Kanauj - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Kannauj)\nKanauj ( कन्नौज, urdú: کنوج), de vegades també Kannauj, és una ciutat i municipalitat (Nagar Palika Parishad) capital del districte de Kanauj a Uttar Pradesh, Índia, a uns 7 km de la riba del Ganges que antigament passava sota els seus murs. El nom derivaria de Kanyakubja (matriu virginal). Kanauj és una ciutat molt antiga i antiga capital d'un regne. Consta al cens del 2001 amb 71.530 habitants (el 1871 eren 17.093, el 1881 va baixar a 16.646 i el 1901 va pujar a 18.552). Esta situada a 27° 04′ N, 79° 55′ E / 27.07,79.92Coord.: 27° 04′ N, 79° 55′ E / 27.07,79.92\nel triangle Gurjara-Pratihares, Pales, Rashtrakutes.\nKannauj o Kanauj apareix antigament com Kanyakubja o Mahodya al Mahabharata i als Puranes). S'han trobat nombrosos objectes de l'edat del bronze i estàtues de pedra. El aris es van establir a aquesta regió aliats als kurus. Amavasu va fundar un regne la capital del qual fou després Kanyakubja (Kanauj). Jahnu fou un rei poderós de Kanauj i va donar nom al riu Jahnaui (després riu Ganges). La regió va arribar a posició hegemònica al temps de Mahabharata. Kampilya (Kampil) fou la capital del sud de Panchala nom després utilitzat per tota la regió.\nVers el segle IV aC segurament en el regnat de Mahapadma, el territori fou annexionat al imperi Nanda de Magadha. Asoka va construir un monòlit o pilar a Sankisa, que es esmentat pel viatger xinès Fa-Hien (vers 400). S'han trobat gran nombre de monedes a Mathura, Kanauj i altres ciutats de la regió de Panchala suposadament associades als reis Mitra entre 100 aC. i 200 dC.\nAl segle II Kanauj wera una ciutat famosa i important, com acredita el fet de que fos esmentada amb el nom de Kangora o Kanogiza per Claudi Ptolemeu (vers 140). Tot el districte gaudia de la prosperitat aportada pels guptes. Fa-Hien, viatger xinès, va visitar Kanauj entre 399 i 414 en el regnat de Chandragupta II i només va trobar dos monestirs budistes i la ciutat no era molt gran. Sankisa fou un dels grans centres budistes en aquest temps. Es va produir una invassió dels huns (huna) amb gran èxit i abans o després va venir el govern dels Maukharis de Kannauj, dinastia iniciada per Harivarman.\nTambé Harsha (Harshavardhana 606-647) dels rajputs bais va avançar cap a Kanauj de la que va fer la seva capital. El peregrí xinès Hiuen Tsang va visitar Kanauj en un temps entre 636 i 643 i informa de que hi havia uns 100 monestir budistes amb uns deu mil monjos. Harsha va tenir aquí una assemblea religiosa. Hiuen Tsang esmenta Kah-Pi-Ta (Kapitha, identificada amb Sankisa) com la segona ciutat del districte. Harshavardhana fou derrotat pel chalukya Pulakesin II i el seu imperi no va tardar en enfonsar-se després de la seva mort.\nAl final del segle VIII Kanauj fou el punt on convergien tres dinasties: el Gujara-Pratihara i els reis bargujar de Kanauj; els rashtrakuta del Dècan, i els Pales de Bengala. El rei pala Dharmapala va instal·lar in rei titella a Kanauj al final del segle VIII. Al segle IX fou conquerida vers 836 pel rei gujara-pratihara Nagabhata II i va ser la capital de la dinastia (anomenada Raghuvansi) durant un dos-cents anys; el 916 Kanauj o Mahodaya (com també era esmentada) fou conquerida temporalment pel rashtrakuta Indra III però els raghuvansi foren restaurats mercès a la intervencó al seu favor del rei chandela de Mahoba. Al final del segle els dominis raghuvansi gujara-pratihara s'havien reduït a un petit regne a l'entorn de Kanauj.\nEl inici del segle XI va estar marcat per la invassió de l'Índia pels musulmans. Rajyapala era raja de Kannauj quan Mahmud de Ghazni va fer els seus atacs a l'Índia. Després de saquejar Mathura, Mahmud va avançar cap a Kanauj (1018); el 1019 els set forts de Kanauj foren capturats per Mahmud. Sembla que després va caure en mans dels chandeles.\nUna inscripció dels chalukya datada el 1050 associa Kanauj amb els rashtrakutes. Vers 1089-1090 Chandradeva, el primer rei rajput rathor dels Gahadavala de Kannauj (d'una nissaga que havia estat vassalla dels gujara-pratihares), va governar i va protegir els llocs sagrats de Kushika (Kannauj). El govern dels Gahadavala està demostrat pel descobriment a Kudarkot de una taula de coure datada en el regnat de Chandradeva el qual hauria eliminat a un raja local anomenat Gopala. Chandradeva va governar sobre una regió al menys similar al modern Uttar Pradesh i fou succeït per Madanpala que va governar poc temps i el va seguir el seu fill Govindachandra; dos copes regalades per Govindachandra datades el 1104 i 1117 van ser trobades al poble de Bisahi, i un altra datada el 1109 a Rahan; Govindachandra sembla que ja tenia molt de poder abans de ser rei, com a "juvaraja" o príncep hereu; va derrotar a bandes de musulmans invasors en algun moment abans del 1109 (segons diu la taula datada en aquesta any). A Govindachandra el va succeir el seu fill Vijayachandra vers 1155 que també va fer front a les incursions musulmanes; en el seu regnat va començar la decadència; els musulmans van conquerir Delhi; uns anys més tard els musulmans havien arribat als límits dels seus dominis que no tenien cap estat tampó.\nVijayachandra fou succeit pel seu fill Jai Chandra (1170) el darrer gran rei de la dinastia. En el seu regnat els chauhans des de Ajmer es van dirigir a Delhi que van ocupar i van exercir l'hegemonia al nord sota l'energic govern de Prithwi Raj III. Al sud hi havia els chandeles que en aquest temps estaven a la cim del seu poder. Fou en aquest temps que es va celebrar la Swayamvara (cerimònia en que una dona índia en edat de casar-se elegia al seu company entre una llista de pretendents) de Sanyogita, filla de Jai Chandra, a la que finalment es va emportar per la força Prithwi Raj. Es possible que aquesta fos la causa de la suposada enemistat entre els dos reis encara que no hi ha cap evidencia en aquest sentit, i la seva poca sintonia es dedueix de la manca de cooperació un amb l'altra.\nDurant el regnat dels chauhans a Delhi (1170-1194) Kanauj va romandre ne poder dels Gahadavala. Muizz al-Din Muhammad de Ghor va envair l'Índia i va matar a Jai Chandra el 1193.\nHarichandra, fill de Jai Chandra, va conservar Kanauj encara després de 1193. El 1223-1224 Iltutmish va ordenar a la guarnició de Kanauj unir-se en una expedició contra Kalinjar. El 1244 el districte de Kannauj fou concedit per Ala al-Din Masud Shah (1242-1246) al seu oncle Djalal al-Din, pel seu menteniment. Les forces reials van arribar a Kanauj i van assetjar el fort de Balsandah; les forces reials van retornar amb un gran botí.\nBalban, sultá del 1266 al 1287, va anar a la regió i la va dividir en petits comandaments militars en cadascun dels quals va erigir al menys una fortalesa amb guarnició on va estacionar tropes afganeses; ell mateix va romandre a la proximitat durant mesos. Djalal al-Din Firuz Shah Khalji (1290-1296) va visitar (1290) el fort de Bhojapur i es suposa que va construir el pont que creuava el Ganges prop d'aquest fort.\nEl 1346-1347 Muhammad Shah II Tughluk (1325-1351) va fer una expedició a la zona i va arribar a Sargdaori. Després desapareixen les noticies fins el 1392 quan la regió de Kanauj estava revoltada contra l'autoritat imperial; els rebels eren els rajputs chauhans, solankis i altres; després d'una nova revolta a la zona el 1394 el sultà va concedir el govern de la regió entre Kanauj i Bihar a Khwaja Jahan amb el títol de Malik al-Shark, amb plens poders; el governadors va ser l'ancestre de la dinastia shàrkida. Degut a la invasió de Tamerlà el 1399 el seu fill adoptiu Mubarak Shah va esdevenir sultà independent de Jaunpur; Kanauj fou refugi per un temps de Nasir al-Din Mahmud Shah III Tughluk (1395-1399 a Delhi, després a Kanauj).\nA la mort de Sikandar Lodi (1489-1517), va esdevenir sultà el seu fill Ibrahim Lodi (1517-1526). Es va presentar a Kanauj on fou rebut per Azam Humayun Sarvani, que era el governador. El resultat fou que diversos caps afganesos es van posar al servei del sultà i Kanauj va esdevenir un feu de Delhi encara que va caure altre cop en mans afganeses. El 1527 Baber va reunir les seves forces contra el cap rebel de Chanderi. Baber després de capturar Chanderi va perdre Kanauj i Shamsabad davant els afganesos. Kanauj va esdevenir una ciutat dels rebels formats per una aliança entre rajputs i musulmans. Humayun va seguir la tasca del seu pare deixant al afganes Sher Shah Suri via lliure a orient. El juliol de 1537 va concedir el govern de Kanauj al seu cunyat Nur al-Din Muhammad. Sher Shah Suri no va tardar en tallar les comunicacions de Humayun amb Delhi; la deserció del seu germà Mirza Hindal i de Nur al-Din, el governador de Kanauj, va bloquejar completament a Humayun per tots costats i fou derrota el 17 de maig de 1740. Humayun va fugir pel riu cap a Mainpuri i més tard, el 1543, va acabar deixant Índia per anar a Kandahar.\nEs creu que després de la conquesta de Kanauj, Sher Shah Suri va destruir la vella ciutat i va construir un fort. El 1555 Humayun va aconseguir enderrocar als afganesos descendents de Sher Shah i Humayun estava en el control de la situació el 1556, però va morir el 20 de gener d'aquest any i el va succeir el seu fill Akbar el Gran. Sota aquest Kanauj fou capçalera d'un sarkar amb 30 mahals. Kampil, Saurikh, Sakrawa, Sakatpur van conservar els seus noms antics. El 1592 Kanauj fou concedida a Muzaffar Hussain Mirza, però quan aquest va demostrar ser un borratxo, en fou desposeït. El 1610 Jahangir (1605-1627) va concedir el govern a Abd al-Rahim, el fill del gran Bayram Khan.\nAl segle XVIII va passar a mans dels nawabs de Farrukhabad que la van disputar amb els nawabs d'Oudh que també la van posseir temporalment, igual que els marathes. La ciutat va quedar arrasada.\nLes ruïnes de l'antiga citat ocupen una gran extensió (5 pobles), un semicercle de 6,5 km de diametre. No queda cap estructura hindú però si la gran mesquita construïda per Ibrahim Shah Sharki de Jaunpur el 1406.\nSota domini britànic fou part del districte de Farrukhabad a les Províncies Unides (abans Província d'Agra) i fou capital d'un tahsil de 469 km² amb una ponlació de 114.215 habitants el 1901 repartida en 206 pobles i una ciutat (Kanauj amb 18.552 habitants el 1901); el tahsil estava creuat pel Kali Nadi Oriental que desaiguava al Ganges.\nHunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India. Londres: Trübner & co., 1885. Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908. Enllaços externs [modifica]\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kanauj&oldid=11392974»\tCategoria: Municipis d'Uttar Pradesh\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 15 març 2013 a les 06:41.


