Cartes creuades: La victòria a les urnes i la junta electoral\nCartes creuades: Qui té la culpa del creixement de l'extrema dreta?\tCartes creuades: Qui té la culpa del creixement de l'extrema dreta?\nCartes creuades: Una campanya rara i un testimoni que vol declarar dues vegades\tCartes creuades: Una campanya rara i un testimoni que vol declarar dues vegades\nCartes creuades: La Korrika i l'impuls a la llengua basca\tCartes creuades: La Korrika i l'impuls a la llengua basca\nCartes creuades: Retirant llaços grocs, també al Parlament Basc\tCartes creuades: Retirant llaços grocs, també al Parlament Basc\nCartes creuades: L'entrevista d'Iceta...\tCartes creuades: L'entrevista d'Iceta...\nCartes creuades: El llaç groc és un detector de feixistes\tCartes creuades: El llaç groc és un detector de feixistes\nCartes creuades: la dreta espanyola sí que sap fer llistes unitàries quan cal\tCartes creuades: la dreta espanyola sí que sap fer llistes unitàries quan cal\nCartes creuades: Alstasu, la sentència més increïble\tCartes creuades: Alstasu, la sentència més increïble\nCartes creuades: El puro de Rajoy\tCartes creuades: El puro de Rajoy\nCartes creuades: el senat espanyol vota de no concedir més competències al govern basc\tCartes creuades: el senat espanyol vota de no concedir més competències al govern basc\nLa Junta Electoral espanyola s’assembla cada vegada més a una institució partidista. Aquestes últimes setmanes ocupa més espai en els mitjans de comunicació que no pas els polítics que s’han presentat a les eleccions. Ocupa molt més espai, en tot cas, que no havíem vist fins ara.\nDe primer va prohibir als responsables de les institucions públiques de Catalunya que mostressin el llaç groc en edificis públics, sota l’argument que oferien una imatge partidista. Després va prohibir als professionals dels mitjans de comunicació públics de Catalunya que fessin ús de les expressions ‘exiliats’ i ‘presos polítics’, una intervenció desmesurada en la deontologia dels periodistes. En adonar-se que no podien utilitzar l’expressió ‘presos polítics’, en un programa de TV3 van començar a utilitzar prisis pilitics i aquesta expressió també la va prohibir la Junta Electoral, cosa que va desbaratar completament la capacitat de sorpresa de molts. És inacceptable que, en nom de la igualtat d’oportunitats, s’obligui als periodistes a rebutjar certs termes que formen part del debat polític.\nL’última acció, fins ara, ha estat haver deixat fora de la llista de Junts per Catalunya per a les eleccions europees als qui són a l’exili perquè han impulsat la independència de Catalunya: el president Puigdemont i els consellers Comín i Ponsatí. La Junta Electoral no va adoptar aquesta decisió per unanimitat, i qui sap interpretar els núvols de Madrid manifesta que hi va haver una disputa acalorada entre els membres; quatre –dos magistrats– estaven en contra d’adoptar aquesta decisió que prohibiria a aquests tres candidats que participessin en les eleccions. Les defenses dels tres candidats han ordenat un recurs, que s’haurà de resoldre aviat, en tot cas abans no comenci la campanya: el 10 de maig.\nAquí tenim, doncs, una altra institució espanyola que sembla que està plenament dedicada a Catalunya; una altra més en aquesta llista constituïda ja pel Tribunal Constitucional, l’Audiència Nacional, el Govern d’Espanya, els serveis secrets, les policies i molts organismes més…\nEn el cicle electoral actual l’independentisme té tres grans assignatures pendents. La primera era provar d’acostar-se a la meitat dels escons en les eleccions espanyoles i, si era possible, guanyar-les per primera vegada. La segona és guanyar tantes batllies com siga possible a les municipals. La tercera, guanyar clarament les europees i, si és possible, superar per primera vegada el cinquanta per cent dels vots.\nEl primer dels desafiaments ha estat superat. ERC va guanyar les eleccions de diumenge passat amb quinze escons, als quals cal sumar els set de Junts per Catalunya, amb els quals s’arriba a la xifra de vint-i-dos, només a dos d’aconseguir la meitat dels escons i cinc més que en les eleccions del 2016. Sens dubte aquest és un resultat molt bo, en el qual l’única mala notícia és que finalment no entràs el Front Republicà, una formació fresca i innovadora que pràcticament sense mitjans va aconseguir cent tretze mil de vots. Aquesta vegada l’independentisme aplega un milió sis-cents mil vots, mig milió menys que en les eleccions catalanes però mig milió més que en les últimes espanyoles. Tradicionalment les de Madrid eren les pitjors per a l’independentisme, però ja hem arribat a un punt on sembla que no hi ha límits. La victòria ja és possible en totes les eleccions i aquesta és una gran notícia.\nPotser per això la Junta Electoral espanyola va reaccionar al triomf electoral de l’independentisme prohibint la candidatura del president Puigdemont i els consellers Toni Comín i Clara Ponsatí a les eleccions europees, candidatura que sembla destinada a guanyar-les. La decisió és escandalosa però també reveladora de quanta por té Espanya del resultat electoral i la possibilitat que per primera vegada l’independentisme supere el cinquanta per cent del vot popular. I que aconseguesca, per tant, tots els objectius.


Finisher: febrero 2011\nBon cap de setmana d’entreno. Començant dissabte per fer 106 quilòmetres amb sa grupeta a un bon ritme diumenge hi havia els 10 quilòmetres a Palma. La meva intenció era partir amb bici i després fer la cursa. Així ho vaig fer, sobre les 9:00 partia de Felanitx cap a Palma passant per Campos, Llucmajor, s’Arenal, Sant Jordi, és Coll d’en Rebassa per arribar a Palma.\nSobre les 11:00 arribava a casa i me sortiren uns 60 quilòmetres. Dutxa i partirem amb na Xisca cap a la sortida de la cursa dels 10 quilòmetres. Arribats allà i recollida del dorçal i totduna ja preparats per la sortida.\nEn Jose Antonio em va demanar per fer un bon temps i que intentaria posar-se al meu costat. Jo en un principi la meva intenció era rodar i veure que passava, pensant que abans havia fet els 60 quilòmetres. Però com sempre que hi ha una cursa ho intento donar tot.\nA la sortida en Jose Antonio ja va quedar darrera i vaig intentar marcar un bon ritme.\nEl dia era fred i començava a ploure una mica, però a mesura que passava el temps plovia més i més.\nEl circuit eren 4 voltes i el ritme era bo, però hi havia alguns impediments, com la pluja, el fred i sobretot el paviment que relliscava molt. Al final vaig aturar el cronòmetre amb un temps de 40:38.\nBon entreno de cap des setmana però avui descansaré perquè estic un poc cansat!!!\nPublicado por Llorenç Gacias en 2/28/2011 2 comentarios:\nTocat de cames!!!\n(fotos Pep Lliteres)\nAhir tocava entreno de bici i després trotar una mica per començar a fer el canvi de bici a córrer. Era la primera vegada després del triatló del mes de setembre de l’any passat que no feia cap transició.\nEl matí vaig rebre un correu d’en Pep Lliteres per veure si sortiria en bici. En un principi la meva intenció era rodar per pla amb plat gros i pinyó petit, però les intencions d’en Pep eren pujar tres pics el puig de Sant Salvador.\nAbans de sortir sol i agafar un ritme còmoda i no patir gaire, em vaig estimar més anar a sofrir de valent, i millor dit, vaig sofrir de valent. En Pep, considerat el meu “trainer” de bici, em va dir que havia de pujar plat gros i pinyó d’en mig, i així ho vaig fer. Les primeres dues vegades així i la darrera a ritme. En acabar la tercera pujada en Pep estava tan content com sempre que sortim en bici i jo tornava a treure “sabonera per la boca”. Mort i cansat davallarem del puig i en Pep em diu: bon entreno!!! No li vaig contestar je je je...\nDesprés tocava trotar uns 35 minuts i així ho vaig fer. Les sensacions en un principi pareixien dolentes, però a mesura que anava passant el temps em trobava millor.\nResumint molt bon entreno 60 quilòmetres de bici amb 3 pujades al puig de Sant Salvador i 7 quilòmetres de trot. Gràcies Pep per ajudar-me. Dissabte més...\nPublicado por Llorenç Gacias en 2/25/2011 No hay comentarios:\nMitja marató Sa Pobla\nPrimera mitja marató de la temporada i el resultat ha estat millor del que m’esperava. Diumenge dia 6 de febrer a la localitat de sa Pobla és va celebrar la mitja marató. El recorregut és favorable per tota aquella gent que vol fer un bon temps ja que es totalment pla. La meva intenció era anar a rodar i intentar anar a 4:50 el quilòmetre. Però com sempre que competim una cosa és el que diem i l’altre és el que fem.\nUna vegada donada la sortida el ritme fou alegre. Passats un parell de quilòmetres anava a la par amb en Xurxo, en Dani Salas i n’Oscar Tarazona. En Dani ens marcava el ritme i ens deia que anàvem a 4:15 el quilòmetre. Decidirem afluixar i al cap d’un parell de quilòmetres en Xurxo em va demanar si podia seguir el seu ritme. Ens distanciarem un parell de metres i al cap d’un temps el ritme fou una mica alt per mi. Al final vaig quedar sol els darrers quilòmetres i vaig aturar el cronòmetre amb un temps de 1:31:30.\nMolt bon temps pensant que només fa un mes que he començat a entrenar.\nPublicado por Llorenç Gacias en 2/16/2011 No hay comentarios:\nUna sortida en bici impressionant!!!\nAquest cap de setmana he tingut una experiència esportivament xerrant que no l’havia tinguda mai. Dissabte varem quedar amb en Pep Lliteres i en Migue per anar a rodar amb els de s’Arenal. A les 8:10 vaig sortir de Felanitx amb bici direcció Campos. Allà ens havíem de veure a les 8:40 i partir cap el cap blanc fins que trobéssim el grup. Una vegada arribat a Campos la sorpresa fou que passava en Joan Llaneres (7 vegades campió del món de pista) que també anava amb el grup de s’Arenal.\nQuan varem sortir de Campos direcció sa Ràpita ja rodàvem a un ritme bastan alt. En Joan se va girar un moment cap a darrera i ens va dir a n’en Migue i a mi:\n- Si voleu estirar no passa res, vos podeu posar a davant.\nJo com si fos un professional em vaig posar davant i casi vaig morir al cap de poc temps. En Migue em va dir que no em deia res perquè veia que treia sabonera per la boca je je je...\nArribats a l’altura de ca’s Buso ja venia el grup enfilat d’un a un. Canvi de sentit i allà ens varem enganxar. Érem uns 30 o 40 ciclistes, la sensació fou d’una cursa de ciclisme al pur estil semi-professional, atacs, estirades, diferents grups etc... vaja lo que va és una carrera ciclista. Jo com vos podreu imaginar sempre anava a la coa del grup. En Pep em va dir que em poses enmig del grup per no sofrir tan les estirades, però les meves forces ja no eren per aguantar. El meu contaquilòmetres marcava velocitats per pla que mai havia marcat.\nDe la sortida de Santanyi cap a Felanitx el grup va minorar un poc la marxa però fou molt poc temps ja que allà no deixen ni un segon de respir. Faltant pocs quilòmetres per arribar a Felanitx les cames ja no varen aguantar el ritme i el grup va seguir.\nLa ruta que seguirem amb el grup fou de cala pi, cap s’Estanyol, sa Ràpita, Ses Salines, Es Llombars, Santanyí, Ca’s Concos i a Felanitx nosaltres ja acabarem l’aventura.\nEn Pep Lliteres havia de fer bonda perquè a la tarda tenia duatló a son Negre (i va quedar en segon lloc) impressionant!!! i en Migue també va decidir tornar cap a Campos. Em varen sortir 82 quilòmetres amb 2 hores i 20 minuts. La mitja no vos ho diré però mai en la vida em pensava poder anar tan aviat.\nEsper poder anar moltes vegades amb aquest grup ja que la sensació de fer una cursa, fora està en cursa fou genial. No se si podré aguantar molts de quilòmetres en aquest ritme però almenys cada vegada que hi vagi intentaré aguantar més.\nPublicado por Llorenç Gacias en 2/07/2011 4 comentarios:


