. Qualsevol dia de l’any a les dues de la matinada pots trobar una farmàcia a 10 minuts, però no et pots despertar amb...\nParlamentaris contra el català\nEn el seu temps al Parlament català es va decidir, per unanimitat, que la llengua emprada en la cambra fos el català, la llengua pròpia de Catalunya. La imposició legal del castellà o l’arribada...\nEl Sr. Sanchez vol que el proper president del senat sigui Miguel Iceta, un pobre home que sempre ha remenat la cúa. I pretenen que el Parlament català aplaudeixi aquesta proposta. Els catalans hem d’avalar...\nHi ha ‘influencers’ en filosofia\nEstem preocupats per la globalització; ens espanta el poder de les xarxes digitals; ens sentim vigilats per la digitalització massiva.Però, sigui com sigui, totes les societats han tingut “influencers”....


Torra triga catorze mesos en aprovar una llei - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 10 de Juliol de 2019. 20:35h.\nEl Parlament recupera l’Agència de Salut Pública com a organisme independent\nQuim Torra i Pere Aragonès (foto: Parlament de Catalunya)\nEl Parlament ha aprovat aquest dimecres la primera llei impulsada pel govern de Quim Torra, catorze mesos d’haver pres possessió del càrrec. Es tracta de la recuperació de l’Agència de Salut Pública de Catalunya com a organisme autònom.\nLa llei, que ha estat aprovada per unanimitat, redefineix l’ens com una institució amb “personalitat jurídica pròpia, autonomia administrativa i financera i plena capacitat” per a les tasques de “promoció, vigilància i protecció de la salut i de prevenció de la malaltia”.\nL’Agència de Salut Pública de Catalunya es va crear l’any 2009, però el govern d’Artur Mas va suprimir-la en el marc de les retallades i va integrar-la en el sí del Departament de Salut.\nEl govern de Torra, fins ara, només havia aprovat modificacions de normes proposades pels grups parlamentaris -tant els que donen suport a l’Executiu com els de l’oposició- com la supressió del Consell Comarcal del Barcelonès i la d’Espais Agraris, així com la modificació del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts o la Renda de Garantia Ciutadana.


Obra morta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEn un vaixell s'anomena obra morta la part del buc que està fora de l'aigua, permanentment, quan el vaixell està a plena càrrega. Es considera per a aquesta distinció tan sols el buc del vaixell, puix que tot el que es construeix a partir de la coberta principal es diu superestructura.\nL'obra morta és doncs la part del vaixell per sobre de la superfície de flotació, considerant els espais que són part de l'estructura del buc, de la flotació fins a la coberta més alta que sigui contínua, resistent i estanca, i totes les superestructures que siguin estanques. L'obra morta és també, la reserva de flotabilitat que té el vaixell per a fer front a una augmentació del volum submergit.\nCoeficient de flotabilitat[modifica]\nPel que fa tant a l'obra morta com a l'obra viva, podem parlar de la superfície i del volum de cadascuna d'aquestes. Per exemple, la superfície de l'obra viva serà la superfície banyada del buc, la resta del buc serà la superfície de l'obra morta\nEs defineix com a coeficient de flotabilitat la relació entre el volum de l'obra morta (reserva de flotabilitat) i el volum de l'obra viva (carena).\nCoeficient de flotabilitat = Obra morta/Obra viva\nCentre de carena\n↑ L'obra viva és la part per sota de la superfície de flotació, per tant, correspon de vegades a la carena.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Obra_morta&oldid=27894751»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 jul 2021 a les 02:50.