Compromís per Ontinyent proposa que no s’autoritze l’exhibició d’animals als espectacles de circ – Compromís\nCompromís per Ontinyent proposa que no s’autoritze l’exhibició d’animals als espectacles de circ\nLa coalició porta al plenari una moció en defensa dels drets dels animals que contempla una mesura que ja han pres altres ajuntaments com el de Barcelona.\nEl grup municipal de Compromís per Ontinyent ha presentat una moció al proper plenari a la qual es proposa que no s’autoritze a la ciutat l’exhibició d’animals als espectacles de circ. La mesura, l’aplicació de la qual defendrà el regidor Fran Quesada, ja ha estat aplicada en altres ajuntaments com el de Barcelona, i s’emmarca dins d’una proposta a la qual es vol que l’Ajuntament mostre el seu compromís amb la defensa dels drets reconeguts en la Declaració Universal del Drets dels Animals.\nQuesada recordava que en aquest document, aprovat per les Nacions Unides al 1978, “es diu entre altres coses que l’ésser humà no té dret d’exterminar o explotar altres animals, ser sotmès a mals tractaments o explotat per divertiment d’altres”. El regidor explica que els circs, malgrat tenir una llarga tradició d’actuacions ens les societats modernes, acostumen a realitzar espectacles amb presència d’animals exòtics i domèstics, “que són trets dels seus habitats naturals i obligats a viure la major part de la seua vida encadenats engabiats i en molts casos dintre de camions durant els seus desplaçaments, que ocupa la majoria del temps”.\nAquests animals exòtics així com els domèstics, “són sotmesos i convertits en titelles per a l’entreteniment humà obligant-los a fer números antinaturals que han d’interpretar després d’un llarg procés d’ensinistrament i de domini, en molts casos amb aplicació de maltractaments i tortures, fins que s’aconsegueix anul·lar la seua voluntat”. Des de Compromís es destaca que “l’estat captiu dels animals no aporta cap valor educatiu, no ens diu res sobre el seu comportament natural, atès que són obligats a actuar en un entorn artificial. El circ disposa d’innombrables recursos humans propis sense necessitat de sotmetre al ridícul, maltractament o humiliació als animals, com demostren els pallassos, acròbates o malabaristes del circ més prestigiós del món, el Cirque du Soleil, que no utilitza animals en les seues exhibicions”.\nLa coalició destaca que la implantació d’aquesta prohibició, “ha suposat en molts països un augment del 25% en la taquilla d’aquests espectacles, ja que el “buit” que van deixar les actuacions on s’utilitzaven animals va haver de ser substituït per una oferta molt més positiva i molt rendible, tant per al circ com per als seus treballadors, el que demostra que lluny de ser un problema per a ningú, aquesta mesura que proposem és un avantatge, a més d’una obligació moral i de respecte als drets dels animals”, destaquen.


POLÍTICA PRIVADESA WEB\nÉs compromís del GRUP PYRÉNÉES el respecte de la privadesa dels usuaris i la protecció i seguretat de les seves dades personals.\nL'usuari ha de llegir amb atenció aquesta política de privadesa, que ha estat redactada de forma clara i senzilla, per facilitar la seva comprensió, i determinar lliure i voluntàriament si desitja facilitar les seves dades personals a les entitats del GRUP PYRÉNÉES.\nAixí mateix, l'usuari garanteix que és major d'edat i que les dades aportades són veritables, exactes, completes i actualitzades, sent responsable de qualsevol dany o perjudici, directe o indirecte, que pogués ocasionar-se com a conseqüència de l'incompliment de tal obligació. En el cas que les dades aportades pertanyin a un tercer, l'usuari garanteix que ha informat a aquest tercer dels aspectes continguts en aquest document i obtingut la seva autorització per facilitar les seves dades a les entitats del GRUP PYRÉNÉES per a les finalitats assenyalades.\n1.- Àmbit d'Aplicació i Responsabilitat\nAquesta política de privadesa aplica a totes les dades personals recollides per les entitats del GRUP PYRÉNÉES a les seves pàgines web.\nPer a qualsevol qüestió relacionada amb la present política de privadesa, l'usuari podrà posar-se en contacte amb el delegat de protecció de dades del GRUP PYRÉNÉES, les dades de contacte són:\n- Correu electrònic: DPO@pyrenees.ad\n- Correu Postal: GRUP PYRÉNÉES, Avinguda Meritxell 11 5ª planta, Andorra la Vella AD500 Principat d’Andorra a l'atenció del Delegat de Protecció de Dades.\nLes entitats del GRUP PYRÉNÉES, tractaran les dades de l'usuari, de manera automatitzada, per a les següents finalitats específiques:\n- Resolució de consultes formulades a través del correu electrònic o de la web.\n- Enviament de comunicacions sol·licitades per vostè en els formularis destinats a aquest efecte sobre els nostres serveis, ofertes d'ocupació o bé a través del nostre butlletí de notícies.\nEl tractament de les dades dels usuaris podrà ser realitzat per un prestador de serveis idoni, contractat per GRUP PYRÉNÉES. Aquest prestador de serveis únicament tractarà les dades per a les finalitats establertes anteriorment i seguint les seves precises instruccions, complint rigorosament les normes legals sobre protecció de dades personals, seguretat de la informació i altres normes aplicables. En cap cas els nostres encarregats del tractament o prestadors de servei tractaran les seves dades per a altres finalitats o les comunicaran a tercers.\nGRUP PYRÉNÉES conservarà les dades personals dels usuaris únicament durant el temps necessari per a la realització de les finalitats per les quals van ser recollides així com els terminis de retenció legalment establerts, en els següents termes:\n- Resolució de consultes formulades a través del correu electrònic o formulari web: 5 anys després de la seva contestació.\n- Enviament de comunicacions sol·licitades per vostè en els formularis destinats a aquest efecte sobre els nostres serveis, o bé a través del nostre butlletí de notícies: 5 anys després de la seva sol·licitud.\nEn tot cas, s'informa a l'usuari que, en cas que consideri que GRUP PYRÉNÉES ha vulnerat, o ha pogut vulnerar els drets que li són reconeguts per la normativa aplicable de protecció de dades, podrà presentar una reclamació davant l'Autoritat de Control, Agència de Protecció de Dades a través del seu web.\nLes dades recollides pel GRUP PYRÉNÉES en els diferents formularis a través de les seves pàgines web són necessaries per complir amb les finalitats expressades.\nPer tant, si l'usuari no les facilités, GRUP PYRÉNÉES no podrà atendre la seva sol·licitud.\nLes entitats del GRUP PYRÉNÉES podran elaborar perfils dels usuaris, que permetrà l'adopció de decisions automatitzades, basades en la introducció d'informació realitzada pels usuaris en els diferents formularis amb la finalitat d'enviar les comunicacions comercials sol·licitades per vostè que s'ajustin a les seves característiques. En aquests casos, l'usuari tindrà dret a obtenir intervenció humana en la decisió, a expressar el seu punt de vista i a impugnar la decisió adoptada per les entitats del GRUP PYRÉNÉES.\nGRUP PYRÉNÉES empra mesures tècniques i organitzatives apropiades per garantir un nivell de seguretat adequat al risc que presenta el tractament de dades, en particular com a conseqüència de la destrucció, pèrdua o alteració accidental o il·lícita de dades personals transmeses, conservades o tractades, o la comunicació o accés no autoritzats a aquestes dades.\nEls portals web del GRUP PYRÉNÉES utilitzen cookies pròpies i de tercers.


BH Àsia Oriental » Publicacions\nRevistes de Brill en accés obert\nL’editorial Brill proporciona accés lliure a alguna de les seves publicacions, dins la seva iniciativa d’accés obert. Us pot interessar:\nTrobareu tota la informació sobre aquesta iniciativa aquí\nComentaris tancats a Revistes de Brill en accés obert\nGuia d’estil per als mots xinesos en català\nDimarts 14 d’abril té lloc la presentació de la Guia d’estil per al tractament de mots xinesos en català, que pretén posar a l’abast dels professionals, les institucions i el públic en general una obra de referència que estableixi uns criteris clars i consensuats de com cal tractar els termes i els referents xinesos en un text en català per estandarditzar-ne l’ús. Aquesta guia, feta des del rigor acadèmic per un equip de sinòlogues amb una llarga trajectòria professional, neix amb l’objectiu d’esdevenir una eina de consulta fàcil, informativa i, sobretot, útil.\nL’acte tindrà lloc a les 18 h, al Col·legi de Periodistes, i comptarà amb la presència de Sergi Vicente (director de BTV i excorresponsal de TV3 a la Xina), Helena Casas-Tost i Sara Rovira-Esteva, promotores i dues de les autores de l’obra.\nMés informació a llengua.gencat.cat\nComentaris tancats a Guia d’estil per als mots xinesos en català\nPublicacions del TXICC disponibles\nJa es pot consultar una part de les publicacions del TXICC disponibles al dipòsit digital de la UAB (DDD).\nTXICC és el grup de recerca en traducció del xinès al català/castellà, que té per objectiu promoure la recerca en l’àmbit de la traducció i la interpretació entre el xinès i el català/castellà, així com qüestions de lingüística contrastiva, la didàctica del xinès com a llengua estrangera, el xinès per a fins específics (llengua per a traductors) i la comunicació intercultural entre aquestes cultures.\nPer saber-ne més consulteu la pàgina web del TXICC\nTrobareu les seves publicacions disponibles al DDD\nComentaris tancats a Publicacions del TXICC disponibles\nNoves revistes dels Estudis de l’Àsia Oriental\nDurant l’any 2014 s’han incorporat nous títols de revista al web de revistes acadèmiques dels Estudis de l’Àsia Oriental (REAO).\nAquestes pàgines posen a l’abast del Personal Docent i Investigador (PDI) una eina útil per poder disposar de dades objectives sobre la qualitat i l’impacte de les publicacions en revistes acadèmiques en l’àmbit dels Estudis de Traducció i Interpretació i dels Estudis de l’Àsia Oriental.\nEn aquestes pàgines hi trobareu una llista de revistes acadèmiques d’aquestes àrees de coneixement amb els indicadors de qualitat dels diferents recursos que són valorats per les entitats d’acreditació: AQU, ANECA i CNEAI. També trobareu altres informacions, com ara els enllaços a diferents catàlegs bibliogràfics, les normes de publicació dels articles segons l’editor i els permisos d’autoarxiu.\nAquests webs són fruit de la col·laboració entre el Departament de Traducció i Interpretació i el personal de la Biblioteca d’Humanitats de la Universitat Autònoma de Barcelona\nLlistat de revistes dels Estudis de l’Àsia Oriental incorporades al 2014\nComentaris tancats a Noves revistes dels Estudis de l’Àsia Oriental\nNou número d’Asiadèmica\nJa està disponible el cinquè número d’Asiadèmica, una revista online dedicada a l’àrea geopolítica, social i cultural coneguda com Àsia oriental. Està estructurada en una sèrie d’articles acadèmics la temàtica dels quals abasta un ampli espectre de disciplines, cobrint àrees com la política, la història, l’economia, l’art, la lingüística i temes antropològics i de societat.\n“En aquest número ens trobem amb papers sobre antropologia, història, història política, història de l’art i un article en què s’avalua la presència dels estudis coreans a Llatinoamèrica. Comptem també amb un bell pròleg que reflexiona sobre l’activitat investigadora com a acte d’amor, redactat pel doctor Manel Ollé, professor titular de la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona i membre del comitè científic de la revista”.\nComentaris tancats a Nou número d’Asiadèmica\nLa revista japonesa Hon’yaku kenkyû e no shôtai = Invitation to translation studies es pot consultar en accés obert a través de REAO (Revistes dels Estudis de l’Àsia Oriental).\nAquesta revista, editada per la Japan Association for Interpreting and Translation Studies, està especialitzada en traducció i interpretació al Japó.\nComentaris tancats a Invitation to translation studies\nWeb of Science inclou una nova base de dades. Es tracta de Korean Journal Database (KCI), una base de dades de cites basada en una selecció de 2.000 revistes coreanes d’alt impacte, de les quals 1.800 són noves dins de Web of Science.\nLa revista es presenta també en anglès, i ofereix informació de valor afegit especialment per al camp de l’enginyeria.\nComentaris tancats a Korean Journal Database\nDijous 26 de juny a les 19h. té lloc, a la seu de Casa Àsia, la presentació del llibre “Gramática básica del chino. Teoría y práctica“, adaptació a l’espanyol de la segona edició de Chinese: A Grammar and Workbook, escrita pels professors Don Rimmington i Yip Po-Ching i publicada el 2009 per l’editorial anglesa Routledge. A l’edició espanyola s’ha comptat amb la traducció especialitzada del professor Francisco Javier López Calvo i l’assessorament expert i la correcció de les doctores de la Universitat Autònoma de Barcelona Helena Casa-Tost i Sara Rovira-Esteva.\nRafael Bueno, director del departament de Política, Societat i Programes Educatius\nHelena Casas-Tost, professora de Llengua Xinesa i de Traducció del Xinès del departament de Traducció i Interpretació de la Universitat Autònoma de Barcelona\nSara Rovira-Esteva, professora de Llengua Xinesa i de Traducció del Xinès del departament de Traducció i Interpretació de la Universitat Autònoma de Barcelona\nTrobareu més informació al web de Casa Àsia, d’on hem extret la imatge\nComentaris tancats a Gramática básica del chino


Tanquen l’accés a Sa Palomera després de la mort d’un turista la setmana passada | Ràdio Palafolls\nHome Comarcal Tanquen l’accés a Sa Palomera després de la mort d’un turista la setmana passada\nMarc Ferri , agost 2, 2018\t / 793 0\nL’Ajuntament de Blanes ha decidit tancar l’accés a la Roca de Sa Palomera després que el passat divendres al vespre un turista alemany morís en caure des del capdamunt de la roca.\nAquesta decisió, de caràcter temporal, es va prendre ahir dimecres mentre no s’implementin actuacions per millorar les mesures de seguretat de l’espai que actualment hi ha de manera preventiva.\nSegons ha informat l’Ajuntament de Blanes, el tancament de l’accés a Sa Palomera és una possibilitat que ja es va començar a valorar just després de l’accident de la setmana passada. Va ser llavors quan l’alcaldessa accidental, Pepa Celaya, es va posar en contacte amb la subdelegació del Govern espanyol per tal de reclamar solucions en matèria de seguretat a la zona.\nCelaya ha demanat al departament de Costes del Govern estatal, que és qui té la competència de tot l’entorn de la Roca de Sa Palomera i la platja del voltant, que implementi urgentment mesures per incrementar la seguretat de la zona.\nD’entre les més importants destaca la complementació de la barana de seguretat de la part superior de la roca per evitar que hi accedeixin els visitants.\nPer agilitzar la petició, des del consistori s’ha redactat una proposta d’ampliació que inclou un croquis de l’estructura que s’hi vol construir, una barana de seguretat d’uns 20 metres de llargada que complementi la que hi ha actualment.\nL’espai compta actualment amb diverses mesures de seguretat i cartells amb senyals preventius per alertar als visitants.\nL’accident d’aquest passat divendres, en què va perdre la vida un turista de 56 anys i nacionalitat alemanya que visitava l’espai amb la seva família, és el primer sinistre mortal que es produeix a Sa Palomera, un dels indrets més visitants del municipi de Blanes.