“Gràcies al material del Projecte Malla ens sentim molt més protegits, còmodes i segurs” – Espai Malla\nEl Projecte Malla segueix expandint-se i continua imprimint material de protecció als professionals sanitaris i assistencials de la Conca d’Òdena. Tots aquests elements han ajudat sensiblement la tasca dels professionals de la salut que volen agrair totes les donacions realitzades: “Ens han ajudat a millorar les nostres condicions de treball”, expliquen alguns dels sanitaris amb els que hem pogut parlar.\nUn material totalment necessari per al desenvolupament de la seva tasca, tal com indica Beatriz Pérez, metgessa i directora del CAP Santa Margarida de Montbui: “Gràcies a les donacions del Projecte Malla ens sentim molt més protegits, còmodes i segurs, i per tant ha fet millorar sensiblement les nostres condicions de treball. Estem molt agraïts de tota la gent que hi ha col·laborat, ja que per nosaltres son eines que ens poden salvar la vida”, assegura Beatriz Pérez.\nBeatriz Pérez. Foto: Carles Ramos\n“Si estem més còmodes, podem donar un millor servei”, afirma ara l’Ana Fernández, TCAI del CAP Anoia d’Igualada. “Els primers dies van ser horrorosos, ens havíem d’inventar qualsevol cosa per evitar que els elements de protecció ens fessin mal, ens costava respirar i molts companys han acabat amb ferides a la cara i mal de cap, cosa que feia la nostra feina molt més complicada. Els professionals passem moltes hores amb la cara tapada i les gomes convencionals ens fan mal”, explica Ana Fernández. “Al principi ens ho vam passar molt malament, perquè a part de tot això, teníem por d’agafar la COVID-19. Quan va començar tot, podria perdre entre 10 i 15 minuts per preparar-me, però ara gràcies a les tires per a mascaretes del Projecte Malla, en tan sols 2 minuts estic preparada i protegida per atendre la gent que ens necessita”, conclou Fernández.\nAna Fernández. Foto: Carles Ramos\n“Quan van arribar les viseres de protecció”, segueix ara la Beatriz Pérez, “va ser una gran satisfacció. Ens sentim molt protegits, perquè les viseres són còmodes, no es mouen i et protegeixen ulls, boca i nas. Quan un EPI et fa mal, inconscientment te’l toques, un gest pot ser molt perillós. Tant les viseres com les tires per a mascaretes ens han donat una gran sensació de seguretat”, explica la directora del CAP de Santa Margarida de Montbui.\nRuben Requena. Foto: Carles Ramos\nLes donacions per aconseguir més elements de protecció, segueixen en marxa.\nEl Projecte Malla és un projecte compartit entre un centenar de persones: els makers (impressors 3D) imprimeixen el material; els enginyers i dissenyadors milloren i preparen el software de cada producte, i les persones que fan una gestió logística i organitzativa del material. El material fungible i el transport es cobreix gràcies a les donacions econòmiques dels col·laboradors, que, a data d’avui, han aportat 7.276€ al projecte. Les donacions es poden seguir fent al web del Projecte Malla gràcies al portal de col·laboració social comunitària Kunectors: https://www.espaimalla.cat/donacions/\nprevious post: Disseny, Tecnologia i canvi


Més de 21.000 actuacions a les platges durant l’estiu - Actualitat - Àncora\nEL NOMBRE D’ACTUACIONS HA CRESCUT UN 20% RESPECTE A L’ESTIU 2018\nMés de 21.000 actuacions a les platges durant l’estiu\nTEMAS mes l’estiu durant\n08/10/2019 23:06 h. Radio Platja d'Aro\nL’equip de socorristes de Pro-Activa, l’empresa encarregada de la gestió del servei de socorrisme i seguretat a les platges de Castell-Platja d’Aro, aquest any ha realitzat 21.050 accions, un 20% d’actuacions respecte a l’any anterior.\nEl creixement més gran s’ha registrat en les accions de prevenció que han estat 19.675 (un 22,5% més que en el 2018). També han augmentat les ajudes al bany a persones amb dificultats de mobilitat.\nLes accions directes i sanitàries han baixat un 9 i 11,5%, respectivament. També ha disminuït el nombre de persones extraviades.\nD’altra banda, la Bandera Verda ha onejat un 82% dels dies del servei, que va començar el 2 de juny i es va tancar el 23 de setembre amb un equip de socorristes que ha oscil·lat entre els 11 i 23 (en funció de l’afluència de banyistes).\nTambé han disposat de 5 punts de socors, 7 cadires de vigilància i una torre, una embarcació de rescat, 5 desfibril·ladors fixos i mòbils i braçalets per identificar en els infants. A la cala del Pi també hi ha hagut un punt autònom de SOS.


Festival Agitart de Figueres\nEspectacle 'L'home Orquestra'\nDijous 5 d'agost, 20:30h\nDissabte 21 d'agost, 20h\nTeatre 'El comediant'\nPalamós, Sant Gregori, Lloret de Mar, Maçanet de la Selva, Sant Pere Pescador, Vidreres, Llançà\nDurant tres dies, més de 60 ballarins de 12 països diferents vindran a actuar més de 25 peces de dansa contemporània, també exposicions de fotografia, escultura i video-dansa.\nEl festival tindrà lloc als espais públics de Figueres: a la Plaça de l'Ajuntament, Casa Empordà, Museu Empordà i a la Plaça de les Patates.\nL'equip d'AGITART, juntament amb ballarins professionals internacionals, dirigiran diverses activitats com la creació d'una flashmob, tallers, classes i improvisacions obertes, una mostra a càrrec de totes les escoles de dansa de Figueres i una Batucada.\nLa fotògrafa Montse Capel també mostrara una col·lecció de fotografies de l'equip AGITART en diversos espais de la ciutat.\nLa companyia AGITART presentarà tres peces de dansa contemporània: la primera Together Jump, és una creació de Roger Fernandez i Ashley Muskinterpretada per alguns alumnes del IES Alexandre Deulofeu, la segona Life, coreografiada per Roger Fernández (Director, coreògraf i ballarí d'AGITART) i la tercera i ultima La fi d'un principi, coreografiat per Miquel G. Font (coreògraf convidat a crear per a la companyia).\nTots els participants del Festival Agitart podran celebrar la fi del festival (dissabte 5 de Juliol) amb un DJ a la Plaça de les Patates, on també tindrà lloc l'entrega de premis del concurs Instagram durant la nit.