redacció web | dimarts, 15 de novembre del 2016, a les 22.33\nROSA BOYÉ, delegada Sindicat de Metges Hospital Vall d'Hebron "Cada dia necessitaríem per ingressar en període baix 40 i amb grip 60 llits propis o de fora. Si aquests números no surten és quan s'embussen." MARCEL·LA GÜELL, vocal de Sanitat de la FAVB "Fins aquí hem arribat. No estem disposats a consentir ni un dia més que hi hagi persones en un passadís d'urgències amb una llitera sense cap tipus d'intimitat." DAVID CARBAJALES, secretari d'Acció Sindical de SATSE "L'usuari està perdut. No sap on ha d'anar i acaba a l'hospital. S'han d'obrir més CAP i informar l'usuari de què és un CUAP. El pla de sanitat de Catalunya diu que s'ha d'informar anualment la ciutadania dels centres que tenen a l'abast."\nAquest dimarts, 76 pacients s’han quedat esperant llit a l’Hospital Vall d’Hebron. Aquest és el recompte que han publicat a través de la xarxa social Twitter metges del servei d’urgències del centre. Amb aquest perfil, volen denunciar la situació de col·lapse a la sanitat pública.\nDimarts 15: 76 pacients pendents de llit, el més antic del dia 10 #nomésde24haurgències #ensagradalanostrafeina #winterishere\n— Urgencias VHebron (@adjuntosdeurgen) 15 de novembre de 2016\n“Cada dia necessitaríem 40 llits per ingressar, 60 si és època de grip”. Rosa Boyé, delegada del Sindicat de Metges, ha explicat al programa ‘Bàsics BTV’ que quan no es compleixen aquests números es produeixen situacions de saturació a les urgències. Però afegeix que “són situacions planificables”. Des del sindicat SATSE, David Carbajales ha lamentat que no hi ha “ni diners ni voluntat política” per posar-hi solució. Ell aposta, diu, per fer pedagogia als ciutadans dels centres a què poden acudir i ha subratllat la necessitat d’obrir més CAP. Aquest dimarts, la FAVB ha enviat una carta al conseller de Salut, Toni Comín, per reclamar-li compromís i traslladar-li que no estan disposats a consentir ni un dia més que hi hagi persones en un passadís d’urgències.


Windows 8: dia 1 - YCOM\nLa nova versió del sistema operatiu de Microsoft ja es pot adquirir en botigues i preinstal·lat en una nova fornada d’ordinadors.\nMicrosoft encara una nova era, amb una filosofia diferent d’aquella que l’ha guiat fins ara, essent una companyia també molt ficada en el maquinari amb Surface, la seva pròpia tauleta digital, i més dispositius que podrien venir més endavant. Windows 8 és el darrer pas en la “vella etapa” i el primer de la nova era. I per acompanyar el què ha de ser el seu llançament estrella, la companyia de Redmond també ha estrenat nou lloc web.\nWindows 8 porta amb ell moltes novetats, potser la més destacada de les quals sigui la seva interfície gràfica, i la més interessant a nivell tecnològic, el seu suport per a la plataforma ARM, fins ara inèdit.\nEl canvi de paradigma que la informàtica de consum ha patit en aquests darrers anys des de la irrupció en escena dels smartphones tàctils fins a les tauletes tàctils, ha deixat molt tocat a l’ordinador tal i com havia vingut sent al llarg de les últimes dècades.\nEls consumidors també s’han acostumat a una major diversitat de plataformes, amb la qual cosa el regnat de Microsoft es troba doblement en perill: el traspàs de l’hegemonia ostentada tradicionalment pels PC’s a smartphones i tablets, comporta amb ell el major impacte de plataformes com iOS i Android entre el públic usuari final, el que potencialment pot restar usuaris i influència a la plataforma de Microsoft en un futur proper.\nLa guerra està servida. El que GNU/Linux no va poder aconseguir (destronar el Windows) ho pot aconseguir a llarg termini Google amb Android o Apple amb l’iPhone i l’iPad. Si es vol assegurar continuar dominant en el món de la informàtica, Microsoft ha de començar a plantar cara en aquests terrenys des de ja, i Windows 8 (juntament amb Windows Phone) és la seva aposta d’una plataforma integrada i consistent entre els diversos format d’aparells.\nEl nou Windows ve de bracet de tota una nova generació d’ordinadors, proporcionats pels principals fabricants. Aquest és un bon moment, doncs, per a aquelles persones interessades en adquirir un ordinador, ja que poden trobar bones ofertes d’introducció de màquines amb Windows 8, així com de liquidació de les que queden amb Windows 7.\nL’adopció massiva del nou sistema començarà pels usuaris finals i les petites empreses, a les quals els seguiran les mitjanes empreses i les grans corporacions.