La FESC: mirall de l'economia solidària - Infograma.cat\nLa FESC: mirall de l’economia solidària\n02/11/2021 01/12/2021 RedaccióLeave a Comment on La FESC: mirall de l’economia solidària\nLa Fira d’Economia Solidària de Catalunya (FESC) va celebrar la seva desena edició del 17 al 24 d’octubre, a l’espai de la Fabra i Coats de Barcelona, i ho va fer recuperant la presencialitat, després de la virtualitat imposada per la pandèmia el 2020.\nL’organització que fa de paraigua d’aquest esdeveniment des de 2012 és la Xarxa d’Economia Solidària (XES) que, amb més de 300 organitzacions adherides, defensa un sistema econòmic respectuós amb les persones, el medi ambient i els territoris, i que funciona sota criteris democràtics, d’horitzontalitat, transparència, equitat i participació\nLa xarxa es comença a gestar a mitjans dels anys 90, en un procés iniciat entre cooperatives catalanes i brasileres durant el Fòrum Social Mundial de Porto Alegre. Després d’un llarg procés de debat i reflexió contínua, amb l’impuls de la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya, el naixement de la XES culmina amb la signatura del manifest de constitució, al novembre de 2002.\nLa XES s’organitza en quatre grans eixos estratègics: relacions externes, incidència política i formació; economies feministes; xarxes territorials i sectorials, i mercat social. Al llarg dels darrers quinze anys, ha participat en moltes accions de difusió de l’economia solidària, intercooperació i creació del mercat social. A banda de la fira, la promou el balanç social, impulsa una desena de xarxes locals i fa propostes d’impuls de l’economia solidària, com una nova manera de produir, distribuir i consumir, i que representa una alternativa viable i sostenible per satisfer les necessitats individuals i globals.\n10 anys de Fira\nLa Fira d’Economia Solidària de Catalunya (FESC) és l’esdeveniment més important del país pel que fa a la plasmació del mercat social català, té una projecció internacional i reuneix la gran diversitat d’experiències de les alternatives al sistema econòmic. A més, és un espai de trobada, debat i intercooperació, amb un programa d’activitats molt extens i de gran confluència de col·lectius i persones.\nEspot de la fira d’enguany.\nMés de 140 empreses i entitats de diversos sectors econòmics van exposar durant el cap de setmana a la FESC. L’objectiu de mostrar com des de l’economia solidària es pot donar resposta a bona part de les necessitats de la vida, des de l’habitatge o l’alimentació a la roba, la mobilitat, l’energia o serveis com les finances ètiques, la salut i cures, la cultura i l’oci, o la tecnologia, es va complir amb escreix. També, però, el d’exercir de punt d’intercooperació entre diferents iniciatives de l’economia social i solidària catalanes.\nA nivell més intern, més enllà de ser la gran trobada anual del sector, i més aquest any després d’haver hagut de suspendre la fira presencial l’any passat, la FESC és un espai de foment de la intercooperació entre els agents de l’economia solidària, alhora que un espai de reflexió i debat. En aquest sentit, es plantejava la desena edició com un punt per mirar al passat i al present però per fixar nous horitzons de futur per a l’economia solidària catalana.\nAmb la xerrada que reuní Silvia Federici i Marina Garcés, presentades per Magda Bandera, va començar una setmana d’activitats virtuals i presencials d’enguany. Si us vau perdre alguna de les activitats, les podeu recuperar aquí.\nTagged anticapitalismeeconomia solidàriaESS\n02/02/2021 10/02/2021 Redacció\n‘Colapso y alternativas: anticapitalismo y autogestión’\n17/12/2021 24/01/2022 Redacció\n10/02/2021 21/07/2021 Redacció


EN EL MEU LLOC: Després de Pasqua\nBo. Ja han acabat aquestos dies de Passió i Alegria en què tothom ha optat per realitzar les activitats que més li han abellit. Sens cap dubte, pense que la majoria haurà eixit al camp o haurà anat a visitar localitats o paratges que té al costat de casa, però que, habitualment, no ho sol fer.\nDoncs bé. Jo, no és que haja fet exactament això, però si que he estat a “la meua terreta” i, com és de suposar, ja me la conec de sobra, però sempre hi trobe coses noves mirant-la des de diferents perspectives. Aquesta vegada ho he fet amb més deteniment mitjançant llargues passejades o eixides amb bici.\nNo vaig a escriure més sobre el tema. Únicament mostraré un petit recull de fotos preses i que mostren l'esplendor d'aquesta verda primavera en terres del Comtat al voltant de Beniarrés, Planes i L'Orxa.\nPels voltants de Planes\nAlmudaina als peus de la serra del seu nom.\nEl pantà de Beniarrés resguardat per les serres de Mariola i Benicadell\nEl Serpis inicia ací el seu recorregut per l'Estret de L'Orxa\nEn L'Orxa, en un capvespre tranquil després de la pluja\nPanoràmica del pantà de Beniarrés en aquest any tan plujós.\nEm vaig trobar uns companys de la Penya Golosa esmorzant a l'Alberg Serpis Rural de L'Orxa.\nL'Orxa des de la serra de l'Albureca\nEl Serpis eixint del embassament de Beniarrés\nPasseres al Serpis per L'Orxa.\nPublicat per Carles Tomàs a 22:05\nBeniarres al dia 21 d’abril de 2009 a les 19:43\nBenvigut de nou Carles. Feia dies que no es sabia re de tú.\nI sim realment aquesta terreta nostra ésde lo milloret i en qualsevol indret et trobes coses noves.\ngarrotipadur 25 d’abril de 2009 a les 20:54\nsí,això és veritat,ací tenim lo milloret de lo milloret i sempre la gent tendeix a viatjar fora quan ací tenim un autèntic tresor\n▼ d’abril 2009 (13)\nAdéu a una publicació\nPer terres de La Vall d'Ebo\nDe gojos i ombres\nBenicadell de nou\nReflexions al voltant d'una presa de possessió\nUn dia emboirat pel Serpis\nPobres de solemnitat\nA qui no té faena, el dimoni li'n dóna\nThe boss i el boç


Voro (tecnic del Valencia CF) analitza la derrota davant el Leganés | | Notícies Dígitals\n13/07/2020 leganes, liga santander, valencia, voro\nL’entrenador va lamentar que el domini de l’equip a la segona meitat no es transformés en gols i ja posa tot el focus en el partit de dijous que ve davant el RCD Espanyol\nEl tècnic de l’València CF va comparèixer després del partit davant els mitjans de comunicació en una roda de premsa telemàtica, en la qual va reconèixer la importància de l’acció aïllada d’el CD Leganés que va significar el penal per al resultat final. Els seus jugadors ho van intentar de totes les maneres, però sense obtenir recompensa. Aquí un extracte de la seva roda de premsa:\n¿El València CF ha afrontat el partit com si fos una final per estar per Europa?\nPer descomptat que hem afrontat el partit amb la importància que tenien els punts, sabíem que eren fonamentals i l’equip sabia d’aquesta importància. La primera part, dins de la igualtat, s’ha condicionat per l’acció de l’penal en una jugada aïllada, això els ha afavorit a ells per jugar replegats, per no concedir cap error enrere a través d’pilotes llargues i, a partir de l’gol, a un equip que està en una situació anímica d’exigència per guanyar el partit i per tot el que l’equip porta darrere a final de temporada, ens ha pogut aquesta precipitació, aquesta ansietat i no hem estat fins.\nA la segona part hem estat millor, amb l’expulsió hem començat a dominar, la jugada de l’penal era determinant per poder ficar-nos en el partit, a la fi no ho hem ficat i aquest domini no s’ha transformat en gols, ho hem intentat per tots els mitjans, per dreta, per esquerra, amb tirs des de fora de l’àrea i la veritat és que tampoc hem estat encertats en aquestes accions. Jugar contra el temps en un partit on ells han aconseguit el que volien, que era el gol, ens ha condicionat molt i no hem estat encertats. Ens anem molt decebuts perquè eren tres punts que sabíem la importància d’ells per seguir en el camí d’estar l’any que ve a Europa.\nEls seus anteriors etapes a la banqueta estaven marcades per l’ansietat per no descendir, costa més gestionar una plantilla deprimida que una angoixada? Està desil·lusionat?\nEstic decebut en la mesura en què ho estem tots, perquè era un partit fonamental, sabíem la importància dels punts. En totes aquestes situacions, la qüestió anímica és fonamental i hem d’intentar que ens afecti el menys possible. No és el mateix que un partit se’t posi de cara, amb el que això significa, que a la fi en el minut 15 se’t posi en contra davant un equip que té molt ben definit el pla de partit que tenia i a la fi ha tingut el botí en una acció molt aïllada com és un servei de banda i un penal. És veritat que per a mi l’equip ho ha acusat molt, ha vist ansietat, falta de confiança, ha perdut moltes pilotes, a més de l’aspecte anímic, que és fonamental. Insistim en la segona part, però no ha pogut ser.\nQuè li pot dir als aficionats que estan dolguts?\nNosaltres també estem molt decebuts perquè l’objectiu d’Europa se’ns ha posat ja molt difícil, seguirem insistint. Hem de gestionar, des que sóc aquí per a aquests sis partits, tot: l’aspecte mental i el futbolístic. Dins dels alts i baixos en aquest curt període de temps ha hagut de tot, partits en què ens vam posar per davant en el marcador, altres per darrere, i avui, per exemple, crec que l’equip, sobretot després del gol d’ells, no ha estat encertat ni precís amb la pilota i aquí es veia que el futbolista és humà, sap de la importància i de l’exigència que ha de tenir el València CF per estar a Europa.\nSón factors que, quan vas en contra de el marcador davant un equip que així se sent còmode, el fet que passessin els minuts sense premi a la fin ha significat precipitació, errors, falta d’encert i també el rival, que s’ha defensat bé acumulant molts homes, amb molta gent per dins, hem pogut centrar molt i aquesta és la lectura. Estem decebuts, però intentarem sumar els sis punts que queden i intentar a veure si ens dóna per estar a Europa en funció dels resultats dels altres equips. No podem pensar ja ni en l’últim partit, hem de pensar en el següent perquè l’equip està obligat a guanyar.\n← Constituït el Consell de la Joventut de Borriana\nL’IVAJ convoca places en les residències juvenils per al curs acadèmic 2020-21 →


L’Ajuntament de Constantí crea una Oficina única per la gestió d’ajudes i tràmits de la Covid-19 – Constantí Ràdio\nL’Ajuntament de Constantí crea una Oficina única per la gestió d’ajudes i tràmits de la Covid-19\nradio Juny 9, 2020\nAquest dilluns 8 de juny, l’Ajuntament de Constantí ha reobert diversos serveis d’atenció a la ciutadania que estaven tancats des de la declaració d’estat d’alarma a causa del coronavirus. Aquests serveis oferiran atenció presencial però només s’atendrà a les persones que tinguin cita prèvia. Entre els serveis que han obert aquest dilluns, s’ha posat en marxa una Oficina d’ajudes per la COVID-19, un servei de nova creació i que permetrà atendre de manera centralitzada totes les gestions i ajudes relacionades amb la crisi de la COVID-19.\nPer tal de reforçar l’atenció a la població en matèria d’ajudes socials i econòmiques, des d’aquesta Oficina es podrà obtenir informació i tramitar totes les ajudes que tant l’Ajuntament de Constantí com les diferents Administracions (Govern de l’Estat i Govern de la Generalitat) han aprovat per pal·liar els efectes socials i econòmics d’aquesta crisi. Aquesta Oficina COVID-19 es troba situada a l’edifici municipal del carrer Sant Pere 49. La cita prèvia per realitzar els tràmits presencialment es pot demanar a través del telèfon 977 52 05 21 (de 9 a 14 h), a través del correu electrònic: citaprevia@constanti.cat i a través d’un formulari online que es pot trobar al web de l’Ajuntament www.constanti.cat.\nDes de l’Ajuntament s’informa que una vegada sol·licitada la cita prèvia i en l’hora acordada, per tal d’accedir a les oficines i equipaments municipals caldrà seguir les mesures de prevenció: ús de mascareta obligatori, mantenir distància de seguretat entre persones de 2 metres, atendre les senyalitzacions i indicacions del personal municipal i respectar el límit d’aforament. Només podrà accedir la persona que hagi de realitzar el tràmit corresponent. D’altra banda, l’Ajuntament posarà a la disposició de la ciutadania gel hidroalcohòlic.\nEl nou test de diagnòstic ràpid de Covid-19 de la URV estarà a punt per fabricar-se a finals de juliol