Arxius de judici | Diari La República Checa\nTres treballadors porten el Club de Tenis de TGN a judici\nEl proper 22 de febrer, si no hi ha cap imprevist, els responsables del Club Tenis Tarragona (CTT), hauran de comparèixer davant el titular del Jutjat del Social número 1 de Tarragona. En causa està l’acomiadament de tres empleats – representants legals dels treballadors – a qui l’empresa imputa una falta laboral de mobbing.\nSegons ha pogut saber larepublicacheca.cat, la polèmica va desencadenar amb un presumpte ‘cas de faldilles’, més concretament una relació sentimental d’un treballador del club i unes ‘confessions’ i crítiques fetes en privat. Anem a pams. El cas es revesteix de morbo, essencialment perquè hi ha una presumpta víctima que acusa els presumptes assetjadors de persecució i mobbing. La víctima hauria descobert que els ara acomiadats – que són membres del comitè d’empresa – la criticaven, sense que hagi transcendit de quina manera ho feien, si és que ho feien. Dos dels tres empleats acomiadats compartien el mateix espai laboral de treball amb la denunciant. La tercera persona exercia funcions en una botiga del club.\nEls directius del club van decidir, el juliol del 2021, procedir a l’acomiadament dels tres treballadors, acusant-los de mobbing\nUna de les hipòtesis sobre la forma d’assabentar-se és que hagués accedit, de forma no consentida, a xarxes socials privades dels membres del comitè d’empresa, amb la qual cosa s’exposaria a possibles responsabilitats, fins i tot penals. També és possible que algú li hagués confessat (amb veracitat o sense) que corrien rumors.\nDavant aquest escenari, la presumpta víctima hauria denunciat els fets com assetjament davant dels responsables del club. Els directius van decidir, el juliol del 2021, procedir a l’acomiadament dels tres treballadors, acusant-los de mobbing.\nEl proper dia 22 de febrer, el jutge intentarà esclarir els detalls d’aquest rocambolesc cas i els dubtes existents per dirimir sobre la legalitat de l’acomiadament dels tres empleats que, recordem, eren membres del comitè d’empresa. El judici servirà per conèixer els motius reals i la justificació del club per apartar els tres empleats. L’empresa considera que hi havia motius més que suficients per justificar l’acomiadament. Els empleats ‘apartats’ i acusats de mobbing entenen que la decisió del club és una clara represàlia per la tasca sindical que exercien, sobretot arran de les mesures, al seu entendre discutibles, que el club anava prenent per pal·liar els efectes de la pandèmia.\nEl president Pere Lluis Bergadà\nEn cas que el jutge dicti una sentència favorable i consideri que estem davant d’un acomiadament nul, els treballadors en causa podran exigir la readmissió, el pagament dels salaris suspesos i danys morals. Caldrà saber si el club Tenis de Tarragona podrà fer front als gairebé 200 mil euros sol·licitats i quins arguments esgrimirà en seu judicial per justificar el polèmic acomiadament.\nReacció del president\nEl president del Club Tenis de Tarragona, Pere Lluis Bergadà, contactat pel nostre digital, s’ha estimat no fer cap declaració al respecte, al·legant que es tracta d’un “tema intern”. Tot i així, ha confirmat que el judici està previst pel dia 22 de febrer i que, en aquests moments, “ho estem preparant”.\nA judici un tuitaire de Reus per injúries a la Corona\nL’Audiència Nacional jutjarà el pròxim 1 de març Albert Baiges per injúries a la Corona. El tuitaire va fer una piulada contra el rei Felip VI en el marc de la campanya #CoronaCiao fa dos anys. Aquest dilluns s’ha celebrat a Reus un acte de suport a l’investigat per denunciar la causa.\nLa fiscalia li demana una pena de quatre mesos de multa amb una quota diària de 6 euros i la inhabilitació de dret del sufragi passiu. Baiges es considera un “cap de turc” i assegura que no se’l jutja només a ell sinó que s’ataca la llibertat d’expressió.\n“Hi ha certes coses que no es poden anomenar ni tocar ni tan sols es poden qüestionar com són la monarquia i que en aquesta ens hi trobaran de cara”, ha dit.\nA presó per robar en un local on s’havia refugiat dels atemptats a Cambrils\nUn home ha estat condemnat a 2 anys de presó per robar en un restaurant de Cambrils la nit de l’atemptat terrorista, del 17 al 18 d’agost del 2017. L’acusat va aprofitar el moment de caos per endur-se 645 euros de la caixa registradora de Les Barques, un conegut restaurant situat al passeig marítim.\nL’amo havia deixat que s’hi refugiessin una trentena de persones durant els atacs, entre ells els dos acusats. L’escrit de fiscalia recull l’aprofitament de temps i lloc com una circumstància agreujant. Un dels acusats, empresonat per altres robatoris, ha reconegut els fets i ha eludit el judici, amb un acord de conformitat de les parts. La sentència és ferma. El segon acusat va fugir i està amb ordre de crida i cerca.\nEl segon acusat, amb targeta d’identitat de Romania, encara no ha estat localitzat. És per això que només un dels dos lladres s’ha assegut al banc dels acusats, on s’ha fet lectura de l’acord de conformitat. L’acusat, un delinqüent muti reincident, ha reconegut els fets i ha acceptat la pena imposada pel jutge. D’aquesta manera, ha evitat el judici, al qual s’enfrontava a una pena de cinc anys de presó pel delicte de robatori amb força en establiment obert al públic. També l’obliga a retornar tots els diners robats.\nL’escrit de qualificacions de la fiscalia apunta que l’acusat vigilava mentre l’altre processat, en situació de rebel·lia, va obrir un calaix al costat de la caixa registradora, va agafar la clau per obrir-la i es va endur els diners. En la condemna s’ha tingut en compte la multireincidència del condemnat -un historial delictiu que s’estén al llarg d’una trentena de pàgines, segons el jutge. I també ha recollit l’atenuant de dilacions indegudes -els fets van ocórrer fa 4 anys i mig-. La sentència és ferma i no es pot recórrer.\nLa Fiscalia de Tarragona acusa un home d’haver intentat matar la seva dona amb un ganivet de taula perquè s’havia negat a donar-li paté per dinar. Els fets van tenir lloc ara fa un any al barri tarragoní de Sant Salvador. L’home s’enfronta a una pena de 9 anys i 11 mesos de presó per un delicte d’homicidi en grau de temptativa, amb l’agreujant de parentiu.\nEl matrimoni porta més de 53 anys de convivència, segons recull l’escrit de fiscalia. La parella va començar a discutir perquè ella no li volia servir paté donat l’estat delicat de salut de l’acusat. Aquest va reaccionar violentament i la va apunyalar al tòrax. La víctima va haver de ser operada d’urgència. El judici se celebrarà pròximament a la secció quarta de l’Audiència de Tarragona.\n“Però l’acusat la va atrapar i, amb ànim de causar-li la mort o sent conscient que podria causar-li, li va clavar el ganivet a la regió anterior dreta del tòrax, mentre li deia ‘filla de puta, borratxa'”, recull el Ministeri Públic, en el seu escrit de conclusions. La dona va aconseguir sortir de la casa i demanar ajuda, mentre l’acusat va quedar-se al domicili, fins que van arribar els Mossos d’Esquadra per detenir-lo. L’home es troba en presó preventiva des d’aleshores.\nA conseqüència de l’agressió, la víctima va patir una ferida de 2,5 centímetres en el tòrax. Aquestes lesions van precisar per a la curació tractament medicoquirúrgic i 110 dies de curació, dels quals cinc va ser a l’UCI i quatre més a l’hospital. A més de la pena de presó, el Ministeri Públic sol·licita que durant quinze anys no es pugui comunicar ni apropar a la víctima a menys de 500 metres d’ella. I fixa la responsabilitat civil en 4.470 euros per les lesions i 10.000 pel dany moral causat.


Oriol Calvo: 'Enguany s'han multiplicat els ceramistes estrangers'\nAquest divendres i fins diumenge els carrers d'Argentona acolliran més d'una setantena de paradistes vinguts d'arreu del món\nLa Fira Internacional de Ceràmica Argillà Argentona començarà divendres i durant tot el cap de setmana omplirà els carrers d'Argentona amb parades, demostracions artístiques, exposicions i tallers. El director del Museu del Càntir, Oriol Calvo, s'ha mostrat molt satisfet perquè s'han multiplicat les peticions de ceramistes estrangers que volen ser presents a la fira i per això serà l'edició que comptarà amb més ceramistes internacionals. Per tant, una oportunitat única per veure ceràmica d'una setantena de països com Argentina, Rússia o França. D'aquests darrers ha dit "estem molt contents perquè el seu nivell de qualitat artística és dels més alts d'Europa".\nOriol Calvo ha explicat a Ràdio Argentona que "a més de l'oportunitat única de poder passejar entre ceràmica d'arreu del món, també hi haurà un programa d'activitats molt interessant" amb demostracions dels mateixos artistes, exposicions i tallers. Enguany el país convidat és Romania i segons Calvo "tenen una ceràmica tradicional, la seva tècnica ha estat reconeguda com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat i els ceramistes convidats ens faran demostracions". D'altra banda, ha fet referència a les dues versions del càntir de l'any, un de vermell i l'altre de negre, que permetrà escollir la compra d'un o tots dos. Finalment, Rafael Romero serà l'artista convidat a pintar un càntir gegant en directe.


Falta de rigor del servei d'empreses de paqueteria a l'Alt Pirineu, que ha pujat durant les festes de Nadal - La Valira\nFalta de rigor del servei d’empreses de paqueteria a l’Alt Pirineu, que ha pujat durant les festes de Nadal\nDificultat per contactar, esperes en la recollida del paquet, pèrdues, retards en l’enviament, aparèixer sense avisar o no permetre comprovar l’estat del contingut, són algunes de les deficiències més comunes d’algunes empreses de missatgeria i paqueteria, especialment a les comarques de l’Alt Pirineu.\nTotes elles, fins i tot les més importants, emmalalteixen del mateix defecte: “jugar” amb el temps del consumidor. Una conjuntura que provoca les queixes diàries de molts usuaris i que, especialment, s’han pogut constatar durant les recents festes nadalenques posant de manifest que el servei no ha estat a l’altura de les expectatives.\nA més, els neguits dels consumidors s’agreugen en els pobles, on en moltes ocasions els repartidors eviten deixar les comandes en els domicilis amb l’excusa de no trobar a les persones receptores als seus domicilis o, fins i tot, s’abandonen els paquets al carrer o a les entrades dels municipis més petits.\nA tot plegat cal afegir la manca d’una bona informació prèvia i d’un assessorament en les diferents fases de l’enviament.\nEn el cas de la Seu d’Urgell, algunes empreses de paqueteria han recorregut en les darreres setmanes a la companyia propietat del Bisbat d’Urgell per prestar aquest servei, estalviant-se així els costos econòmics que poden representar l’increment del nombre de treballadors en les seves plantilles. Les nòmines als empleats temporals de l’empresa de l’església són substancialment més baixos als establerts en el conveni col·lectiu del sector.


Ràdio Balaguer - El subdelegat del govern espanyol a Lleida demana a la Diputació que 'intensifiqui' l'acció de suport als municipis. José Crespín ho demana al president Joan Talarn perquè considera que la Generalitat està 'desapareguda'\nEl subdelegat del govern espanyol a Lleida demana a la Diputació que 'intensifiqui' l'acció de suport als municipis. José Crespín ho demana al president Joan Talarn perquè considera que la Generalitat està 'desapareguda'\nEl subdelegat del govern espanyol a Lleida, José Crespín, ha demanat al president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, que ''intensifiqui l'acció de suport'' als municipis de la demarcació davant ''la completa desaparició'' del Govern. Per Crespín, amb aquesta situació el paper de suport de la Diputació als ens locals és ''més necessària que mai''. Crespín i Talarn s'han trobat aquest dimarts al palau de la Diputació i han debatut al voltant de diferents problemàtiques i reptes que afecten els municipis de la demarcació. Segons el subdelegat, el despoblament, les infraestructures, la connectivitat, la promoció territorial i l'impuls de la capacitat agroalimentària han de ser motiu de ''preocupació i treball conjunt'' de totes les administracions.\nCrespín ha convidat a Talarn a ''unir esforços i a una acció conjunta'' per donar resposta a les demandes que reclamen els municipis de la demarcació.\nAmb aquesta trobada, el subdelegat continua amb la ronda de trobades amb els representants institucionals resultants de les passades eleccions municipals amb l'objectiu de ''fomentar la col•laboració institucional i mantenir un clima de diàleg i treball conjunt en benefici de la ciutadania''.