La quarta versió cinematogràfica d’ ‘Ha nacido una estrella’ ha suposat tot un desafiament per Bradley Cooper, que ha debutat amb una nota altíssima darrera de la càmara. L’actor, reconvertit en director, demostra tenir, a més d’una factura tècnica excel·lent (notables el so, la fotografia i especialment el muntatge), un ferm pols narratiu i una perfecta planificació que sap desenvolupar encertadament tant en les seqüències de masses; les nombroses actuacions musicals, destacant especialment la interpretació del tema ‘Shallow’ (des de ja mateix el gran favorit per endur-se l’oscar a la millor cançó en la propera edició), com en les més íntimes: ja sigui en els moments més delicats de la parella (súbtil i sensible el desenllaç del seu personatge) com les familiars entre Jackson i el seu germà (un veterà Sam Elliot que aprofita cada aparició en pantalla per lluïr-se, aconseguint no deixar-se eclipsar per la potent personalitat dels dos protagonistes).\nSi en la seva estrena en la faceta de director Cooper destaca, davant de la càmara brilla: dotant el seu personatge d’una gran humanitat que desperta l’empatia i afecte immediats de l’espectador en la millor interpretació de la seva carrera. Però el mèrit no és exclusivament seu; al seu costat una immensa Lady Gaga, en el seu primer protagonista a la gran pantalla, deixa petjada en un treball memorable, a l’alçada del debut de la també cantant Björk a la, ja llunyana, ‘Bailar en la oscuridad’ de Lars Von Trier. La química entre tots dos és la clau del film; desprenent veracitat, realisme i sinceritat. Dos personatges perduts que troben el seu destí quan es creuen; a partir d’aquí assistim a un camí en comú que, tot i que en direccions oposades, no podria ser possible l’un sense l’altre.\nEns trobem davant d’un drama dur, molt sòlid, sense concessions i, per sort, sense efectismes (tenint en compte que el món de la música de fons en que transcorre la història oferia un perill molt real de caure-hi) que arriba, i colpeja, a l’espectador: un nou punt a favor del seu novell director. En definitiva, un autentic tour de force de la parella (doble en el cas d’ell) que ha suposat el naixement d’un director valent i convincent del que esperem veure ben aviat un nou film i d’una estrella de la cançó que té moltes coses a dir davant la càmara. Una pel·lícula que, merescudament, serà una de les grans protagonistes de la imminent temporada de premis. Una autèntica obra mestra.\nPrevious Post: « Un pequeño favor\nNext Post: CLIMAX »


Cocentaina instal·la il·luminació a la passarel·la que uneix la Lleona amb la Via Verda - COPE Alcoy\nCocentaina instal·la il·luminació a la passarel·la que uneix la Lleona amb la Via Verda\nL’Ajuntament de Cocentaina ha invertit un total de 1960 euros en la instal·lació de quatre projectors de llum destinats a il·luminar la passarel·la que connecta la Via Verda amb el Polígon Industrial de la Lleona.\nEls focus es connecten automàticament mitjançant unes cèl·lules fotoelèctriques, quan la intensitat de llum natural descendeix, i redueixen la seua intensitat lumínica quatre hores després d’entrar en funcionament. L’objectiu d’aquesta actuació és guanyar en seguretat en la passarel·la just en el moment que es fa de nit “aquestes millores pretenen que la gent faça ús de la Via Verda en totes les èpoques de l’any per fer esport o gaudir d’un passeig, independentment de la llum natural“, assenyala la regidora de Medi Ambient; Eugènia Miguel.\nRecordar que la passarel·la va entrar en funcionament en octubre de l’any 2019 després d’unes obres que van fer realitat un projecte molt demandat a la Vila Comtal des de principis de la dècada del 2000, moment en el qual la Via Verda va quedar tallada en construir-se la circumval·lació contestana.\nCocentainail·luminacióinstal·laciópassarel·laPolígon La LleonaVia Verda