Avis legal - Ajuntament de Ripoll\nDe conformitat amb allò establert a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, s’informa del següent:\nTitular: Ajuntament de Ripoll\nAdreça: Plaça Ajuntament número 3 – 17500 Ripoll\nL’Ajuntament de Ripoll és el titular del domini www.ripoll.cat, un lloc web a disposició de qualsevol usuari o usuària amb la finalitat de facilitar informació dels diferents serveis i gestions propis d’aquesta administració local i, alhora, de proporcionar informació general del municipi de Ripoll.\nL’Ajuntament de Ripoll no es responsabilitza del possible ús inapropiat que tercers realitzin d’aquesta pàgina web, ni del contingut, resultat de la traducció automàtica de Google i actualització de la informació que prové d’altres persones físiques o jurídiques i que consti al lloc web o a la que es remeti a partir d’enllaços o altres sistemes. Els continguts proporcionats a través d’aquesta pàgina web tenen caràcter merament informatiu, per la qual cosa l’ús que d’aquests pugui fer-se i les eventuals conseqüències, danys o perjudicis que poguessin derivar-se, són de l’exclusiva responsabilitat de l’usuari o usuària.\nL’Ajuntament de Ripoll no assumeix cap responsabilitat per danys i perjudicis de tota naturalesa que es puguin ocasionar per l’ús d’enllaços, directoris i eines de recerca, que permeten accedir a llocs web pertanyents i/o gestionats per tercers així com de la presència de virus o altres codis maliciosos en els continguts que puguin produir qualsevol tipus de danys en el sistema informàtic, documents electrònics o fitxers de les persones usuàries.\nL’Ajuntament de Ripoll es reserva el dret d’exercir les accions legals que consideri oportunes derivades de qualssevol us il·lícit per part de tercers dels continguts de la seva pàgina web.\nS’autoritza la reproducció dels continguts propietat de l’Ajuntament de Ripoll sota els termes d’aquesta llicència:\nSignes, distintius, marques, noms comercials, continguts (textos, gràfics, imatges, fotografies, programari, enllaços i altres continguts audiovisuals o sonors i codis font), estructura, disseny i forma de presentació dels elements i qualsevol altra informació que aparegui en aquest lloc web són propietat de l’Ajuntament de Ripoll i estan protegits pels drets de propietat industrial i intel·lectual.\nLa informació que es facilita en aquesta pàgina no pot ser objecte per part dels usuaris de venda o cessió, sota cap concepte, incloent-hi la gratuïta. En aquest sentit, està prohibida la reproducció, transformació, distribució, comunicació pública i, en general qualsevol altra forma d’explotació dels elements referits en l’apartat anterior sense autorització expressa de l’Ajuntament de Ripoll. S’autoritza la impressió i descàrrega d’extractes dels continguts d’aquest lloc web únicament quan es realitzin per a ús personal i privat.\nNo obstant això, aquest portal web conté també fotografies que no són propietat de l’Ajuntament, tot i que en disposa d’un determinat dret de reproducció. En aquests casos, caldrà respectar les llicències i autoritzacions de cada una d’elles, segons s’especifiqui.\nPitjar el botó dret del ratolí i escollir ‘Propietats’ o similar.\nReferències i enllaços a altres webs\nAlgunes pàgines d’aquesta web contenen referències o enllaços a webs d’altres organitzacions. La presència d’aquests enllaços té una finalitat informativa, no constituint en cap cas una invitació a la contractació de productes o serveis que s’ofereixin en la pàgina web de destí. L’Ajuntament de Ripoll no es responsabilitza ni de l’exactitud ni de l’actualització d’aquestes webs externes En aquest lloc web es proporcionen diversos enllaços a altres pàgines web independents, que no pertanyen a l’Ajuntament de Ripoll, amb l’objectiu de facilitar l’accés a altres fonts d’informació relacionades amb aquesta organització municipal i amb respecte dels drets de propietat intel·lectual que, si escau, puguin correspondre als seus autors. No obstant, l’Ajuntament de Ripoll no assumeix cap responsabilitat derivada de les connexions o els continguts d’aquests enllaços. Així mateix, l’establiment d’enllaços al lloc web de l’Ajuntament de Ripoll, prèvia sol·licitud i autorització d’aquest, haurà de respectar els drets de propietat intel·lectual de titularitat municipal.\nUna galeta és un petit arxiu de dades que alguns llocs web escriuen en la seva unitat de disc quan es visita. Un arxiu galeta pot contenir informació com la identificació d’usuari i el lloc web ho utilitza per a rastrejar les pàgines que vostè ha visitat. La única informació personal que una cookie pot contenir, és la informació que vostè mateix li proporciona.\nPel fet que vostè accedeix, consent expressament que les seves dades de caràcter personal siguin incloses en un fitxer automatitzat propietat de l’ Ajuntament de Ripoll, la finalitat del qual és oferir-li els serveis que està sol·licitant.\nL’ Ajuntament de Ripoll, amb el número de NIF. P-1715600A, ha adoptat les mesures tècniques i organitzatives necessàries per evitar la seva alteració i pèrdua i el tractament o l’accés no autoritzats, amb què es compleix amb el que estableix el Reglament de Mesures de Seguretat.\nSense prejudici del previst en cadascun dels formularis de la pàgina web, quan l’usuari faciliti les seves dades de caràcter personal, està autoritzant expressament a l’Ajuntament de Ripoll al tractament automatitzat de les mateixes per a les finalitats indicades en els formularis.\nL’Ajuntament de Ripoll, incorporarà les dades facilitades per l’usuari en un fitxer de la seva titularitat degudament comunicat a l’Agència de Protecció de Dades. L’Ajuntament de Ripoll no cedirà o comunicarà a tercers les dades recollides sense consentiment de l’usuari. L’usuari podrà exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació u oposició, comunicant-ho per escrit a l’adreça postal o a la de correu electrònic de l’Ajuntament.\nSi ha remés un correu electrònic i desitja eliminar la seva adreça de correu de la nostra Base de Dades, escrigui’ns un missatge a ripoll@ajripoll.cat, indicant a l’assumpte ESBORRAR i la seva adreça serà donada de baixa.\nPer rebre informació addicional\nSi desitja rebre informació addicional o exercir qualsevol dels seus drets pot fer arribar un correu electrònic a ripoll@ajripoll.cat.\nD’acord amb allò establert a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic pot exercir els seus drets d’oposició, accés, rectificació i cancel·lació de les seves dades personals dirigint-se al responsable de fitxer:\nOFICINA D’ATENCIÓ CIUTADANA – FINESTRETA ÚNICA\nPlaça de l’Ajuntament número 3


Col·legi Sant Francesc - Pàgina 257 de 305 - FRANCISCANS DE SABADELLCol·legi Sant Francesc | Page 257\nCol·legi Sant Francesc - Pàgina 257 de 305 - FRANCISCANS DE SABADELL\nFesta del Menjador Escolar\nEl passat 12 de desembre de 2013 els nens i nenes del menjador han fet una festa per celebrar que finalitza el 1r trimestre. Aquí us deixem algunes fotografiés perquè us feu una idea […]\nCelebracions de Nadal i Campanya Quilo-pot\nAvui dimarts 17 de desembre de 2013 hem realitzat la campanya “quilo y bote”, per als més necessitats. Aquest acte de la recollida solidària d’aliments que fem cada any pels volts del Nadal ha estat un èxit, Els aliments els portarem als locals de Càrites parroquial per tal que ells ho reparteixin entre la gent que més ho necessiti.\nMoltes gràcies a tots els qui heu participat!!!\nactivitats solidàries, celebració, nadal, pastoral\nMarató tv3 “Posa’t en marxa… cap a Betlem!”\nLa nostra escola, una vegada més, ha donat mostres de la seva gran dimensió humana: l’activitat organitzada per recollir fons per a la Marató de TV3, que enguany dedica a totes les malalties neurodegeneratives, ha estat un èxit. La quantitat recollida, que ha estat de\nactivitats solidàries, pastoral


EUROPA PRESS05.10.2016 - 17:46h\nEl 58% dels artistes valencians no aconseguix feina en la seua professió, un índex d'atur que supera en deu punts la taxa registrada en el còmput estatal. A més, si es tenen en compte sol els ingressos obtinguts per l'exercici de la professió artística, resulta que el 70% se situa per baix de la línia de la pobresa, un percentatge que ascendix fins a un "terrible" 88% en el sector audiovisual arrossegat especialment pel tancament de Radiotelevisió Valenciana (RTVV).\nEstes són algunes de les dades que es desprenen de l''Informe sociolaboral sobre el col·lectiu d'actors i ballarins a Espanya', un treball sociològic de més de 400 pàgines que la Fundació AISGE del qual hui s'ha presentat l'estudi específic de l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Esta radiografia del sector s'ha donat conèixer en una roda de premsa en la qual han participat la coordinadora tècnica de Fundació Aisge, Regina Enguídanos-Coronel, i Iván Arpa, responsable del Departament assistencial de Fundació Aisge i coautor de l'informe.\nD'acord amb esta anàlisi, el 58% dels artistes valencians està en atur professional, deu punts per damunt de la mitjana nacional. La situació és molt diferent per disciplines i adquirix "tints molt negres" en el cas de l'audiovisual, entre els quals la taxa d'atur s'eleva al 75%. La desocupació professional és del 56% entre els actors de teatre i es reduïx en el cas dels ballarins (29%) i els dobladors (27%).\nEsta incertesa laboral propicia que els professionals dels escenaris valencians es busquen ocupacions complementàries per a arribar a final de mes. De fet, el 44% de les persones enquestades recorre a altres llocs de treball. Una quarta part d'este grup aconseguix tasques vinculades a la seua professió, des dels ensenyaments artístiques a la producció d'espectacles o projectes audiovisuals, però la majoria -gairebé les tres quartes parts- exercix com a comercial, hoste i en l'hostaleria, sobretot.\nL'atur en sentit estricte (és a dir, comptant estos altres llocs de treball alternatius o de subsistència més enllà de la creació artística) es queda al 29% en el cas dels artistes audiovisuals i teatrals, respecte del 20% dels dobladors i un 14% entre els ballarins.\nL'informe revela alhora que el 65% dels aturats del sector no percep cap tipus de prestació i que el 13% dels enquestats treballa habitualment sense contracte, 'en negre', un índex que és encara més elevat en el cas dels actors i actrius de teatre a l'arribar al 17%.\nComptabilitzant únicament els ingressos obtinguts per l'exercici de la professió artística, el 70% dels artistes se situen per baix de la línia de la pobresa, respecte del 58% de Catalunya i el 68% a Madrid. Este percentatge engloba als quals no van obtindre cap ingrés en absolut o als quals, havent aconseguit treballar "en el que és seu", no van superar els 6.000 euros anuals (500 euros al mes de mitjana). El percentatge d'artistes per baix de la línia de la pobresa ascendix fins a un terrible 88% en el sector audiovisual.\nA més d'este 70% esmentat, un altre 17% del total d'artistes se situen en la franja de la situació precària, amb ingressos mitjans entre 500 i 1.000 euros al mes. Els qui superen la condició de mileuristes són el 13% restant.\nSi es pren en consideració el total dels ingressos (els propis de la professió artística i aquells obtinguts mitjançant altres llocs de treball), s'emmarquen en la categoria de pobres al 41% dels artistes enquestats i en precari a un altre 32%. És a dir, sol el 27% dels intèrprets valencians gaudixen d'una posició "desfogada", entenent això com un mínim de 1.200 euros d'ingressos totals al mes.\nA l'aspecte positiu, pel que fa a l'anàlisi en funció del gènere, les dones valencianes surten desafavorides -cobren menys i treballen més que ells- però el greuge comparatiu és menor que en altres territoris: hi ha un 59% d'atur entre les quals hi ha i un 56% entre els quals hi ha, una bretxa inferior a la mitjana estatal, que és de sis punts. També com a dada encoratjadora, la Comunitat acredita, com a mínim, la millor dada de talent precoç, ja que el 41% aconseguix el seu primer treball abans dels 18 anys.\nIván Arpa ha asseverat que, tal com reflectixen els estudis realitzats per Fundació Aisge en els últims 12 anys, hi ha hagut una caiguda en picat de la feina des de 2014. "Sempre ha estat mala -ha apuntat- però els últims anys és encara pitjor".\n"FALTA DE POLÍTIQUES CULTURALS ACTIVES"\nA la roda de premsa ha assistit el president del sindicat d'Actors i Actrius Professionals Valencians (AAPV), Ximo Solano, qui ha emfatitzat que darrere d'estes xifres hi ha "una falta de polítiques culturals actives" i una visió "idíl·lica" del treball artístic que impedix vore'l com un sector industrial capaç d'impulsar l'economia.\n"Hi ha un vel lloc en la classe dirigent", ha dit Solano, que ha postil·lat que parla de tots els partits polítics. "Venim d'una pila de reunions però, o nosaltres no som capaços de fer-ho arribar o existix un problema genètic de saber escoltar", ha sentenciat.