Una empresa de Cerdanyola dóna 1.000 mascaretes d'un sol ús al Consorci Sanitari de Terrassa | RubiTV.cat\nUna empresa de Cerdanyola dóna 1.000 mascaretes d'un sol ús al Consorci Sanitari de Terrassa\nD'altra banda, també ha repartit 575 mascaretes de nivell dos de protecció entre personal mèdic de diversos centres hospitalaris catalans\nper Anna Mira , 30 de març de 2020 a les 18:30 |\nL'empresa Voronet de productes autoadhesius i amb seu a Cerdanyola del Vallès, ha donat centenars de mascaretes a centres sanitaris catalans. Fonts de l'empresa expliquen a LaTorre que després de rebre les mascaretes dels equips de protecció individual que havien demanat pels seus treballadors van decidir donar-les als diferents centres sanitaris.\nEn concret, la setmana passada van fer arribar mascaretes de nivell dos de protecció -les adequades per tractar malalts de coronavirus- a l'Hospital de Sant Pau (125 unitats); 300 unitats a l'Hospital Clínic de Barcelona; 125 mascaretes més a una residència de gent gran de Sanitas, i 25 a un grup de personal sanitari que atén malalts de Covid-19 a domicili.\nEn els pròxims dies faran una donació de 100 mascaretes més FFP2 a l'Hospital Clínic i 50 més a la Clínica Teknon. D'altra banda, també disposen d'un miler de mascaretes d'un sol ús que "tot i que sabem que no són les més adequades", les faran arribar al Consorci Sanitari de Terrassa. Des de Voronet apunten que si aconsegueixen més mascaretes FFP2, també ho donaran als hospitals terrassencs.\nL'empresa treballa amb el sector de l'alimentació i mèdic i també amb els sectors de l'automoció o l'aeronàutica, entre d'altres. Fa uns anys, i per iniciativa dels mateixos treballadors, es va crear una xarxa de cooperació social que la van batejar com a Voronet Social i a través de la qual es fan campanyes de recollida de llibres per Sant Jordi, recollida de roba per la Creu Roja de Cerdanyola, recollida d'ulleres graduades, participació en curses solidàries, etc.\nVallès Occidental, Societat, Covid-19, coronavirus, mascaretes, Cerdanyola, salut, voronet


Un llibre recull l'imaginari col·lectiu català amb les seves criatures fantàstiques - Empordà\nUn llibre recull l'imaginari col·lectiu català amb les seves criatures fantàstiques\nACN/PERE FRANCESCH 18.09.2017 | 09:36\nUna de les il·lustracions del llibre PERE FRANCESCH\nLa bèstia "esmunyedissa" del tamarro d'Els Pallars, l'Alt Urgell i Andorra; la criatura prima del pardinot de Vall de Freser; l'inquietant papu d'Els Pallars; l'espectre volador de la cucala de la Ribera d'Ebre; els ogres anomenats camunyes de la Terra Alta o les bruixes del Lluçanès. Tots ells formen part de "l'imaginari col·lectiu català" i són alguns dels 53 protagonistes d''El gran llibre de les criatures fantàstiques de Catalunya' (Comanegra), que compta amb textos de Joan de Déu Prats i il·lustracions de Maria Padilla. Una obra que fa un recorregut geogràfic per les comarques de Catalunya explicant quines són les seves criatures fantàstiques. Joan de Déu explica que el lector del llibre tindrà una idea de "com ha somiat el poble català i descobrirà moltes criatures que tenen arrels diferents, alguns són d'origen pagà del temps dels romans que després van ser degradades a 'espantacriatures' i altres que són fruit de la imaginació". Els autors de l'obra han participat en aquesta edició de la Setmana del Llibre en Català que s'ha fet a Barcelona.\n"És un atles geogràfic fantàstic", ha destacat Joan de Déu. Padilla ha afegit que una de les coses divertides del llibre és que anima els lectors a visitar les diferents comarques del país per descobrir les zones on s'hi descriuen les diferents criatures.\nJoan de Déu Prats i Maria Padilla presenten 'Història mítica del Cap de Creus'.


El conte més famós de la nord-americana Shirley Jackson (1916- 1965) és el titulat The Lottery, que va publicar per primera vegada The New Yorker el 28 de juny de 1948. Narra la macabra tradició, en forma de loteria, d’un poble de l’Amèrica profunda. Aquell mateix dia de l’aparició del relat en la prestigiosa revista -el 28 de juny- representa que en el poble fictici se celebra, any rere any i des de temps immemorials, una rifa singular. Cada família escriu el seu nom en un paper. Tots els paperets, sense excepció, formen part del sorteig, dins una caixa de fusta antiga, feta de parts de la caixa original, aquella mateixa amb què s’havia perpetrat per primer cop el ritu execrable (una caixa reverida com una relíquia sagrada). Una mà innocent tria un paper, el nom d’un llinatge. Un cop conegut el nom de la casa guanyadora, encara caldrà escollir-ne un sol membre. Aquest, el distingit, serà apedregat de manera implacable per tota la comunitat. Tan irracional com això, tan bàrbar com això! El conte tracta de l’orgullosa brutalitat d’algunes tradicions, i de tot allò que, bo i sent irracional, ha estat sancionat, consagrat per la tradició (com si aquesta, per ella sola, fos un valor ennoblidor). Alguns joves del lloc han començat a qüestionar una celebració tan abjecta, però estan sols: “Quan sents parlar els joves, entens que res no és prou nou per a ells. Encara voldran que tornem a viure en coves!”, es queixa un vell, defensor a ultrança de la sagnant loteria del progrés!\nLa mort i la primavera, aquesta novel·la total, inacabada, sempre represa i de caràcter fortament simbòlic de Mercè Rodoreda -que ara s’ofereix al lector en la magnífica presentació d’Arnau Pons, que en descobreix totes les implicacions filosòfiques i filològiques-, també té un passatge en què es descriu una lapidació. I, en un moment determinat, també hi ha l’oposició entre el jovent, que es rebel·la davant l’horror d’una abominable pràctica tradicional, i els vells, que s’hi aferren: “Ja feia temps que els joves de la banda dels rentadors deien que s’havia de deixar morir la gent de la seva mort”. El de la lapidació és un episodi irracional, brutal, com se’n compten força més en el desenvolupament d’una línia argumental que es complau a despistar, ara i adés, el llegidor. I és que La mort i la primavera, malgrat les afinitats profundes -“enllaçaments interns”- que Pons destaca respecte d’altres novel·les de l’autora (les celebrades La plaça del Diamant i Mirall trencat, posem per cas), no s’hauria de llegir com una novel·la convencional. Aquesta és una obra escrita a còpia d’anys, constantment depurada, un tour de force narratiu -i líric: el veïnatge formal amb Viatges i flors és ben clar-, que finalment es publica amb tot el material que la complementa i amb unes claus de lectura noves i molt suggeridores. És, de punta a punta, una mena de destil·lació del geni narratiu (i poètic!) únic de la barcelonina: “Vaig trobar l’olor de les glicines i la pudor dels fems. La mort i la primavera”, apunta el jove protagonista.\nEl dolor del ritu iniciàtic\nUna de les primeres imatges d’aquesta novel·la tan fascinant com de lectura àrdua ens mostra els veïns del lloc pintant les façanes de les cases perquè la llum, en incidir-hi, sigui diferent. En un indret pròxim al poble al·legòric, hi ha una immensa roca amb un forat al mig. Però cap barra no indica l’hora amb el concurs del creixement de la llum del dia. Per això un personatge es planta en el botó buit de la roca, amb la il·lusió de crear un temps propi. Modificar la llum, el temps... Per sota els fonaments del poble, corre l’aigua d’un riu. De tant en tant, un jove travessa el poble, com si es tractés d’acomplir un ritu iniciàtic, immergint-se en l’aigua subterrània el moviment de la qual el fa tirar amunt amb violència, cosa que li fa malbé la cara en topar contra les roques. Hi ha, encara, el senyor, que viu una mica apartat, i un home amb un garrot; i hi ha un pres al qual se li posa la presó, que és com una mena de gàbia ajustada. L’han privat de llibertat perquè és l’únic que coneix la veritat. I hi ha el bosc dels morts, i tot d’arbres que fan la funció de taüts. Als morts, reclosos dins l’arbre tombal, se’ls omple la boca amb ciment, perquè l’ànima els quedi sempre més a dins. Hi ha, a més, els endolats -uns ocells foscos- i els caramens -uns personatges tan amenaçadors com incògnits-. I un ferrer que fabrica eines per sotmetre el desig dels altres. I unes figuretes de fang que són tan fàcils de desfer que semblen fetes de carn. I dues menes d’habitants tarats: els de tara exògena, com si diguéssim, i els de tara endògena...\nEscapar d’una vida invivible\nArnau Pons defensa que “no té gaire sentit suposar que hi ha dos vessants en l’obra rodorediana: el realista de La plaça del Diamant (juntament amb Jardí vora el mar, El carrer de les Camèlies, Mirall trencat i Aloma ) i l’al·lucinat o fantàstic de La mort i la primavera (juntament amb Viatges i flors i Quanta, quanta guerra...). Els enllaçaments interns són innegables i reforcen la idea d’una complementarietat”. (Salvades les distàncies, sempre he defensat una cosa semblant per a l’obra de Vinyoli: que no hi ha una frontera nítida entre el poeta del cant i el de les realitats). La llibertat es manifesta, d’una manera radical, en la mort voluntària d’alguns personatges. De bell nou, Pons: “No és que Rodoreda glorifiqui la mort o pretengui mitificar-la, sinó que la novel·la reivindica, ras i curt, la revolta que hi ha en aquest gest lliure, per tal d’escapar d’una vida invivible”.\nHi ha, també, una extrema llibertat compositiva en aquesta novel·la (inacabada, mai no abandonada del tot, sempre represa). Contra el criteri cronològic adoptat per Carme Arnau i “els curadors de la versió canònica final”, l’edició de Pons -que revisa la de Núria Folch de Sales- em sembla modèlica. I la seva interpretació, prodigiosa.