Consultoria Empresarial • Gestingral al Garraf i Penedès\nAjudem els nostres clients a arribar més lluny que mai mitjançant la consultoria d’empreses. A banda de dedicar-nos a gestionar i assessorar cadascuna de les operacions que li siguin necessàries en cadascun dels camps en que som especialistes: fiscal, comptable, laboral, mercantil, jurídic o legal, d’assegurances o bé de màrqueting i comunicació, també som experts en la consultoria empresarial i t’ajudem i t’acompanyem en l’abans, el durant i el després de la posada en pràctica de la teva activitat.\nDes de la nostra experiència amb empresaris i gerents, i després de 30 anys al servei dels nostres clients, i amb l’afegit de la pròpia experiència a Gestingral, t’ajudem i t’aconsellem a prendre les millors decisions per a la teva empresa. La gerència d’una empresa, siguis o no propietari d’aquesta, és quelcom complicat i que requereix solucionar situacions de tot tipus.\nNosaltres et donem consells, fem anàlisis econòmics de les situacions a valorar i et donem les claus per tal que puguis prendre les millors decisions.\nEls nostres àmbits d’actuació són els següents:\nConsultoria empresarial, gerencial i de recursos humans de l’empresa\nConsultoria en la presa de decisions\nÉs a dir, que des de Gestingral ho fem d’una forma integral. Et donem aquella visió global que busques, que té en compte tots els aspectes necessaris. I tot això ho fem amb la millor de la nostra proximitat, ja que el teu benefici també és el nostre, i per tant, ens posem en la teva pell, fent de la teva empresa la nostra empresa.\nLa consultoria aporta enfocaments estratègics i executables, eines que ajuden a corregir els problemes sorgits i solucions amb mesures correctives. Per tant, analitzem i executem les solucions necessàries. Òbviament, amb tota la privacitat que es requereix per a aquest servei, i sobretot amb la confiança de tenir el millor consultor al teu costat. Anàlisi, estratègia, organització, tecnologia, procediments, gestió del canvi, entre d’altres, són expressions que defineixen aquest servei reservat als nostres millors clients.\nPer tant, si tens una necessitat de voler acompanyar les teves decisions empresarials amb un consultor, ja sigui per redissenyar estructures i processos, per avaluar noves oportunitats de negoci, per ajudar a aconseguir fites a curt termini o bé per a impulsar iniciatives i millores en diferents àrees de l’organització, tant sols ens has de contactar.\nEquip de professionals en Consultoria empresarial


Peuades damunt s'arena: Ni un cas més!\nEn ple segle XXI segueixen passant fets intolerables. Està clar que no hem avançat en valors ni en tolerància tant com seria desitjable. Per què, si no, com s'explica que encara hi hagi tants casos d’assetjament, d'abusos de qualsevol mena o de violacions?\nEl cas recent de la mort d'un adolescent de Ciutadella n'és una prova. M'esfereeix la intolerància que es respira a vegades a les aules. Ho sé amb coneixement de causa. A l’escola, la meva filla i altres alumnes van patir burles continuades per part d'un professor i, de rebot, d'alguns companys —els infants solen imitar el que veuen—. Vam intentar frenar-ho, parlant amb la direcció, però poc vam aconseguir. A l'institut no es va repetir, però ella va presenciar com alguns amics eren objecte d'humiliacions i burles de companys, sense que es fes gaire cosa per aturar-ho.\nQuan era petita, la professora de 1r d'EGB se'n fotia de jo i d'altres, perquè ens costava aprendre de restar; record l'angoixa que sentia a l'hora d'anar a escola. Recentment, una amiga de Mallorca va haver de baratar de centre la filla perquè patia assetjament.\nOn són els protocols d'actuació davant aquests casos? Si existeixen, per què no s'activen i s'intenta acabar amb tot açò? I les famílies dels assetjadors, no tenen res a dir?