2016-2017 | Escola de Rellinars\nHola, som els mitjans petits 2 i estem fent un projecte de la Índia.\nHem treballat els drets dels infants.\nAra sabem que són aquests:\nNom i nacionalitat\nMITJANS PETITS 2 2016-2017, Curs 2017-2018, Drets dels infants, Mitjans petits 2, School to school 0\nMITJANS PETITS 111/09/17\nAquest curs a la classe de Mitjans Petits farem les conferències sobre els Mitjans de transport.\nHem començat ja a fer-les a finals d’aquest mes de gener i les acabarem a mitjans del mes de març.\nCadascú ha triat el seu mitjà de transport:\nNil: El submarí.\nDavid: El… Llegeix més»\nActualitat, curs 2016.2017, MITJANS PETITS 1 2016-2017, mitjans petits 0\nSi cliqueu sobre la imatge enllaçareu a un vídeo amb les fotos del “photocall” dels nens i nenes que s’hi han volgut posar.\nActualitat, curs 2016.2017, escola 2016-2017, escola Rellinars 1\nINFORMACIÓ SOBRE L’AVALUACIÓ A L’EDUCACIÓ PRIMÀRIA\nSi cliqueu sobre la imatge, accedireu a una informació molt clara sobre el nou model d’avaluació de final de curs a l’educació primària.\nActualitat, curs 2016.2017, escola, GRANS, MITJANS GRANS, MITJANS PETITS 1 2016-2017, escola Rellinars, Famílies 0\nMITJANS PETITS 120/06/17\nDesprés de tot un curs ple de projectes, línies del temps, excursions, dibuixos, deures, lectures, educació física, manualitats, tallers, música, jocs matemàtics, anglès, un conte fet per nosaltres, art, conferències, càrrecs, dies de la joguina i de la roda, fer créixer la llibreta,… acabem l’escola.\nActualitat 2016-2017, bon estiu, comiat, curs acabat, escola Rellinars, estiu, mitjans petits, projectes, vacances 0\nDUC EL RUC\nFA UNS DIES ENS VA VENIR A VISITAR EL RUC “DUC”. VA SER EMOCIONANT!! US EXPLIQUEM…\nLA IAIA DE L’ALAN, LA MAR, TÉ UN RUC QUE ES DIU DUC I ES VA OFERIR A VENIR A VEURE’NS. VAM SORTIR A LA PORTA DE L’ESCOLA I ALLÀ… Llegeix més»\ncurs 2016.2017, MINIS 2016-2017, Famílies, minis, moltes gràcies 1\nTreballem la gravetat\nA partir d’una vinyeta del còmic de Tintin, vam descobrir que la pesantor a la lluna és 6 vegades menor que la de la Terra. Vam fer hipòtesis de per què creiem que passava això: per què els nostres salts eren més alts, per què… Llegeix més»\ncurs 2016.2017, GRANS 2016-2017, escola Rellinars, lluna, projectes 0\nHAN SORTIT LES FAVES!!\nTal com us havíem explicat, les plantes de les faves van treure flors. Després es van pansir i, allà mateix, han sortit les faves!! N’hi havia un bon grapat, de més grans i més petites. Així que vam decidir agafar les faves més grans i… Llegeix més»\ncurs 2016.2017, MINIS 2016-2017, faves, minis, petits 1 1\nEL BIBLIOBÚS ENS REGALA UN ESPECTACLE\nUn any més hem gaudit d’un magnífic espectacle!!!!\nGràcies bibliobús!!! Gràcies Diputació!!!\nActualitat, curs 2016.2017, escola 2016-2017, Bibliobús, escola Rellinars, teatre 0\nAquest mes de maig, la Fundació Carulla ha reconegut un projecte fet a l’escola!!!! Concretament el projecte sobre la Mercè Rodoreda. Un grup de famílies i mestres han anat fins a l’Espulga de Francolí a recollir el premi, una targa regal valorada en 900€ per… Llegeix més»\nActualitat, curs 2016.2017, escola 2016-2017, Baldiri Reixac, escola Rellinars, Famílies, projectes 0\nEscola Rellinars | http://agora.xtec.cat/ceiprellinars


Ribó: "Hem aconseguit una candidatura democràtica com cap a Espanya" | Valencia Extra\nRibó: "Hem aconseguit una candidatura democràtica com cap a Espanya"\nL’Alcalde assegura que el gran objectiu “general” de Compromís és “tindre grup valencianista en el Congrés”\nL’Alcalde de València, Joan Ribó, assegura sentir “satisfacció” després de concloure el procés de primàries de Compromís, en el qual ha sigut votat com a cap de llista pel 90,14% dels inscrits. “Assec satisfacció perquè, en primer lligar, no m’ha triat cap dit màgic de Madrid o Barcelona i, en segon lloc, perquè no m’han triat entre 100, 200 o unes poques persones més, com ocorre en altres partits”, ha assegurat el polític.\nRibó ha presentat la llista final a l’ajuntament enfront de la Casa Consistorial. Ací, ha assegurat que els resultats són adequats “després de passar per dos aspectes fonamentals; l’equilibre de sexes i l’equilibri de pluralitat de l’organització”, respecte a les entitats que componen Compromís. L’Alcalde considera el procés “molt important”, perquè estaven censades el “1,5% de les 800.000 persones que viuen a València”.\nDesprés del cap de llista se situaven la resta dels guanyadors del procés de primàries. Ribó ha assenyalat la particularitat del procés per la seua “alta participació”. “A mi m’han votat 5.500 persones” ha assenyalat en contraposició amb el procés de primàries de Ciutadans, en el qual van participar menys de 750 persones i va eixir triat Toni Cantó.\nDes dels candidats es llança un missatge de satisfacció perquè, asseguren, han aconseguit “una candidatura democràtica i participada com no s’ha fet una altra en la Comunitat Valenciana ni Espanya”.\n“9 persones més ‘nosequantes'”\nRibó ha presentat dos grans motius pel qual la formació es presenta a l’alcaldia de València. “Volem consolidar i ampliar el Govern de la Nau, perquè estem satisfets amb el treball fet però creiem que és alguna cosa per acabar”, ha assenyalat com a primer motiu. Com a segon, ha volgut assenyalar que, “com tots els partits”, volen “ampliar al màxim la presència de Compromís” dins d’aqueix govern i “obtenir els millors resultats possibles”.\nEl candidat ha repassat els assoliments de València i assegura que ara la ciutat “s’ha vist a tot el món i ha guanyat premis”, però no perquè tenen “gran quantitat d’imputats com antigament”, sinó perquè estan fent “les coses bé”. Ribó creu que els qui componen la llista són gent capaç que han obtingut experiència de diferents àrees, com “la Generalitat, alcaldies o moviments ciutadans”.\nDesprés de quatre anys de govern, Ribó creu que l’ordre final, canviat respecte al nombre de vots per paritat i formacions, és poc significatiu. “Per al meu el significatiu és que les persones que eixiran -que són 9 més ‘nosequantes’, no sabria dir-, són persones que han treballat molt bé”, ha assegurat.\nL’Alcalde creu que aquesta legislatura han obtingut una experiència que millorarà el seu rendiment. “Eixirem a guanyar al costat dels nostres companys. Mónica Oltra i, per descomptat, Joan Baldoví, que volem que aconseguisca el gran objectiu: tindre per primera vegada en la història un grup valencianista en el Congrés”, ha conclòs.


Què us diré?: Àngel Guimerà\nÀngel Guimerà i Jorge neix a Santa Cruz de Tenerife el 6 de maig de 1845. Esdevé cèlebre pels seus treballs com a dramaturg, poeta i eminent orador polític. El seu pare, Agustí Guimerà, fill d'una antiga família del Vendrell (Baix Penedès), havia anat a les illes Canàries per ajudar un oncle seu que hi tenia establert un negoci de vins, i al cap d'uns anys d'estada a Santa Cruz, s'havia casat amb Margarita Jorge, filla d'una família canària.\nQuan Guimerà encara no ha complert els set anys, el seu pare decideix liquidar el negoci i traslladar-se amb la família a Catalunya. Del 1859 al 1862, estudia a Barcelona, on aprèn la tècnica de versificar en castellà. De retorn al Vendrell, els germans Ramon i Vidales li encomanen el fervor per la Renaixença i,on es vincula al moviment literari català.\nÉs reuneixen a la rebotiga d'una farmàcia de la plaça del Pi, amb joves intel·lectuals (Francesc Matheu, Francesc Ubach i Pere Aldavert), amb qui enceta una amistat de per vida. El 1870, la família es trasllada a Barcelona i Guimerà entra en relació amb l'agrupació La Jove Catalunya i publica la primera poesia "El rei i el conseller", a la revista La Gramalla. Aquest mateix any, assisteix per primera vegada a la festa dels Jocs Florals. El 1871 és un dels fundadors del setmanari La Renaixensa, que, posteriorment, ja convertit en diari, dirigeix fins al 1874.\nEl 1875 obté un accèssit als Jocs Florals amb "Indíbil i Mandoni" i l'any següent guanya la Flor Natural amb "Cleopatra"; el 1877 guanya alhora la Flor Natural, l'Englantina i la Viola, per "L'any mil", "El darrer plany d'en Claris" i "Romiatge", respectivament, i és proclamat Mestre en Gai Saber.\nBona part de la seva producció poètica és recollida en un volum el 1887, amb pròleg de Josep Yxart i dibuixos de Josep Lluís Pellicer i Antoni Fabrés. El 1920 publica el Segon llibre de poesies, amb pròleg de Lluís Via. Atret pel teatre, el 1879 estrena la seva primera tragèdia en vers, Gal·la Placídia, seguida, el 1883, de Judith de Welp, obres que se situen dins la tradició del romanticisme històric.\nEl 1884, va a viure amb la família del seu amic Pere Aldavert, amb la qual conviurà fins a la mort. El 1886 estrena El fill del rei, que el consagra com a autor teatral i li obre les portes dels escenaris estatals.\nDos anys després, Mar i cel, que obté un èxit sense precedents, és traduïda a vuit idiomes i inicia la projecció internacional de l'autor. Aquesta obra inaugura l'etapa de plenitud de Guimerà, que s'estén fins al 1900, i durant la qual estrena les seves obres més representatives: Maria Rosa (1894), Terra baixa (1897) i La filla del mar (1900), repetidament portades al cinema, i que recullen amb trets realistes els conflictes i els personatges de la Catalunya coetània. Les tendències romàntiques s'hi mostren ja més matisades i s'hi fa constància de les inquietuds socials de l'autor. Manelic, el protagonista de Terra baixa, encarna les virtuts de l'home que ha crescut enmig de la natura i s'enfronta amb una societat egoista i corrumpuda. Dins una òptica conservadora, ja havia tractat aquest tema a La festa del blat (1896), en la qual un anarquista deixa els seus ideals en entrar en contacte amb un món rural i arcaic. El 1889 presideix els Jocs Florals de Barcelona i és elegit president de la Lliga de Catalunya. El seu catalanisme és explícit en dos monòlegs, Mestre Oleguer (1892) i Mort d'en Jaume d'Urgell (1896), recreació de dos episodis històrics amb inquietuds contemporànies. Altres obres escrites durant aquests anys, d'una qualitat desigual, són Rei i monjo (1890), La boja (1890), L'ànima morta (1892), Jesús de Natzaret (1894), Les monges de Sant Aimant (1895) i Mossèn Janot (1898). A partir del 1900 intenta connectar amb els nous corrents sense tenir en compte. En aquesta nova etapa escriu drames realistes i cosmopolites, que assenyalen una ràpida davallada en la seva producció: Arran de terra (1901), La pecadora (1902), Aigua que corre (1902), La Miralta (1905), entre d'altres. Malgrat tot, produeix encara obres de qualitat, com ara Sol, solet (1905), amb què retorna al drama realista de temàtica rural, i L'aranya (1906), d'arrel naturalista. Els gustos modernistes s'evidencien en La Santa Espina (1907), La reina vella (1908), Titània (1910), Sainet trist (1910) i La reina jove (1911).\nEls darrers anys del segle XIX, Guimerà ha assolit el cim del seu prestigi.\nEn el trienni 1913-1915, Guimerà veu estrenades en versió cinematogràfica Terra baixa (Marta of the Lowlands), La festa del blat i Maria Rosa; la filmografia basada en obres d'Àngel Guimerà continua fins a arribar a una vintena de versions. El 1916, el Govern francès li atorga la Creu de la Legió d'Honor.\nBiografia d'Àngel Guimerà: http://www.escriptors.cat/autors/guimeraa/obra.php?id_publi=10878\nTerra baixa[drama en tres actes i en prosa]. Barcelona: La Renaixensa, 1897.\nÉs el drama més representat i traduït de la dramatúrgia catalana.\nManelic, el protagonista, ha esdevingut un prototip, i encarna l'home simple i pur, el pastor de la terra alta. Casat amb Marta, es rebel·la contra el poder de Sebastià, terratinent, i acaba per matar-lo i retornar a la muntanya amb la seva dona, allà on l'engany i la traïció no són possibles. Marta és un personatge típicament guimeranià, un ésser desarrelat i desvalgut, que adquireix consciència de la seva personalitat així que posseeix una cosa seva: Manelic. Escrita en prosa, l'obra no tingué la confiança del seu autor, i per aquest motiu fou estrenada en traducció castellana, a Madrid, per la companyia Guerrero-Mendoza, el novembre del 1896.\nL'estrena en català tingué lloc a Tortosa el 8 de febrer de 1897 per la companyia de Teodor Bonaplata, si bé fou Enric Borràs el qui difongué el drama. Ha estat traduïda als principals idiomes, se n'han fet versions operístiques i ha estat portada repetidament a la pantalla a diversos països.\n(Font: Gran Enciclopèdia Catalana)\nPublicat per carmesina a 14:44\nEtiquetes de comentaris: Àngel Guimerà, Escriptor, Renaixença, Teatre