Bausen posa fi al bloqueig administratiu de l’ajuntament\n22/04/2017 a les 05:06\nEl consistori no podia celebrar plens ni aprovar pressupostos\n© L’alcaldessa, Veronique Fontan, amb la secretària, Meritxell Ortí.\nL’ajuntament de Bausen té des d’ahir una nova secretària, que solucionarà el bloqueig administratiu que tenia el municipi i que s’arrossegava des de l’octubre del 2016 després que l’anterior secretari demanés la baixa laboral. Durant el mes de març, es va convocar el jurat que havia d’elegir el nou secretari i el departament de Governació de la Generalitat va nomenar Meritxell Ortí com a nova secretària de l’ajuntament de Bausen.\nCom a conseqüència d’aquest bloqueig administratiu, el consistori no podia celebrar plens i no ha pogut aprovar els pressupostos d’aquest 2017. Per la seua banda, l’alcaldessa, Veronique Fontan, va explicar que durant la setmana que ve es posaran al dia de tots aquells assumptes que queden pendents de resoldre i aprovar i que esperen poder celebrar el ple del consistori durant la primera o segona setmana de maig.\nD’altra banda, durant la setmana que ve l’ajuntament contactarà amb Endesa amb l’objectiu d’intentar arribar a un acord per saldar el deute pendent i negociar el conveni per a la distribució d’energia.


El no a l'acord amb els creditors s'imposa amb el 61,5% de vots mentre que el sí es queda amb el 38%\n2 min. Enviada especial a Atenes 05/07/2015 22:33\n651x366 Celebracions després de saber-se que el no encapçala l'escrutini. REUTERS Celebracions després de saber-se que el no encapçala l'escrutini. REUTERS\n651x366 Una dona celebra els primers resultats que donen la victòria al no. ANGELO TZORTIZNINIS / AFP Una dona celebra els primers resultats que donen la victòria al no. ANGELO TZORTIZNINIS / AFP\n651x366 Dos homes s'abracen al centre d'Atenes en conèixer els primers resultats del referèndum. ARAMANDO BABANI / EFE Dos homes s'abracen al centre d'Atenes en conèixer els primers resultats del referèndum. ARAMANDO BABANI / EFE\n651x366 Un home celebra el triomf del no, al centre d'Atenes. MARKO DJRICA / REUTERS Un home celebra el triomf del no, al centre d'Atenes. MARKO DJRICA / REUTERS\n651x366 Tsipras aquest diumenge quan ha anat a votar. REUTERS Tsipras aquest diumenge quan ha anat a votar. REUTERS\nEl no a l'acord amb els creditors s'imposa en el referèndum grec amb el 61,59% de vots, mentre que el sí es queda amb el 38,41% de l'escrutini, segons les primeres dades oficials fetes públiques pel govern grec amb el 85% escrutat.\nEl no guanya en totes les circumscripcions electorals gregues, i en alguns districtes la diferència entre les dues opcions gira al voltant del 40%. La participació, segons aquestes mateixes dades, se situa en el 61,82%.\nLes enquestes telefòniques que s'han fet públiques després de tancar els col·legis electorals aquest diumenge també han donat una victòria al no, tot i que amb un marge inferior al que dóna l'escrutini parcial.\nSuport a Syriza\nSi es confirma aquest resultat, els grecs hauran donat un suport majoritari al govern del primer ministre, Alexis Tsipras, que va ser qui va convocar el referèndum sobre l'acord amb els creditors.\nTsipras va anunciar la setmana passada que consultaria els grecs sobre les propostes que la Comissió Europea, el BCE i l'FMI havien posat sobre la taula i que preveia noves retallades socials i un augment d'impostos com l'IVA.\nLes negociacions van quedar en un impàs després de la convocatòria del referèndum i es va decidir imposar un corralito sobre els bancs grecs, que els últims dies només han pogut donar 60 euros per persona i dia als impositors.\nHa estat amb aquest rerefons que els grecs han anat a les urnes després d'una campanya curta en què el govern de Syriza ha demanat el no i l'oposició majoritària el sí.\nHollande i Merkel es reuniran demà per analitzar el resultat del referèndum grec\nAquest és l'escenari que queda en l'estira-i-arronsa entre Grècia i la 'troica' després del no en el referèndum


Avui la jornada ha d'estar sota el domini del sol amb vent fluix del nord-oest. Les temperatures matinals han estat baixes amb gelades generalitzades a l'alta muntanya i també inversió tèrmica al fons de vall. Les màximes pujaran de tres a quatre graus respecte a les d'ahir. A la tarda hi haurà el pas de núvols de tipus alt.\nDemà esperem un dia també de sol al matí, però amb més aire fred en alçada que farà créixer nuvolades de tarda. Al sud del país no podem descartar algun ruixat aïllat. Les temperatures seran similars ales d'avui el vent bufarà del sud-oest fluix en general.\nEl temps migdia dimarts 13 d'abril del 2021\nEl temps vespre dimarts 13 d'abril del 2021


Estàs aquí:Inici Actualitat D’aquelles bombes, aquets PGE, per Juanjo Giner\nEn el primer període de transacció del règim, en la idolatrada restauració borbònica, s’evidencia la violència directa a mans de la repressió policial i l’agressió de grups feixistes i parapolicials en la mal nomenada “Batalla de València” (no va ser una batalla sinó l’intent d’aniquilació d’un projecte de País per part del règim). Recordem la bomba al camp del Llevant el dia d’abans de la “Trobada dels Pobles”, les bombes contra Manuel Sanchis Guarner i Joan Fuster o la bomba contra l’Aplec del País Valencià, fets que evidencien la violència directa en la restauració borbònica al País Valencià, per acabar d’adobar, la cirereta del pastís va ser traure els tancs el 23-F en una demostració de l’anomenada remor de sabres amb la qual es va aprovar tan la Constitució espanyola com l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana.\nQuant a la violència estructural en aquest període observem com per una banda continuen els tentacles del franquisme en les diferents institucions, sols es realitza un canvi estètic per legitimar el “pluralismo limitado”, en els organismes estatals (el “Tribunal de Orden Público” sols canvia de nom: “Audiencia Nacional”) i en els Ajuntaments (Miguel Ramon Izquierdo o Rita Barberà personifiquen aquesta continuïtat, amb un breu parèntesi il·lustrat però molt tou enfront els problemes de fons) per altra banda s’obri la porta a l’economia de mercat, fet que aguditza la precarització econòmica de les famílies valencianes i incrementa l’exclusió social al País Valencià. (A la dècada dels 70 esclata la crisi del petroli)\nAquestes violències es complementen amb la violència cultural que les tracta de legitimar construint un relat nostàlgic del règim (“con Franco se vivia mejor” sense crisi econòmica) i buscant un enemic regional comú (el valencianisme progressista assenyalat i estigmatitzat com “pancatalanista” i comunista). La barreja d’aquesta nostàlgia franquista i la recerca de la cohesió front a un enemic comú fictici facilita la construcció d’una identitat conservadora i reaccionaria, defensora d’una percepció distorsionada del neovalencianisme escorada a la dreta, que utilitza la negació del catalanisme com a senya d’identitat valenciano-espanyola (el “no ens faran catalans” com a mantra mental). L’anticatalanisme es converteix en l’eix vertebrador i aglutinador del blaverisme que s’abanderen com a defensors del purisme identitari i no dubten en respondre amb violència directa contra la dissidència. El simbolisme d’aquest neovalencianisme se cimenta amb la bandera de la ciutat de València (el blau i la corona per sobre de les 4 barres), la divisió i degradació de la llengua, la humiliació i desmantellament de la cultura popular valenciana d’una forma classista (vincular llengua i cultura valenciana a pobresa) i un himne regional que normalitza i realitza apologia del sucursalisme ofrenador valencià. Aquesta assimilació dels nous signes instaurats pel Règim va ser defensada pel blaverisme feixista i assumit, per diverses raons entre elles la por, per part de la societat valenciana com a senyes identitàries.\nQuant a la violència estructural s’accentua especialment al País Valencià, al rebre les repercussions de la crisis global del neoliberalisme, partir l’espoli i la submissió al deute per part de l’Estat espanyol (sembla que els PGE els aprovaran per “derecho de conquista”) i convertir-nos en un cau de lladres per les relacions clientelars i corruptes del grup mafiós popular facilitades per model autonòmic hereu del franquisme. Una violència polièdrica que condemna més del 30% de la població a viure en risc d’exclusió social, a l’alumnat a estudiar en barracons, a llargues llistes d’espera en sanitat i a prestacions de dependència no pagades, entre altres negacions de drets. Observem que quan més ofega aquesta violència estructural més és necessària la violència directa; recordem l’agressió policial a l’alumnat del Lluís Vives, en febrer del 2012, sols perquè demanaven unes condicions dignes a les aules.\nCom hem analitzat, la transacció del règim al País Valencià es basa en unes relacions violentes entre el poder establert i el poble valencià. De de les bombes i els tancs fins als PGE i el FLA tot forma part d’una maquinària d’opressió i liquidació sistemàtica de qualsevol alternativa que reconega el País Valencià com a subjecte polític i situe les classes populars valencianes al centre de les polítiques de transformació. Front a aquest greuge colonial hem d’organitzar una resposta nacional-popular vertebrada en el dret a decidir i l’apoderament popular en cada racó del País Valencià. Una resposta popular que emane del poble valencià com a poder constituent i trenque amb aquestes relacions de violència que patim.\n Amb els Presupuestos Generales del Estado (PGE )el govern central realitza el retorn pressupostari d’una molt petita part dels nostres impostos centralitzats a Madrid i el Fondo de Liquidez Autonómico (FLA) és el préstec amb interessos que ens concedeix l’Estat per poder complir amb el dèficit imposat. Són dos mecanisme de submissió política i econòmica generadors de violència estructural.