\nD’altra banda, uns dies abans de l'episodi fatídic que he comentat, ens vam indignar amb la sentència del cas “La Manada”. S'ha dit molt i ho repetiré: no és abús; és VIOLACIÓ! Des de l’inici del judici, moltes dones van començar a explicar i denunciar públicament les agressions, abusos sexuals i violacions que han patit.\nL'any 2015, i no exempt de polèmica, el pianista James Rhodes publicà Instrumental, un llibre de memòries on explicava obertament les reiterades violacions que va patir des dels 6 anys, els trastorns que l'hi han provocat i com la música l’ha salvat. Un relat ple de coratge que està ajudant altres persones.\nJames Rhodes. El juny de 2017 vaig assistir a un recital seu a Palma\nQuan estudiava a Barcelona, solia acabar les classes al vespre. Crec que només una dona pot imaginar-se la por que et domina en tornar a casa i sentir al teu darrere unes passes que s'atraquen o un home que, amb mirada lasciva, surt del Metro al teu darrere. Sortint del darrer examen, vaig ensopegar-me amb un exhibicionista. Vaig sentir por, fàstic i un bon retjiró. Vaig pensar que, malgrat tot, havia tingut sort perquè, després de 5 anys, no havia patit cap agressió i aquell era el meu únic incident de tipus sexual.\nJa hem callat prou. Expliquem, denuncien i lluitem perquè no hi hagi ni un cas més.\nPublicat al Menorca, el 9 de maig de 2018\nPublicat per Joana M. Garau Sobrino a 20:20\nEtiquetes de comentaris: Abusos, Assetjament, Violacions, Violència


Que els catalans toquin el dos d'una puta vegada - Notícies Cultura - Notícies Cultura - e-notícies\nCultura · 15 de Desembre de 2009. 15:48h.\nBoadella diu haver "nascut a Catalunya per accident sexual. Hauria preferit ser d'un altre lloc"\nEl dramaturg Albert Boadella ha manifestat en una entrevista a Periodista Digital que "amb Catalunya he trencat totes les relacions diplomàtiques, gairebé familiars i moltes fins i tot d'amistat. No diguem des del punt cultural. M'ha deixat d'interessar en tots els sentits".\n"Hem de fer una associació que es digui 'Que toquin el dos d'una puta vegada' perquè em sembla que dura massa aquesta història i ha contaminat el conjunt de la política espanyola des de fa molt temps. Que es resol com es resolgui però que no donin més la llauna", afegeix.\n"He nascut a Catalunya per un accident sexual. Hagués preferit néixer en una altra part però no puc fer res, sóc català m'agradi o no m'agradi", afirma. "Em dóna la sensació de què o els espanyols no s'adonen del que allà ocorre o els importa un rave. I no diguem al propi govern", apunta.\n"Des de fa uns anys sempre he tractat d'explicar a la resta dels espanyols que allò de Catalunya no era una història cultural sinó que hi havia molta gent, especialment gent que forma part d'un estatus polític, que no volia ser a Espanya", explica.\n"Hem passat d'una imatge dels catalans com a gent que estava en una altra tessitura des del punt de vista cultural, de l'europeisme, gent seriosa, treballadora... a ser uns tipus pesats, mal educats, una gent es passa el dia de mal humor, reclamant... És fals que els espanyols els odiïn, el que passa és que s'han tornat gent desagradable i antipàtica", conclou.\n#50 Jordi, Barcelona, 17/12/2009 - 13:24\nPer una vegada estic d'acord amb l'albertito. Fotem el camp ja!\n#49 Pardal, Barcelona, 17/12/2009 - 11:12\nBoadella és imprescindible per a Catalunya. Assenyala els nostres defectes i així, podem rectificar. És com una vacuna.Encara que no ens agradi, el necessitem.\n#48 Dani, Karcelona, 17/12/2009 - 07:39\nCatalà per accident sexual... Vaja un fill de cura...\n#47 Joanet, Palma de Mallorca, 16/12/2009 - 20:44\nAlbert . Ets un valent amb un par d collons, per atrevir-te a enfrentar-te a tota aquesta gent. .\nAvui estar en contra del nacionalisme es un pecat que et converteix en algo pitjor que un apestat.\n#46 Carles Sánchez, Barcelona, 16/12/2009 - 20:28\nSé de bona tinta que quan va escapar del Clínic, per salvar el cul va comprometre molt personal de l'hospital, i aixó no li perdonen.