Si es ressegueix el passeig de la Riera, es pot veure la nova resclosa que s’ha construït a l’alçada del Molí de les Pipes. Una infraestructura feta per pedres, semblant a la resclosa que ja es va construir al Pont Vermell, i que ha permès substituir l’antiga resclosa, feta de sacs de sorra i pedres i que es malmetia cada vegada que augmentava substancialment el cabal de l’aigua de la riera.\nL’obra, que feia 20 anys que es reivindicava des del Consistori, ha tingut un cost de 100.000 euros que ha assumit íntegrament l’empresa Sorea. A més, com que és un espai que es troba dins el Pla Especial d’Interès Natural i, com a zona protegida, el projecte s’ha consensuat amb el Parc Natural del Montseny, l’Agència Catalana de l’Aigua i Sorea.\nEs tracta d’una reforma que es reclamava des de fa 20 anys, ja que quan es produïen riuades, la força de l’aigua rebentava o arrossegava els sacs de sorra que formaven la resclosa i els escampava torrent avall. La nova infraestructura és respectuosa amb el medi natural que l’envolta, amb la seva escala de peixos, el pendent, la sortida d’aigües per garantir el flux del cabal ecològic, entre d’altres aspectes mediambientals. En aquest sentit, l’alcalde d’Arbúcies, Pere Garriga, ha assenyalat que les obres han de servir per esmenar el problema ecològic que suposa i “garantir el cabal ecològic de la riera, l’abastament d’aigua potable a la gent d’Arbúcies i aigua pels regants, així com també es fa un canal perquè els peixos puguin remuntar de la riera sense problemes”.


TEDxEixample Beyond Chaos | TEDxEixample\nA TEDxEixample tenim la vocació de donar respostes a algunes de les preguntes més rellevants que es plantegen a la nostra comunitat. Aquests moments en els que ens trobem en una situació incerta ens hem plantejat moltes d’aquestes preguntes que estaven latents. Fa temps, potser alguns anys, que la nostra societat conviu amb un cert Chaos originat per les incerteses que ens planteja un món més tecnològic, amb desigualtats estructurals, amb una emergència climàtica brutal i amb models socials que potser estan obsolets i ens resistim a canviar.\nAmb BEYOND CHAOS, més enllà del caos, ens preguntem si la crisis sanitària que estem vivint ens forçarà a repensar la forma de viure. Serem més solidaris? Serem més conscients de les emergències per combatre-les?\nDesprés del caos, entendrem que un altre món és possible?\n[fusion_button link=”https://forms.gle/ecoKFwUSojF6TY2K6″ text_transform=”” title=”” target=”_blank” link_attributes=”” alignment=”” modal=”” hide_on_mobile=”small-visibility,medium-visibility,large-visibility” class=”” id=”” color=”default” button_gradient_top_color=”” button_gradient_bottom_color=”” button_gradient_top_color_hover=”” button_gradient_bottom_color_hover=”” accent_color=”” accent_hover_color=”” type=”” bevel_color=”” border_width=”” border_radius=”” border_color=”” border_hover_color=”” size=”” stretch=”default” icon=”” icon_position=”left” icon_divider=”no” animation_type=”” animation_direction=”left” animation_speed=”0.3″ animation_offset=””]Registre[/fusion_button]\nDurant l’edició de TEDxEixample 100% virtual que emetrem el dia 19 d’Abril de 12.00 a 13.00 hores de forma gratuita, intentarem donar respostes des de 4 punts de vista diferents.\nL’educació, la cultura, el model energètic i les decisions ètiques de la ciència i la tecnologia.\nResponsable de nous negocis i expert en mobilitat elèctrica\nEnginyer de Telecomunicacions per la UPC. Va realitzar l’especialització en Telemàtica. A treballat en diverses empreses de el sector TIC i Elèctric a Paris, Madrid i Barcelona en posicions relacionades amb el món del màrqueting i enginyeries de projecte o prevenda. La seva passió pel món del màrqueting el va portar a participar en l’Executive Màster de Màrqueting i Vendes impartit per ESADE Business School. Avui centra la seva tasca en desenvolupar Noves oportunitats de negoci per a la companyia en la qual treballa. Participa en diferents clústers relacionats amb l’Eficiència Energètica i la Mobilitat Sostenible que li permeten estar en contacte continu amb diferents formes de treballar i plantejar diverses fórmules de negoci entre empreses amb un esperit col·laboratiu.\nLlicenciada en psicologia, Màster en Medicina Conductual i Doctora en neurociències per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Especialista en psicologia clínica. Experta en neuropsicologia. Neuropsicòloga del servei de neurologia de l’Hospital Verge de la Cinta de Tortosa. Investigadora i cap de el projecte “Juguem” Estimulació Cognitiva a través del joc. Projecte guanyador del premi-beca d’investigació atorgat per la Fundació Doctor Ferran 2015. Cofundadora i directora de MEMORYTECA. Projecte d’investigació educativa i d’assessorament a centres professionals i escoles en l’aplicació de jocs d’estimulació cognitiva com a mètode educatiu i d’aprenentatge. Creadora de el Programa educatiu de neuro aprenentatge a través de jocs d’estimulació cognitiva “Memorytecakids Escoles” per a cicle infantil.\nHead of scientific affairs at Ferrovial\nFísic, músic, apassionat de la mar, pare i impulsor de la innovació oberta des d’una perspectiva científica i ètica. Ha treballat en l’estudi, gestió i creació de nous models de serveis urbans fins que de manera natural va saltar a el món de la innovació dissenyant estratègies i nous models de negoci per a ciutats. Actualment és el responsable de les relacions científiques de Ferrovial des de l’àrea d’Open Innovation i catalitzador de la innovació a Madrid i Barcelona. La ciència, l’ètica, la cultura i el sentit de l’humor és un fenomenal sistema operatiu per bregar amb el món que ens envolta.\nDirector de TRESC i expert en públics de la cultura.\nActor quan la seva agenda li permet. Graduat en Filologia Anglesa i Master en Gestió Cultural per la Universitat de Barcelona (UB) i MBA per la Universitat Pompeu Fabra. Ha estat Director de comunicació, màrqueting i públics del Grup Focus. Soci-consultor de TekneCultura. Director de comunicació i màrqueting de al Mercat de les Flors, Coordinador de la Fundació Alícia i Gestor cultural de la Universitat Pompeu Fabra. Va ser secretari de l’Associació de Professionals de Gestió Cultural de Catalunya. És conferenciant i docent habitual en màsters i postgraus vinculats a la gestió cultural, la gestió de públics, màrqueting i comunicació. També és articulista sobre aquests temes i ha col·laborat amb l’Anuari de Cultura Digital de l’AC / E o amb l’Informe Anual de la Cultura i les Arts del CoNCA. Va ser comissari i coordinador de les primeres edicions de les Jornades RESET sobre cultura al Caixaforum, així com de l’apartat de Públics de la cultura en diverses edicions del Pública en el Cercle de Belles Arts de Madrid.\nAquest esdeveniment té dos grans diferències amb els nostres esdeveniments standard.\nLa primera és que ho podràs veure desde casa en familia. Gaudir de l’experiència del primer TEDx virtual que s’emet desde Barcelona i un dels primers del món en aquest format.\nLa segona és que podrás enviar-nos les teves preguntes pels speakers.\nOmple el formulari i envia les teves preguntes.\nTothom que es registri rebrà els enllaços per poder connectar directament el dia 19 d’abril a les 12h.