The Economist: 'Catalunya vol fer el referèndum tant si Espanya ho vol, com si no'\nThe Economist: ‘Catalunya vol fer el referèndum tant si Espanya ho vol, com si no’\nLa revista explica la disconformitat dels catalans amb la constitució espanyola i insta Rajoy a reformar-la\nLa revista britànica The Economist es fa ressò de la convocatòria del referèndum de l’1 d’octubre i diu que si la majoria dels electors vota sí, el parlament declararà la independència al cap de quaranta-vuit hores. A l’article també es diu que, pels ciutadans que fan costat al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, aquest fet seria èpic. En canvi –afegeix–, pel president del govern espanyol, Mariano Rajoy, l’anunci del referèndum és ‘un deliri autoritari’.\nLa revista fa un repàs de l’evolució del moviment independentista al Principat i recorda que el factor detonant de la tendència creixent va ser la sentència del Tribunal Constitucional espanyol sobre l’estatut el 2010.\nSegons l’article, Puigdemont té la legislació espanyola i la internacional en contra. Afegeix que, quan va consultar el Consell d’Europa sobre la legalitat del referèndum, l’organització europea va respondre que només es podria fer si s’ajustava a la constitució espanyola. La notícia també recorda la inhabilitació de l’ex-president de la Generalitat Artur Mas, l’ex-vice-presidenta Joana Ortega i l’ex-consellera Irene Rigau. Així mateix, es fa ressò de l’avís de la vice-presidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, que va dir que el govern espanyol podia suspendre el referèndum en vint-i-quatre hores. I explica que Puigdemont tampoc no té el suport del PSOE ni el de Podem i que la majoria dels estats europeus no es defineixen respecte del referèndum català, ans diuen que és un afer intern espanyol.\nEn l’article es parla també de l’amenaça militar per part del govern espanyol, per bé que s’assegura que probablement el referèndum serà impedit per la via judicial. Així mateix, s’hi apunta que, amb el 40% – 44% de suport a la independència a Catalunya, no n’hi ha prou per a fer una revolució.\nSegons The Economist, la duresa de Rajoy contra Catalunya dóna un gran rèdit electoral al seu partit, però insisteix a dir que Rajoy passa per alt el malestar dels catalans amb les disposicions constitucionals espanyoles i que, si vol mantenir l’estat espanyol unit, potser haurà de preveure una reforma constitucional.


L'Audiència ordena investigar els bombardejos dels feixistes italians a Barcelona durant la Guerra Civil\nEl tribunal demana al jutjat d'instrucció número 28 que admeti a tràmit la querella que ha presentat una associació d'italians establerts a Catalunya. Renya la jutgessa per haver desestimat el cas perquè la investigació pot resultar cara\n5 min. Barcelona 23/01/2013 13:41\n651x366 La Barceloneta bombardejada, al llibre 'La guerra aèria a Catalunya, de David Gesalí i David Íñiguez / RUTH MARIGOT La Barceloneta bombardejada, al llibre 'La guerra aèria a Catalunya, de David Gesalí i David Íñiguez / RUTH MARIGOT\nL'Audiència de Barcelona ha ordenat al jutjat d'instrucció número 28 de la ciutat que admeti a tràmit una querella i que investigui els bombardejos de l'aviació feixista italiana sobre la capital catalana el març del 1938, durant la Guerra Civil Espanyola.\nUna associació d'italians establerts a Barcelona i dues víctimes dels bombardejos van presentar contra l'exèrcit italià i els militars espanyols que van ordenar el bombardeig continuat de la població civil, fet que va causar centenars de morts, una querella per delictes de lesa humanitat. La jutgessa no va admetre la querella, però ara l'Audiència li ordena que investigui els fets i citi els militars italians i les víctimes supervivents.\nEn una interlocutòria de 14 pàgines, la secció desena de l'Audiència fa referència a la nombrosa jurisprudència internacional per resoldre que els crims de guerra i contra la humanitat no prescriuen i que poden ser investigats sempre que els autors siguin vius. El text recorda que, durant la Guerra Civil, el Conveni de l'Haia del 1907 era vigent a l'estat espanyol, que l'havia ratificat i l'havia incorporat a la Constitució de la República del 1932. El conveni prohibia expressament els bombardejos massius contra la població civil i objectius no militars, com pobles, ciutats o barris.\nA més a més, el tribunal desestima com a motiu per rebutjar la querella l'argument de la magistrada del jutjat d'instrucció número 28 sobre els costos econòmics del procediment, que segons la jutgessa són molt elevats tenint en compte que probablement els autors són morts. Segons l'Audiència, és "inadmissible" que un estat democràtic i de dret deixi de perseguir delictes tant greus "per raons simplement monetaristes".\n"El poder judicial no pot ni ha de col·laborar en la consumació d'un greuge comparatiu com aquest, sinó que ha de demostrar la fermesa necessària per atorgar la tutela judicial efectiva a les víctimes", assevera l'Audiència, que recorda que els bombardejos van ser d'"extrema gravetat" i suposen "una de les pàgines més negres de la nostra història, no només pel nombre de víctimes, sinó per l'assaig que va suposar de mecanismes d'aniquilament de població civil".\nPer això considera que no es pot arxivar la causa només per la probabilitat que els querellats estiguin morts, i recorda que el 2012 van morir personatges rellevants com Ito Kimura, enginyer japonès, Rita Levi, premi Nobel de medicina italiana, i Moisès Broggi, cirurgià català, de més de 100 anys d'edat.\nLa querella es dirigia sobretot contra els 21 oficials de la Squadra Legionaria Baleares, dirigida pel general d'aviació Velardi, que va bombardejar diversos barris molt poblats de Barcelona, com l'Eixample, del 16 al 18 de març del 1938. També es dirigia contra el dictador feixista italià Benito Mussolini i el seu gendre, el comte Galeazzo Ciano, ministre d'Afers Estrangers italià del 1936 al 1943, tots dos ja morts.\nEls querellants també van citar en la querella el general Francisco Franco i el seu cunyat i ministre de l'Interior, Ramón Serrano Suñer, presumptament per haver pactat els bombardejos amb les autoritats italianes.\nL'Audiència recorda que la llei d'amnistia del 1977 –i la sentència del Tribunal Suprem que abordava el tema arran del judici a Baltasar Garzón– impedeix investigar els delictes polítics i de lesa humanitat comesos per ciutadans espanyols durant la Guerra Civil i el franquisme. Però alerta que no impedeix investigar delictes comesos per estrangers, en aquest cas italians, en territori espanyol.\nPer tot això, el tribunal considera que s'ha d'admetre a tràmit la querella i investigar-ne els fets. Imposa una fiança simbòlica d'un euro als querellants i ordena al jutjat d'instrucció que esbrini la identitat concreta dels militars i civils italians que van participar en els bombardejos, per enviar una comissió rogatòria al ministeri de Defensa italià i demanar una fe de vida i el domicili de cadascun d'ells al ministeri de Justícia italià.\nIgualment, ofereix als supervivents i als hereus de les víctimes dels bombardejos la possibilitat d'emprendre accions civils i penals, per la qual cosa demana la col·laboració de l'Arxiu Històric de la Generalitat i de l'Ajuntament de Barcelona. També s'hauran de designar dos pèrits historiadors especialitzats en els bombardejos italians a la capital catalana, perquè concretin dates, zones bombardejades, densitat de població i nombre de víctimes. La Generalitat i l'Ajuntament també es podran personar com a parts perjudicades.\nNomés si totes aquestes diligències no permeten trobar cap dels culpables vius, s'haurà d'arxivar la causa.\nL'associació Altraitalia, formada per italians residents a Barcelona i que es va presentar com acusació popular, ha considerat "històrica" la decisió de l'Audiència, perquè és el primer cop que un tribunal admet que es pot aplicar la legislació internacional sobre crims de guerra i lesa humanitat a la Guerra Civil espanyola.\nInterlocutòria de l'Audiència de Barcelona que ordena investigar els bombardejos italians


J.Möller: "No he vist mai un musical amb l'energia de 'Hair'" - Butaques i somnis\nAnónimo 23/12/10 10:11\nAhir vaig assistir a la representació... que no els hi passi res. HAIR está mes que passada. No crec que arrivin ni a setmana santa i no será pels interprets que son bons. Es simplement que l'obra... no s'aguanta per enlloc.\nAnónimo 31/12/10 15:46\nDoncs està previst que estiguin a l'Apolo fins al mes de Maig, aproximadament. Tot i això, estic d'acord amb tu...


Butxaca Foradada: Pastisseria la Colmena\nPublicat per Anirac a 22:49\nRCB de BCN 16 de desembre de 2020, a les 16:58\nEl torró de crema de la Plaça de l'Angel és molt bo, però m'agradaria saber si el que feien a la desapareguda La Colmena dels Jardinets de Gracia el fan a un altre lloc del país, aquell era molt semblant però una mica menys dolç i un punt d'atmella amarga. Potser l'obrador està a un altre lloc (?)\nPastisseria tradicional de Barcelona, de les de tota la vida. Fabriquen caramels artesans de tota mena de sabors: romaní, mel , llimona, men...\nLa Barraca d'en Salvador (allotjaments rurals)\nconjunt de cabanes tradicionals que es poden llogar per separat, es clar. Molt maques i molt ben situades. Cal tenir cotxe això sí...estàs l...\nPetita botiga de merceria al barri del Clot, molt aprop del mercat: tenen moltíssimes llanes, teles i mateiral per fer ganxet, mitja, costur...


Els germans Pou acusen Medi Ambient de tractar els escaladors com a "criminals"\nDes de la Conselleria han assegurat que no han rebut cap queixa i que el procediment sempre és el mateix per a qualsevol persona\nGermans Pou: “La serra de la Tramuntana és un paradís per als escaladors”\nPalmaEls germans Iker i Eneko Pou, que formen una de les millors cordades d'escalada lliure del món, han acusat la Conselleria de Medi Ambient i Territori de tractar el col·lectiu d'escaladors de Mallorca com a "criminals". Malgrat que no han volgut generalitzar, han carregat contra el cos d'agents ambientals perquè, en la seva opinió, s'està "perseguint" els escaladors. I han lamentat que la darrera "cacicada" hagi estat que l'Administració demani que tots els que fan escalada a la serra de Tramuntana hagin de tenir una autorització. Els germans Pou asseguren que això significarà pagar per "gaudir" de la natura i que és una mesura que ni tan sols s'aplica a parcs naturals com Pics d'Europa i Mont Perdut, però tampoc al conegut parc de Yosemite, als Estats Units, on es pot escalar sense cap autorització. Per tot això els alpinistes bascos que resideixen a Mallorca han dit que "toca unir-se, organitzar-se i crear una associació".\nDes de la Conselleria de Medi Ambient i Territori han dit a l'ARA Balears que des del 2007 cal tenir una autorització però cap particular ha de pagar res. Només les empreses d'aventura han de pagar una quota anual. A més, asseguren que no han rebut cap queixa per part d'escaladors i que el procediment sempre és el mateix per a qualsevol persona.\nEn un comunicat els escaladors també han denunciat que Tamara Lunger, una de les alpinistes més conegudes del món, va estar retinguda pels agents de Medi Ambient durant més de dues hores a Alaró juntament amb un altre escalador. Els Pou, que varen convidar els dos escaladors, han explicat que a l'estiu els seus amics varen ser retinguts a la carretera que puja fins al restaurant del Verger perquè "suposadament volien escalar". Els agents, diuen els germans, varen registrar la seva motxilla i després varen haver de baixar al poble, on varen haver d'esperar fins que arribassin els dos escaladors perquè Lunger i el seu company poguessin mostrar la seva documentació.\nMedi Ambient ha assegurat que els agents implicats van rebre una denúncia per part d'un pagès perquè havia vist escaladors a prop del castell d'Alaró. Els agents van trobar Tamara Lunger i l'altre escalador baixant, moment en el qual se'ls va demanar la documentació però no la tenien. Els mateixos agents es van oferir per acompanyar els escaladors fins al poble. En cap moment Lunger hi va posar cap impediment i el procediment va ser com qualsevol altre, segons han dit des de la Conselleria.\n"A algú se li ocorre que es detingui Rafa Nadal en un torneig a Nova York perquè "creim que estava jugant a tennis?", han ironitzat, i s'han demanat si les activitats de muntanya són un delicte. Els escaladors bascos no entenen per què es persegueix una activat en què la majoria dels esportistes són persones que "estimen" i "respecten" la natura, segons han dit. I critiquen que no es persegueixin de la mateixa manera problemes ambientals com els vessaments fecals a les platges, els fondejos sobre posidònia i els "milers de cotxes, motos i busos que cada dia passen per la Serra".\ngermans pou escalada Medi Ambient\nKoeman, sobre la Superlliga: "Hi ha coses del futbol que no cal canviar"