L’Almadrava de l’Hospitalet de l’Infant: paradigma de les almadraves catalanes en època moderna\nCol·lecció: Les nostres arrels, núm. 14\nLes almadraves defineixen un art de pesca destinat a la captura de la tonyina, un dels peixos més preuats al llarg de la història. Va ser una tècnica que va prosperar des de l’antiguitat clàssica i ha evolucionat fins a la contemporaneïtat, de manera que ha estat present a tot el Mediterrani i a diversos racons del món. La costa catalana no en va quedar al marge; les almadraves també van incidir en les nostres terres, tot proporcionant una nova visió de la costa com una font de recursos. Se’n van establir a diversos punts i en cronologies diferents, però, entre totes, una destaca per sobre les altres. En l’ampli entorn del coll de Balaguer, des de finals del segle xvi fins ben entrat el xx, hi va prosperar una almadrava. El coll de Balaguer, regit per l’hospital fundat per l’infant Pere, ha estat un indret sovint inhòspit, caracteritzat per les incursions de pirates i bandolers, però alhora un lloc de trànsit, l’eix comercial i la zona de pas de les comunicacions del llevant peninsular. Un punt estratègic que, a pesar dels perills, va ser escollit com un enclavament que reunia les condicions ideals per a la pesca amb almadraves. La pesca de la tonyina té en aquest territori una història de més de 400 anys, que en certa manera continua present. Aquest treball pretén contribuir a preservar i divulgar el llegat que n’ha perdurat en forma d’estructures vora el mar, de toponímia i, sobretot, la història de la cultura marítima.\nJudit Vidal Bonavila (Reus, 1988) és doctora en història moderna per la Universitat Rovira i Virgili amb una tesi doctoral sobre les almadraves de la Corona d’Aragó en els segles xvi i xvii. La seva recerca sobre aquesta temàtica es va estendre a les costes de Sicília, Sardenya i València, tot sent les almadraves catalanes, i concretament la de l’Hospitalet de l’Infant, l’origen de la investigació. Aquesta recerca la va portar a consultar diversos arxius nacionals i internacionals, i ha tingut el reconeixement de premis com la beca de la Fundació Noguera. De la tesi en deriven altres publicacions, a les quals s’hi suma aquesta monografia sobre l’almadrava situada al coll de Balaguer. Actualment és professora d’història moderna a la Universitat Rovira i Virgili i col·labora amb la Universitat Oberta de Catalunya.