Línies Addicionals: d’octubre 2006\nÚltims dies per veure "Visca el piano"\nL'exposició que la Fundació Miró de Barcelona ha dedicat al músic de Vinaròs Carles Santos aquests últims mesos es clausura diumenge que ve. En parlarem amb Manel Guerrero, comissari de "Visca el piano".\nTambé comentarem la presentació del llibre "Textos escabetxats", del mateix Carles Santos, publicat per March Editor, i la festa de cloenda de l'exposició que es farà dijous al vespre.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 31.10.06 0 comentaris\nPetita història de Mozart a Caja Madrid\nL'Espai Cultural de Caja Madrid a Barcelona (Plaça de Catalunya, 9) acull aquests dies una exposició amb dibuixos de Pilarín Bayès. El títol és "Petita història de Mozart" i tracta tant de la vida d'aquest compositor com de l'època en que va viure i dels seus contemporanis músics. També hi ha un apartat amb il·lustracions i comentaris referits a alguns instruments. De tot plegat en parlarem amb Carme Cruanyes, la coordinadora de L'Espai Cultural, aquest dimarts a les "Línies Addicionals".\nDilluns de música antiga i actual a les "Línies"\nAquest dilluns, 30, parlarem amb Javier Rozas, director de la revista Goldberg. En aquest número tenen al músic barroc Jean-Féry Rebel com a compositor de portada. També inclouen entrevistes als directors Nicholas McGegan i Jean-Claude Malgoire i articles dedicats a L'Incoronazione di Poppea de Monteverdi i a la viola de gamba.\nTambé parlarem amb el crític Xavier Cester de l'estrena de Das Gehege, l'última òpera de Wolfgang Rhim, que ha pogut veure a l'Òpera de Baviera.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 30.10.06 0 comentaris\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 28.10.06 0 comentaris\nEn els versos de quin poeta espanyol es va inspirar Frederic Mompou per posar el títol de Música Callada a una de les seves obres?\nA - Rafael Alberti\nB - Federico García Lorca\nC - San Joan de la Creu\nLa pista: Aquest autor és considerat un dels poetes místics per excel·lència.\nAquesta vegada posem en joc exemplars del disc amb aquesta música de Mompou que ha gravat el pianista andalús Javier Perianes.\nResposta: Sant Joan de la Creu\nGuanyadors/es: Josep Tomàs i Carol, Laura Ros Nogués, Blai Guarné, Xavier Palés i Amèlila Foraster\n... i aquí teniu el fragment del poema Cántico on surt "la música callada"\nla noche sosegadaen par de los levantes de la aurora,\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 27.10.06\nXavier Cester ens parla de la funció inaugural del Palau de les Arts de València\nXavier Cester, crític de Catalunya Música i del diari Avui, ens parla aquest dijous de l'estrena de la primera òpera que s'ha representat al Palau de les Arts de València. Es tracta d'una producció de Fidelio de Beethoven que musicalment dirigia Zubin Mehta. Si vols tornar a escoltar l'entrevista fes clic aquí.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 26.10.06 0 comentaris\nEl professor Antoni Seva, de la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona, acaba de publicar amb Quaderns Crema la primera edició en català de les "Memòries" de Lorenzo Da Ponte, conegut avui en dia sobretot com a llibretista de tres de les òperes més interessants de Mozart. Parlarem amb el professor Seva de Da Ponte i de la seva edició aquest divendres a les "Línies Addicionals".\nEtiquetes de comentaris: llibres, òpera\nAquest dijous, 26 d'octubre, en el nostre apartat de música coral parlarem amb Josep Vila i Casañas -el director de l'Orfeó Català- de la gira de concerts que el cor fa aquests dies per Madrid, Pamplona i Barcelona, amb l'estrena mundial de la "Missa Solemne" de Leopold Mozart, descoberta no fa gaire. També entrevistarem un altre director, Òscar Boada, per parlar del tercer concert del cicle Les Quatre Estacions del Cor Vivaldi", que presentarà, entre altres obres, una selecció de la música de l'anglès Bob Chilcott.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 25.10.06 0 comentaris\nAquest dimarts el Museu Pau Casals acull la presentació del llibre "Pau Casals", amb textos de Joan Descals i publicat per March Editor. Es tracta d'un llibre que recull moltes fotografies del fons de la Fundació Pau Casals. Trucarem al Vendrell per parlar-ne amb Núria Ballester, conservadora del Museu.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 24.10.06 0 comentaris\nJavier Perianes és un dels joves pianistes de l'Estat amb més projecció. Alumne de Josep Maria Colom, aquests últims mesos ha treballat al costat de Daniel Barenboim, de qui ha rebut classes i amb qui ja ha ofert algun concert. Ara acaba d'editar el seu primer CD amb la discogràfica francesa Harmonia Mundi. Un disc que conté la integral de la Música Callada de Frederic Mompou. D'aquest enregistrament i dels seus projectes més immediats en parlarem aquest dilluns a les "Línies Addicionals".\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 23.10.06 0 comentaris\nVam començar la setmana amb la visita de Xavier Cester que ens va parlar de la pel·lícula Copying Beethoven, que s'estrenava divendres. Aquell mateix dia el pianista Josep Maria Roger ens explicava els continguts del CD que ha fet, juntament amb Rumiko Harada, amb la música per a piano a quatre mans de Ferran Sor.\nDimarts, Miquel Pujol ens parlava de la seva exposició "Formes, poemes musicals" que es pot veure a CSIC de Barcelona fins al 29 d'octubre. Aquell dia també us explicàvem que a València i a Madrid recuperen aquests dies dues òperes del valencià Vicent Martín i Soler.\nDimecres vam sentir el que Daniel Barenboim explicava del concert que havia de fer al Palau de la Música Catalana i també la seva visió de la situació actual de la música. Aquesta setmana també us hem parlat de dos cicles més del Palau, el de Música de Cambra i el de Cambra Coral.\nUs hem comentat els actes que aquest 2006 es fan a Hongria per celebrar el 125è aniversari del naixement de Béla Bartók.\nDijous coneixíem que el Quartet Casals ha estat Premi Nacional de Música en la modalitat d'interpretació i que la música per a piano del compositor català Israel David Martínez sonarà en sis concerts als Estats Units.\nDivendres vam sentir les primeres paraules d'Eiji Oue (foto) com a director titular de l'OBC. També vam parlar amb Xavi Lozano, el presentador del programa divulgatiu del 33 Atrapasons.\nFinalment, hem sabut que Sting arriba al número 1 de les llistes de vendes de música clàssica al Regne Unit i que el Liceu recupera aquests dies escenografies i decorats de Picasso amb la visita del Ballet Nacional de Burdeus.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 22.10.06 0 comentaris\nEns podeu dir el nom de l'instrument que tocava habitualment Ferran Sor i pel qual va compondre la majoria de les seves obres? (i no és el piano!)\nEntre tots els encertants sortejarem exemplars del CD F. Sor in London, amb la música per a piano a quatre mans d'aquest compositor -interpretada per Josep Maria Roger i Rumiko Harada- que us hem presentat aquesta setmana. Uns discos que us regalem per gentilesa de Tritó.\n5335 catlines + resposta + nom complet (preu 0,90 €)\nResposta: la guitarra\nGuanyadors/es: Montse Quintana, Joan Raich, Carles Barrabés, Laura Rodríguez Triguero, Maria Dolors Llongueras\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 21.10.06\nL'esperada pel·lícula sobre Ludwig van Beethoven, protagonitzada per Ed Harris i Diane Kruger, arriba aquest divendres a les pantalles catalanes. Aquest és el trailer.\nTambé podeu entrar a la pàgina web en castellà de la pel·lícula on hi trobareu una zona de descàrregues i el making-off.\nEtiquetes de comentaris: cinema, video\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 20.10.06 0 comentaris\nA l'edició de divendres del nostre programa parlarem amb Xavi Lozano, el presentador d'"Atrapasons", un programa musical divulgatiu que el 33 de Televisió de Catalunya emet els dilluns a la tarda. També sentirem Eiji Oue, que debutarà aquest cap de setmana com a director titular de l'OBC, en un concert que inclourà obres d'Albéniz, Gerhard i Mahler.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 19.10.06 0 comentaris\nL'actualitat coral del 19 d'octubre\nAquest dijous, a l'espai que dediquem al cant coral, parlarem de la nova edició del cicle Cambra Coral del Petit Palau, que s'ha presentat aquesta setmana a Barcelona. Sentirem Jordi Casas, responsable del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (foto) i també d'aquest cicle, que ens parlarà de tots i cadascun dels concerts.\nTambé parlarem amb Xavier Chavarria del programa especial que l'espai "Vistes al Mar" de Catalunya Música, dedicarà aquest divendres al vespre al 50è aniversari de la represa dels orfeons a Catalunya.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 18.10.06 0 comentaris\nMiquel Pujol presenta una nova exposició\nL'artista i músic Miquel Pujol ha inaugurat "Formes, poemes musicals" a la seu de la Residència d'Investigadors (c/ Egipcíaques, 1, de Barcelona). Una mostra -d'entrada gratuïta- que es podrà veure fins al 29 d'octubre. Parlarem d'aquesta exposició amb el seu autor aquest dimarts, 17 d'octubre, a les Línies Addicionals.\nPer consultar el catàleg de l'exposició clica aquí.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 17.10.06 0 comentaris\nS'edita en CD la música per a piano a quatre mans de Ferran Sor\nEl pianista Josep Maria Roger ha gravat, conjuntament amb Rumiko Harada, la integral de la música per a piano a quatre mans del compositor català Ferran Sor. El CD es titula Ferran Sor in London. Obra per a pianoforte a quatre mans, i l'ha editat el segell català Tritó. Aquest dilluns, Josep Maria Roger vindrà a les Línies Addicionals per parlar de com ha anat l'enregistrament, del qual en sentirem algun fragment.\nPodeu recuperar l'entrevista si cliqueu aquí.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 15.10.06 0 comentaris\nCopying Beethoven s'estrena el divendres 20\nLa pel·lícula sobre Ludwig van Beethoven que es va presentar fa uns dies al Festival de Cinema de Sant Sebastià arriba divendres a les pantalles catalanes. Copying Beethoven està dirigida per Agnieszka Holland i la protagonitzen, entre d'altres, Ed Harris i Diane Kruger. Aquesta pel·lícula, a més, es podrà veure en versió doblada al català.\nXavier Cester, crític del diari Avui i de Catalunya Música, ja l'ha vista i ens la comentarà.\nPodeu sentir l'entrevista al web de les Línies Addicionals.\nPer la preestrena d'aquesta pel·lícula us hem ofert 10 invitacions dobles en el programa d'aquest dilluns.\n"La pregunta de la setmana" del 9 d'octubre\nEns podeu dir el nom d'almenys una òpera de Mozart que tingui el llibret de Lorenzo da Ponte, però que no sigui Così fan tutte?\nEntre tots els encertants sortegem exemplars del llibre Mozart a Barcelona. Recepció operística 1798-2006 de Jaume Radigales, per gentilesa de Publicacions de l'Abadia de Montserrat.\nResposta: Don Giovanni i Les Noces de Fígaro\nGuanyadors/es: Joan Chaparro, Esther Pujol, Cristina Martínez, Beatriz Martín i Francesc Pascual\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 14.10.06\nSetmana del 9 al 13 d'octubre del 2006\nComençàvem la setmana amb una edició especial del nostre programa amb motiu de la inauguració de la Sala Oriol Martorell -la sala de cambra- de L'Auditori de Barcelona. Aquell dia vau poder sentir dues entrevistes, amb Joan Oller (director general de L'Auditori) i Jordi Cervelló (compositor a qui se li havia encarregat una obra per a l'ocasió).\nDimarts, Adelina Castillejo (responsable del Servei d'atenció a l'oient de Catalunya Ràdio) venia al programa a parlar-nos d'una nova iniciativa engegada per les quatre emissores del Grup Catalunya Ràdio, així com pel altres canals de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió, amb la intenció d'estrènyer la relació amb els oients/televidents.\nAquell dia començava també la cinquena edició del Cicle Anna Ricci, de nosaltres a vosaltres.\nDimecres us parlàvem d'un altre cicle de concerts relacionats amb la música d'avui en dia. Es titula 4x4, el dirigeix Albert Mestres, i es fa a la Sala Beckett de Barcelona. Vam sentir opinions dels quatre compositors que hi participen: David Padrós, Mercè Capdevila, Hèctor Parra (foto) i Antoni Caimari.\nAquesta setmana també hem sabut que posar a punt l'orgue de la Catedral de Tarragona valdrà un milió i mig d'euros.\nDijous, aprofitant que és el dia que dediquem a les informacions del món coral, vam dedicar un especial a l'Orfeó Donostiarra i vam sentir declaracions del seu director, José Antonio Sainz Alfaro.\nDivendres vam parlar amb Oriol Ponsa, subdirector de l'ESMUC, del cicle Els Concerts de l'Acadèmia que comença el dia 17. També vam saber el contingut del segon dels Concerts Simfònics al Palau, que organitza l'Orquestra Simfònica del Vallès, de la mà dels seus protagonistes.\nFinalment, vam parlar amb el pianista de Sabadell Àlex Alguacil, que el dissabte 14 ofereix un concert a la nova sala de cambra de L'Auditori, amb obres de Prokofiev, Albéniz i Liszt. Serà el primer concert del Tercer Cicle dels JIC (Joves Intèrprets Catalans).\nAlguns d'aquests continguts els podeu recuperar a través de la nostra pàgina web.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 13.10.06 0 comentaris\nÀlex Alguacil debuta a la Sala Oriol Martorell\nEl pianista sabadellenc Àlex Alguacil (foto), que actualment viu i treballa a Nova York, inaugurarà dissabte la tercera edició del cicle JIC (Joves Intèrprets Catalans). El concert es farà dissabte, a les nou del vespre, a la nova Sala de Cambra de L'Auditori de Barcelona. Aquest divendres, 13 d'octubre, parlarem amb ell del seu recital i de com li van les coses pels Estats Units.\nSi no podeu sentir l'entrevista en directe, tindreu l'opció de recuperar-la a través de la pàgina web del nostre programa.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 12.10.06 0 comentaris\nEspecial Orfeó Donostiarra\nAquest dijous, 12 d'octubre, dins de l'apartat que cada setmana dediquem al món coral, sentirem José Antonio Sainz Alfaro, el director titular de l'Orfeó Donostiarra, explicant-nos com és i com funciona el seu cor. També us proposarem audicions de Gounod, Verdi, Franck i Mahler, interpretades per aquest cor basc.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 11.10.06 0 comentaris\nFotos de la Sala Oriol Martorell\nDes de L'Auditori de Barcelona ens han fet arribar algunes fotos de la nova sala de cambra...\nQuè us sembla? Us agrada? Si heu anat a sentir algun concert, què en penseu de l'acústica?\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 10.10.06 0 comentaris\nLínies Addicionals especial\nAquest dilluns, 9 d'octubre, podreu sentir una edició especial del nostre programa amb motiu de la inauguració de la Sala Oriol Martorell, la nova sala de cambra de L'Auditori de Barcelona. Començarem una hora abans, a les 7, i sentirem entrevistes a Joan Oller, director general de L'Auditori; i al compositor Jordi Cervelló, de qui sonarà una obra seva en el concert inaugural.\nA partir de dos quarts de vuit, podreu seguir aquest concert a càrrec del Quartet Casals, en directe per Catalunya Música, amb els comentaris de Montse Aguilera.\nPodeu recuperar les entrevistes a través de la pàgina web del nostre programa.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 9.10.06 0 comentaris\nSetmana del 2 al 6 d'octubre del 2006\nComençàvem la setmana amb l'estrena de la temporada operística del Gran Teatre del Liceu. Aquests dies s'hi representa La clemenza di Tito de Mozart.\nVam saber que el Festival d'òpera de butxaca començarà el 2 de novembre.\nDavid Puertas, ens va explicar que els Sidokus arribaran a la Fira de Frankfurt en la seva versió alemanya.\nEl Liceu ha presentat el seu primer espectacle de ballet infantil: Els músics de Bremen.\nDimarts, Miquel Villalba ens visitava per parlar-nos del seu últim CD, la integral de la música per a piano sol de Xavier Gols.\nDimecres coneixíem la notícia de la nominació als premis Grammys Llatins del disc "Rhapsody in blue" de l'OBC. En parlàvem amb Joan Oller, director general de L'Auditori i L'Orquestra.\nAquell mateix dia, Raimon Colomer i Víctor Solé, responsables del programa divulgatiu Guia d'orquestra de Catalunya Música, venien a les Línies Addicionals a parlar-nos del seu nou espai.\nDijous coneixíem que l'Escolania de Montserrat aquests dies és a Hongria.\nTambé us anunciàvem el canvi de nom de les sales de L'Auditori. La Sala Simfònica es diu ara "Pau Casals"; la de cambra, "Oriol Martorell"; i la polivalent, "Tete Montoliu".\nHem sabut que Plácido Domingo està preparant un llibre on explicarà els secrets de l'òpera i que no s'editarà fins al 2009.\nDivendres hem sabut que dues orquestres valencianes, la de València i la de la Comunitat Valenciana, s'ajuntaran el 8 d'octubre per interpretar la Simfonia Fantàstica de Berlioz, en el dia del País Valencià.\nFinalment, Gerard Claret ens ha explicat els continguts més destacats del 24è Festival Internacional de Música Narciso Yepes d'Andorra.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 8.10.06 0 comentaris\nLa pregunta de la setmana del 2 d'octubre\nEn quin teatre d'òpera venecià es va estrenar La Traviata el 1853?\nEntre tots els encertants sortegem exemplars del DVD de La Traviata cantat per Rolando Villazón, Anna Netrebko i Thomas Hampson, editat fa poc per Deutsche Grammophon.\nResposta: La Fenice\nGuanyadors/es: Josep Huertas, Aurora Ballester, Yolanda Buil, Antoni Viñals i M. Carme Llàcer.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 7.10.06\nL'Escolania està de gira per Hongria\nEn l'apartat de música coral que cada dijous fem a les Línies Addicionals, vam sentir alguns fragments de l'entrevista a Manel Gasch -director de l'Escolania de Montserrat- de diumenge passat al programa Notes de Clàssica de Catalunya Música. Vam conéixer el perquè del viatge a Hongria i les novetats més destacades relacionades amb aquest cor de nens de Montserrat.\nPer altra banda també vam parlar amb Joan Gómez de l'article sobre l'Escolania que firma a l'edició del mes d'octubre de la revista Descobrir Catalunya.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 6.10.06 0 comentaris\nGuia d'orquestra a Catalunya Música\nAquest dijous, 5 d'octubre, Catalunya Música estrena un nou programa divulgatiu. Es titula "Guia d'orquestra" i el presenten Raimon Colomer i Víctor Solé, cada setmana de 10 a 11 de la nit. L'objectiu és analitzar musicalment una obra del gran repertori vinculada al programa del concert del cap de setmana de l'OBC. Vam parlar amb els seus responsables que ens van explicar com seria aquest nou espai.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya Música\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 5.10.06 0 comentaris\nL'OBC, nominada a un premi Grammy Llatí\nAquest dimecres hem sabut que l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya és candidata a un dels premis Grammy Llatins en la categoria de millor àlbum de música clàssica per Rhapsody in blue, el disc que van gravar conjuntament amb el pianista de jazz Michel Camilo i que va dirigir Ernest Martínez Izquierdo. A les Línies hem parlat amb Joan Oller , director general de L'Auditori i L'Orquestra i vam conéixer la resta de nominats.\nEl pianista Miquel Villalba ens parla del seu últim CD\nEl català Miquel Villalba ha enregistrat amb el segell Anacrusi la integral de l'obra per a piano sol del compositor tarragoní Xavier Gols (1902-1938). Ens ha vingut a parlar de com va anar la gravació d'aquest disc, a fer-nos conéixer una mica millor la música de Gols i també hem sabut dels seus pròxims projectes.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 4.10.06 0 comentaris\nSidokus en alemany\nAquest dilluns, 2 d'octubre, hem parlat del Sidoku -la variant musical del sudoku- amb David Puertas, un dels seus creadors. Hem sabut que seran presents a la Fira de Frankfurt que comença aquesta setmana i que l'editorial Schott, una de les més importants del món, ha publicat la versió alemanya d'aquest joc musical amb un tiratge de 5.000 exemplars.\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 3.10.06 0 comentaris\nLa pregunta de la setmana del 25 de setembre\nA quina ciutat va néixer Dmitri Xostakòvitx?\nEntre tots els encertants sortegem exemplars del Quadern de L'Auditori dedicat monogràficament a aquest compositor, escrit per Alberto Sampablo, i també discos de l'Orquestra de Cordes de Luzerna, publicats per Oehms Classics, amb música d'aquest autor.\nResposta: Sant Petersburg\nGuanyadors/es: Jordi Sospedra, Blanca Deusdat, Miguel Fonfría, Xavier Font i Rius i Montserrat Roura\nredactat per Pere Andreu Jariod @ 1.10.06