Mots perduts: màquina | card.cat\nVaja mot comú posau avui, pensareu molts. Però no, em referesc a l’accepció concreta referida a la bicicleta, encara que per antonomàsia es podria referir a moltes més: tren, tractor… Però actualment la bicicleta a diferència de motos, vehicles, llanxes…. ha perdut un poc aquesta reminiscència de “màquina moderna” i ja és més bé rudimentària o directament antiga. Potser d’aquí que s’hagi perdut l’ús d’anomenar-la “màquina”.\nAntigament, però, era habitual designar-la així. Al diccionari Alcover-Moll n’he trobat una referència quan diu “Per antonomàsia, s’anomenen simplement màquina moltes màquines especials; així, parlant d’un tren, en dir màquina s’entén la locomotora; un ciclista anomena la màquina la bicicleta; un soldat diu la màquina a la metralladora; un carreter entén per màquina el mecanisme que serveix per a frenar el vehicle”.\nPotser aquest mot es pugui relacionar amb el “qualcar” que ja va posar el meu company Guillem Pont en aquesta mateixa secció.


Programa per a alumnat UIB - Per a l'alumnat UiB - Programa Drac - Servei d'Activitats Culturals - Universitat de les Illes Balears\nSAC Programa Drac Per a l'alumnat UiB\nPrograma per a alumnat UIB\nVols fer una estada en alguna universitat de la Xarxa Vives d’Universitats (XVU)? El programa DRAC et permet realitzar activitats o assistir a cursos o seminaris a qualsevol universitat membre d’aquesta xarxa d’universitats de parla catalana.\nEl programa s'entén com un ajut per assistir i participar a cursos, seminaris o congressos i per dur a terme estades de recerca en una altra universitat de la XVU. Tot això s'emmarca dins la xarxa d'universitats signatàries de l'acord i pressuposa un reconeixement a la UIB de les activitats realitzades a la universitat de destinació.\nEls imports dels ajuts, en totes les accions, estan destinats a cobrir despeses de desplaçament, allotjament i inscripció; en cap cas no s’hi inclouen les despeses de manutenció.\nXarxa Vives d'Universitats - programa DRAC\nPer a més informació, contacta amb el vicerectorat de Projecció Cultural, Universitat Oberta i Seus Universitàries, tel. 971 172 444.\nAccions del Programa DRAC\nDRAC-Estiu: ajuts per a estudiants que estiguin cursant estudis de grau, diplomatura, llicenciatura, bàtxelor, enginyeria o arquitectura que tinguin més de 45 crèdits aprovats i estudiants de màsters oficials universitaris i doctorat per assistir als cursos o activitats que figuren a la Guia de cursos d’estiu que la Xarxa edita anualment.\nDRAC-Hivern: ajuts per a estudiants que estiguin cursant estudis de grau, diplomatura, llicenciatura, bàtxelor, enginyeria o arquitectura que tinguin més de 60 crèdits aprovats per assistir a cursos, seminaris o altres activitats de la Xarxa o de les seves universitats membres, que no es prevegin al DRAC-Estiu, de durada inferior a 15 dies i que impliquin un desplaçament superior als 50 quilòmetres de distància.\nDRAC-Formació avançada: ajuts per a estudiants de doctorat i de màster oficial universitari en relació amb les activitats organitzades per la Xarxa Vives, així com l’assistència a cursos, seminaris o estades de recerca en altres universitats de la XVU que impliquin un desplaçament superior als 50 quilòmetres de distància.


Entorn - Can Rajolet\nMenú de grups 1\nMenú de grups 2\nMenú de grups 3\nEl restaurant Can Rajolet està situat a Girona, a la vora de la carretera de Girona-Anglès, al poble de Vilanna (municipi de Bescanó), en un entorn immillorable envoltat de natura.\nLa seva ubicació es troba en un entorn privilegiat, amb moltes possibilitats per gaudir d'una bona gastronomia, de la natura i de l'oci en general tant en família com amb un grup d'amics.\nAcompanyats pel riu Ter, la Via Verda (ruta del Carrilet) i el massís de Les Guilleries, les nostres contrades es converteixen en un paradís amb múltiples ofertes durant tot l'any. Ens trobem en una zona amb caça abundant, així com altres recursos naturals.\nPodem disfrutar de passejades, tant a peu com en bicicleta o amb les recentment incorporades Burricletes. Hi ha una gran varietat de camins per BTT, camins GR, la popular Via Verda o bé altres rutes.\nTambé es pot gaudir del riu Ter, tant practicant la pesca en la modalitat "sense mort" a la zona acotada d'Anglès com a la resta del riu de forma lliure. De forma puntual també s'organitzen baixades amb caiac pel riu Ter.\nUna altra possibilitat és perdre's pels frondosos boscos de la rodalia, disfrutant a cada estació del meravellós espectacle que ens ofereixen amb els seus colors i els seus fruits, ja siguin bolets, castanyes, espàrrecs, múrgoles,...\nHi ha altres activitats que també es practiquen a la zona, com és les sortides en cavall, parapent, escalada, vols en globus i sortides en moto de muntanya o bé quads.\n©2015 · Can Rajolet - Tots els drets reservats


Dim. 06. Jul'22 20:30 Sala Apolo\nConcert de Gloria Groove a Barcelona - 6 de juliol del 2022\nEl segon àlbum d'estudi de Gloria Groove, Lady Leste, marca el seu retorn al pop, després d'experiència amb el R&B. La cantant va crear un àlbum carregat de ball i ritme ritme per al seu retorn als escenaris. Èxits com "vermelho", "A Bonekinha", "A Queda", "Leilão", entre uns altres, faran part d'aquest concert inèdit a la ciutat comtal. No t'ho pots perdre!\nAmb l'entrada del concert pots entrar a la sessió de Caníbal\nComprar a LeBillet\n40,00 Gastos de gestió\n500,00 Gastos de gestió


La policia nacional i la policia local de València han aprovat un protocol contra la violència de gènere | Valencia Extra\nLa policia nacional i la policia local de València han aprovat un protocol contra la violència de gènere que optimitza els recursos materials i humans de les dues forces de seguretat per garantir la seguretat de les víctimes. Així, la policia local tindrà accés a Viogén, el sistema de seguiment integral dels casos de violència de gènere del Ministeri de l’Interior, i col·laborarà en la vigilància de les dones amenaçades. L’alcalde, Joan Ribó, ha destacat que la policia local està fent “molt bona tasca en la lluita contra la violència cap a les dones i ara volem evitar duplicitats i optimitzar els recursos”.\nEl protocol aprovat permetrà que la policia local col·labore amb la policia nacional en la prevenció i lluita contra la violència masclista i en la vigilància de les víctimes, l’acompliment de les mesures judicials d’allunyament i les ordres de protecció. Per complir amb aquest objectiu, la policia local de València tindrà accés al sistema Viogén, el sistema de seguiment integral dels casos, es nomenarà un coordinador entre les dues forces de seguretat i, a més, es regularan els procediments, les funcions i les competències. Igualment, el protocol insisteix en la necessitat que l’agent assignat per a garantir la protecció d’una víctima tinga una continuïtat en el temps tant per reforçar la sensació de seguretat de la dona maltractada com el coneixement de la situació per part de la policia.\nEl protocol s’ha aprovat en la Junta Local de Seguretat que s’ha celebrat aquest matí a l’Ajuntament de València i a la qual han assistit l’alcalde, Joan Ribó i els regidors de Policia Local, Aarón Cano, i de Cultura Festiva, Carlos Galiana. Per part de la Delegació del Govern ha assistit telemàticament el Subdelegat del Govern a València, Rafa Rubio.