El CN Terrassa es queda a les portes de repetir final amb l’Atlètic Barceloneta | Canal Terrassa\nEl CN Terrassa s’ha quedat a dos gols d’accedir a la final de la lliga de waterpolo. L’eliminatòria amb el CN Barcelona ha estat molt igualada. Els de Dídac Cobacho van poder forçar el tercer partit de semifinals però en el matx decisiu, a casa i amb els dos equips molt cansats, la moneda ha caigut, per la mínima, del cantó cenebista.\nEls barcelonins han colpejat primer amb dos gols. El CN Terrassa ha contrarrestat amb dues dianes d’Alberto Barroso, però un penal transformat per Víctor Flores just abans d’acabar el període donava l’avantatge altre cop al CN Barcelona.\nEl segon quart ha estat el més espectacular, amb quatre gols per banda que deixava les coses igual al descans, és a dir, amb un mínim avantatge per als visitants.\nEl CN Terrassa, que ha comptat amb el suport d’una graderia entregada, ha aconseguit equilibrar el marcador al tercer període. El gol d’Ivan Gallego, fins i tot, donava l’únic avantatge terrassenc en partit. Però Guus Van Ijperen, un mal de cap constant, feia l’empat a vuit abans d’entrar en els últims vuit minuts.\nEl cansament començava a passar factura i el que marqués ho tindria tot de cara per emportar-se la victòria. Qui ho ha aconsgeuit ha estat el CN Barcelona amb un gol d’Eric Marçal que no ha trobat capacitat de resposta per la banda egarenca.\nEl CN Barcelona s’enfrontarà a la final amb el màxim favorit, l’Atlètic Barceloneta, que ha eliminat el Mediterrani amb molta facilitat. El CN Terrassa confirma, un any més, que està entre els millors del waterpolo estatal.\nEtiquetes: CN Barcelonacn terrassaDídac CobachoRicard Alarcónwaterpolo\nUn vehicle ha bolcat, aquest matí, a la carretera de Castellar


L'educació, camí de transformació - MakeIt! Education\nSegurament, a l’educació la mirem amb els ulls de qui ens han educat i del que hem après al voltant d’ella mateixa. És possible que a l’educació li atribuïm tota aquella càrrega ancestral que ens acompanya dia rere dia sense ser-ne del tot conscients i que configura els nostres actes, pensaments, somnis i desitjos. A l’educació, també l’emprem com a eina per fer créixer a persones i col·lectius, i que aquestes, al seu temps, faran créixer municipis, territoris, continents i a la humanitat sencera.\nA l’educació, però, l’hem responsabilitzat i la responsabilitzem de tantes coses sense adonar-nos que ella, per se, no és responsable de res. Més aviat és la nostra responsabilitat oblidada la que ens ha portat fins aquí. Per això, recuperar aquesta responsabilitat significa estimar i abraçar a l’educació des d’una mirada holística perquè ara sigui el camí que serveixi al propòsit pel qual ha estat creada, que no és cap altra que la transformació de les persones.\nParlar de transformació i d’educació actualment sembla quelcom quotidià en segons quins contextos i entorns, principalment pedagògics i socials on la paraula innovació està a l’ordre del dia. Ara bé, acceptar i concebre l’educació com a camí de transformació significa no parlar només d’eines, recursos, tecnologies, dinàmiques, metodologies i paradigmes que generin canvis a certs nivells, que també, sinó que significa entendre-la com aquell procés infinit que permet a la persona i als col·lectius treure enfora allò que porten dins amb connexió amb la vida de manera permanent.\nPer tant, que l’educació esdevingui camí de transformació des d’aquesta mirada implica crear estructures obertes i flexibles que permetin expressar la vertadera essència de cada persona i de cada col·lectiu més enllà de provocar l’adquisició d’informació i coneixements. Suposa reconèixer aquells valors humans de naturalesa universal que ens connecten els uns amb els altres més enllà de les fronteres, les diferències i les distàncies que puguem veure i viure, i promoure’ls perquè siguin el far que guia el procés de descoberta i creació de cada persona i col·lectiu.\nSignifica doncs, que l’educació no precisa de res més que d’allò que ja portem dins i fer possible la seva interacció i diàleg amb allò que hi ha fora. Per aquest motiu, tan important és la mirada que tinguem sobre l’educació, i per tant veure-la com a camí que permet transformar-se per ser cada vegada més qui som; com ho són les estructures, espais i experiències que faciliten que això sigui així des del respecte a la diferència a tots nivells i la interacció.\nSegurament aquest aspecte és el repte, però el primer pas és, sens dubte, acceptar que l’educació és camí de transformació des del desenvolupament pel bé propi a la contribució pel bé comú i viceversa.\nEscrit per Xavier Pujol Auden, membre de MakeIt! Education, SCCL.\nFotografia feta per Estefania Trias Puig.