Història de l'altre: israel i palestina un conflicte dues mirades (resum) - Ensayos universitarios - 4901 Palabras\nPágina principal Ensayos Història de l'altre: israel...\nISRAELIANS: DE LA DECLARACIÓ BALFOUR AL LLIBRE BLANC\nEl naixement del moviment sionista\nEl sionisme és un moviment nacional jueu nascut al S.XIX en època d’idees de progrés de la Il·lustració, sorgit a les grans aglomeracions jueves d’Europa. Naixement vinculat a:\n• Augment de l’antisemitisme modern (odi religiós tradicional i racisme “científic” que defineix elsjueus com una raça inferior i nociva)\n• Desengany dels jueus occidentals davant l’emancipació i la igualtat dels drets davant la llei entre jueus i cristians (discriminació persistent)\n• Els nous moviments nacionals europeus (IT / AL) suscitaren aspiracions similars entre els jueus.\n-Nostàlgia de Sió, basada en la promesa bíblica segons la qual el déu d’Israel va concedir la terra al poblejueu i la plena independència política.\n-Objectiu: retorn del poble jueu a la seva terra per acabar amb el seu estatus marginal.\n-Al principi, creació espontània d’associacions locals i després moviment polític organitzat i institucional fundat per Theodor Herzl.\n-1882 primera petita onada d’immigració que aspira a fundar una entitat política jueva.\n-1897, Primer Congrés sionista defineixobjectius al Programa de Basilea: Crear una pàtria per al poble jueu a la terra d’Israel.\n- El moviment va operar a 2 nivells combinats:\n> Sionisme pràctic: organització d’immigració, adquisició de terres i instal·lació.\n> Sionisme polític: Activitat diplomàtica per obtenir suport de les grans potències i una immigració més important.\nLa declaració de Balfour\nCarta del ministre britànicd’afers estrangers, Arthur James Balfour, com a primera manifestació de suport. 2 de novembre de 1917: suport del Govern Britànic a la creació d’una pàtria jueva a la terra d’Israel.\n- Immersa el la 1GM, GB buscava suports. El Govern volia guanyar-se els jueus perquè pensava que la comunitat jueva exercia influència sobre el poder de decisió de Rússia i EUA. També temia que AL,l’adversari, s’avancés.\n- Hayyim Weizmann tenia nombroses relacions en el Govern Britànic i va aconseguir introduir la idea sionista a l’escena política.\n- Interès Gb al voltant del Canal de Suez, que li obria camí cap a les Índies\nAcollida amb gran alegria pels sionistes per la possibilitat que una potència de primera línia regnés a Palestina després d’acabar amb els otomans. Però a finals de1917 encara estava sota domini otomà i els termes de la declaració no contenien cap compromía efectiu, però sí que contemplava l’obligació de no atemptar contra els drets de les comunitats no jueves. Tampoc s’havia definit el territori per la pàtria jueva.\nDesprés de la 1GM, els otomans van perdre el seu imperi i Palestina va passar a dominació britànica. El mètode del mandatsubstituïa el de les colònies. I l’objectiu era instaurar una estructura que conduís a la creació d’Estats independents. El Pròxim orient va ser dividit entre FR (Síria i Líban) i GB (Israel, Jordània i Iraq).\nAmb la Carta del mandat Gb es comprometia a honorar la declaració de Balfour i crear les condicions per aconseguir una pàtria jueva.\nEls disturbis de 1920-1921\nPrimers conflictes nacionalsentre jueus i àrabs a Tel Hai (colònia aïllada que va ser blanc d’atacs continus) i Jerusalem (on, a partir de falsos rumors que els jueus es volien apoderar dels llocs sants musulmans, la gentada va atacar els jueus). Aquests esdeveniments van propiciar la creació d’una organització de defensa de la pàtria jueva, la Haganah, per l’elevat nombre de víctimes i el sentiment d’impotència de la pàtriajueva, l’immobilisme de la policia britànica i l’indulgència envers els amotinats.\nLlibre blanc de Churchill (1922): document en què exposava les posicions britàniques referents a Palestina. Reiterava els compromisos de la declaració de Balfour i reconeixia els drets dels jueus a Israel, però posava límits a les promeses als jueus (reducció de la superfície promesa, limitació del nombre de...\nResumen conflicto israel\n...CONFLICTO ISRAEL - PALESTINA El conflicto entre israelitas y palestinos es una crisis compleja con antiguos fundamentos y premisas tanto religiosas, como culturales, que complican el proceso de paz. Según La Tora, libro sagrado judío, ellos se consideran descendientes auténticos de Abraham y por lo tanto herederos de la tierra prometida, Israel. Pero bajo presiones sociales y económicas, como lo fue el...\n...ISRAEL-PALESTINA LA CREACIÓN DEL ESTADO DE ISRAEL • Entre 1922 y 1948 el territorio de Palestina es administrado por Gran Bretaña. • Durante la I Guerra Mundial Gran Bretaña emite la “Declaración Balfour”: promete crear un Estado judío en Palestina. • En 1922 habitaban en Palestina uno 480.000 árabes y 83.000 judíos. • En la década de 1920 entraron unos 100.000 inmigrantes judíos...\n...CONFLICTO TERRITORIAL ISRAELÍ - PALESTINO El conflicto árabe-israelí ha llamado la atención del mundo por diversas cuestiones como por el fallido intento de paz, o por la historia de ambas naciones, pero lo que más llama la atención es la vida diaria de ambos pueblos, más en específico el terror diario de los judíos por atentados suicidas realizados por los árabes y la violación de las garantías individuales hacia el pueblo...


WhatsCine una app que permet gaudir del cinema i la televisió a persones amb discapacitat sensorial, guanya la final d’Apps per a tothom – Smart City Hack\nBarcelona, 20 d’octubre de 2016.- WhatsCine, una app que permet a persones amb discapacitats auditives i visuals anar al cinema i veure la televisió en igualtat de condicions que la resta d’usuaris, va guanyar ahir el concurs Apps per a tothom impulsat per Cocemfe Barcelona i l’Observatori de la Discapacitat Física (ODF) en el marc d’Smart City Hack (SCH16) per promoure l’accessibilitat al sector mòbil.\nWhatsCine, una app gratuïta i desenvolupada per a Android i iOS, funciona de la següent manera: l’app permet a l’usuari accedir des del seu terminal als continguts accessibles per a les pel·lícules: audiodescripció, subtitulat adaptat i llenguatge de signes sincronitzant-se de manera precisa amb l’emissió en pantalla gràcies a la tecnologia desenvolupada expressament.”\nJoana Barbany Freixa, tinent d’alcalde d’Innovació, Comunicació, Promoció Econòmica i Govern Obert de l’Ajuntament de Sant Cugat del Vallès, va ser l’encarregada de lliurar aquest premi dotat amb 1.500 euros i atorgat per aquest ajuntament.\nWheris és un sistema de reconeixement de textos basats en la lectura de codis invisibles impresos directament sobre qualsevol suport. L’usuari no ha d’apuntar el seu dispositiu a un punt concret sinó que aquest reconeix tot l’element imprès i rep al seu terminal els textos ordenats i locutats. D’aquesta manera, qualsevol imprès pot ser ofert a persones amb discapacitat visual o amb necessitat d’accedir a contingut en lectura fàcil.\nApps per a tothom compta amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona, l’Ajuntament de Barcelona a través de l’IMD, l’Ajuntament de Sant Cugat i l’Àrea Metropolitana de Barcelona; amb el suport d’OCU i amb BLE, SlashMobility, Servimedia i PCatalà com a media partners.