Sónar 2018 — 25 anys per tornar a l'essència de l'origen - Gestió d'esdeveniments\nEl Sónar celebra enguany el seu 25è aniversari. Un esdeveniment consolidat que ha crescut amb una coherència organitzativa i de gestió exemplar. Un festival de referència que va néixer el 1994 amb els valors “rastrejar i explorar” i enguany vol retornar a l’essència del seu origen. Així ho manifestava Ricard Robles, fundadors-directors del Sónar. Amb aquests atributs definitoris, portarà aquest any 290 artistes, dels quals 150 participaran en concerts i 230 en diverses activitats. L’Ajuntament de Barcelona se suma a la celebració acollint una de les instal·lacions més sorprenents del certament.\n“L’experiència de pràctiques en el Sonar me la imaginava diferent” Maia Guglietta, estudiant#UOCeventos\nsonar +d 2018\nUn recorregut per l’evolució del Sónar Festival en imatges 14 de juny de 2017


Castell-Platja d´Aro: Es convoca el tercer Concurs d´habilitat artístiques coincidint amb el Carnaval | Bonart\n21/10/2016\t14 gener 2012\nNotícies Castell-Platja d´Aro: Es convoca el tercer Concurs d´habilitat artístiques coincidint amb el Carnaval\nGuanyadors de l'any passat\nLa regidoria de turisme de l’Ajuntament de Castell–Platja d’Aro, convoca la tercera edició del Concurs d’Habilitats Artístiques Tu de què vas! tot coincidint amb la celebració del Carnaval 2012. La dotació dels guardons es manté en 1.500 euros el primer premi, 900 euros el segon i 600 euros el tercer. El concurs és obert a la participació de tothom, major de 16 anys, amb esperit d’artista, que de manera amateur, de forma individual o en conjunt vulgui mostrar les seves habilitats relacionades amb el món de la faràndula en sentit ampli (malabars, imitacions, circ, dansa, música, etc). El termini de presentació de propostes ja es obert i finalitza el dimarts 31 de gener a les 19 h. L’actuació final, amb un màxim de 12 propostes se celebrarà el 16 de febrer, Dijous Gras, a les 21.30h al Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro en format de gala oberta al públic.\nCada participant pot presentar un única proposta d’actuació d’un màxim de 5 minuts. El lliurament es pot fer per correu electrònic a l’adreça tudequevas@platjadaro.com amb un arxiu adjunt de vídeo on es pugui observar la proposta d’actuació o un link a qualsevol lloc web de distribució de vídeo (youtube, vimeo…), incloent-hi document adjunt amb les dades personals dels participants (hi ha l’opció de fer-ho amb un formulari al web municipal). També es pot lliurar la proposta en suport CD o DVD personalment o per correu postal (mata-segells fins a 31 de gener) a l’Oficina de Turisme de Platja d’Aro (Verdaguer, 4 · 17250 Platja d’Aro) adjuntant-hi també les dades personals. El jurat, format per cinc persones, es reserva el dret de descartar les propostes que no reuneixin un mínim de requisits de qualitat, de mal gust, ofensives o trucades, manipulades o creades artificialment, així com aquelles que siguin impossibles de realitzar per la seva complexitat tècnica no assumibles per l’organització. Del conjunt de propostes el jurat n’escollirà fins a 12 per a l’actuació final, selecció que es farà pública el 7 de febrer a la web municipal.\nEn la segona edició de la convocatòria ara fa un any el grup de varietats format per Gerard Rius i Xicu Moner va aconseguir el primer premi, la proposta musical de Mars Stein, i les evolucions de hip – hop del grup Distrito 8 van ser reconegudes, respectivament, amb el 2n i el 3r guardó del concurs. En la primera edició del concurs, l’any 2010, va aconseguir el primer premi el grup de percussió, xanques i malabars Els Xirois de Santa Eugènia de Ter, Girona. La proposta de màgia de José Marín de Granollers i de cançó de Xavi Novo de Palamós van aconseguir respectivament el 2n i el 3r premi del concurs. El Carnaval de Platja d’Aro 2012 se celebrarà de l’11 al 22 de febrer, i té com a dates puntals el 16 de febrer – Dijous Grans amb l’arrossada popular amb 800 comensals i la gala final del concurs Tu de què vas!; el dissabte 18 de febrer amb la Gran Rua de Carrosses i Comparses, i el 22 de febrer – Dimecres de Cendra amb l’Enterrament de la Sardina.\nEtiquetes: Carnaval de Platja d'Aro · Castell-Platja d'Aro · Concurs d'habilitat artístiques


Arxius de Plusvàlues | Diari La República Checa\nL’Estat presentarà un text que permetrà seguir cobrant les plusvàlues\nLa ministra Montero en el Congrés\nLa ministra d’Hisenda, María Jesús Montero, ha confirmat que durà al Consell de Ministres un text legal que “corregeix” els elements que el Tribunal Constitucional ha declarat inconstitucionals de l’impost de plusvàlues perquè els ajuntaments puguin seguir cobrant el tribut.\nEn la intervenció inicial al debat de totalitat dels pressupostos generals de l’Estat d’aquest dimecres al Congrés, Montero ha explicat que un cop el Ministeri d’Hisenda hagi estudiat la sentència que s’ha notificat avui, el govern espanyol aprovarà la reforma del tribut. Montero ja va avançar ahir dimarts a la tarda en la sessió de control al Senat, que tenia preparada una “norma substitutòria” perquè els municipis puguin mantenir aquesta font de finançament.\nMontero ja va dir que la portaria al Consell de Ministres de forma “immediata” quan es notifiqués la sentència del TC i el Ministeri d’Hisenda hagi comprovat que “la feina en la qual ha anat avançant, es correspon” amb el que fixa la resolució.\nEn el debat d’aquest dimecres, la ministra d’Hisenda ha tornat a garantir que es podrà seguir aplicant l’impost amb “seguretat jurídica dels contribuents i garantint el finançament local”.\nREDACCIÓ29 Octubre, 2021\nPuigneró insta als Ajuntaments a ‘demanar explicacions’ a l’Estat per les plusvàlues\nEl vicepresident del Govern, Jordi Puigneró, ha instat als Ajuntaments a reclamar solucions a l’Estat espanyol vers les plusvàlues, atès que es tracta d’un afer de caràcter estatal. Així ho ha exposat aquest migdia durant la presentació del nou Moll de Balears del Port de Tarragona. El vicepresident no ha deixat clar si la Generalitat publicarà alguna subvenció per intentar pal·liar l’efecte catastròfic que ha tingut la sentència del Tribunal Constitucional respecte les plusvàlues.\nD’altra banda, Puigneró ha afirmat que el Govern té previst aprovar els pressupostos el proper 9 de novembre. “No hi hauria d’haver cap esdeveniment que ho alteri”, ha apuntat. Respecte al suport de la CUP als comptes, Puigneró ha manifestat que l’executiu treballa “perquè surtin endavant” amb el suport dels anticapitalistes.


Holiday Inn Express Tampa-Brandon Brandon (FL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Brandon (FL).\n510 Grand Regency Blvd, Brandon, Brandon (FL), Estats Units, 33510 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Inn Express Tampa-Brandon\nHoliday Inn Express Tampa-Brandon, ubicat a Brandon, Brandon (FL), és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Craft Beer Cellar Brandon, Limona Fellowship Hall, Lil' Sprouts LLC donen a aquest hotel un encant especial.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday Inn Express Tampa-Brandon asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday Inn Express Tampa-Brandon.\nAllotjaments a Brandon (FL)


Windows té un nombre d’errades de disseny, i la conseqüència d’això és que no dura gaire temps. Probablement hauràs escoltat més d’una vegada a algú dir “El meu ordinador cada vegada va més lent, vaig a reinstal·lar”. Reinstal·lar Windows resol el problema… fins la propera vegada.\nTu pots pensar que així és com funcionen els ordinadors, hi ha molta nova tecnologia, i encara no és estable realment. Bé, prova Linux i et sorprendràs. D’aquí cinc anys, el teu sistema serà tan ràpid i potent com el dia que el vas instal·lar, sense mencionar que no tindràs cap virus, propaganda, troians, cucs, etc., els quals et forçarien a reinstal·lar de totes formes.\nJo he aconseguit convèncer molta gent perquè es canviï a Linux, mantenint Windows al seu disc dur, ja que ells necessiten usar alguna peça de programari que Linux no té (per exemple l’Autocad), així fan servir els dos sistemes. Des del dia que es van canviar, la majoria d’ells han reinstal·lat Windows com a una o dues vegades a l’any ; però Linux no els ha defraudat, i encara està perfectament bé i actiu avui en dia. Linux et deixa gastar més temps en treballar, i menys temps reinstal·lant una i altra vegada.


Ramis: «La moratòria del Consell xoca amb el principi d'autonomia municipal»\nEstaràs anuncia que presentarà recurs per salvar la urbanització de Son Ferrandell\nEl conseller de Medi Ambient, Miquel Ramis, proclamà ahir que la moratòria urbanística aprovada pel Consell Insular «va en contra del principi d'autonomia municipal». A la vegada, la consellera de Presidència i tinent de batle de Valldemossa, Rosa Estaràs, afirmà que el seu Ajuntament presentaria recurs davant la decisió del CIM d'aturar la urbanització de Son Ferrandell.\nEn aquest sentit, el mateix conseller Ramis indicà que «sembla que la moratòria del Pacte de Progrés està feta a la mida de Son Ferrandell. No hi veig una altra explicació». Tant les afirmacions de Miquel Ramis com les de Rosa Estaràs es realitzaren als passadissos del Parlament, on tenia lloc el primer ple de la temporada.\nDe totes maneres, Ramis indicà que «el Govern és respectuós amb les decisions d'altres institucions» i destacà a la vegada que «la llei de moratòria urbanística que nosaltres preparam no invalidarà la decisió del Consell Insular». En aquest sentit, explicà que «són els ajuntaments els autèntics perjudicats. Són ells els que han de prendre la decisió final sobre desclassificacions. La decisió del Pacte de Progrés afecta de manera molt directa municipis i persones concretes» en una clara al·lusió al fet que podrien ser els ajuntaments els que decidissin presentar recursos a la decisió de la institució insular, ja que per Ramis la mesura és «jurídicament qüestionable i utilitza indegudament la Llei del sòl». Així, aquests fets constitueixen un error més gran que l'exercici d'un dret urbanístic. Aquesta decisió em sembla impresentable».\nMiquel Ramis criticà també la «desinformació de què fa gala el Consell Insular quan parla dels plans parcials aprovats que afecten els diferents ajuntaments. Com a batle d'Alcúdia puc dir que al meu terme afecta diferents polígons amb un total de 70 hectàrees, però no els noms que s'han donat els darrers dies, com és el cas d'Alcanada».\nDavant aquesta situació, la consellera Estaràs indicà que «és evident que el Consell ha organitzat una guerra institucional entre els ajuntaments. I ho ha fet perquè ha posat en perill els principis de llibertat i seguretat».\nPer la seva banda, el candidat al Govern pel PSIB, Francesc Antich, indicà que «el Pacte de Progrés ha fet el que havia de fer. I no oblidem que va ser el Govern Matas el que ens va fer l'oferta d'arreglar la qüestió urbanística, que és tan important per a la nostra Comunitat. Tampoc no s'ha d'oblidar que vàrem prendre la decisió de la moratòria després de tenir diverses entrevistes amb Jaume Matas i amb el seu conseller de Medi Ambient. Només quan hem tingut la constatació que l'oferta del Govern no tenia contingut real important, és quan hem pres la decisió per la nostra banda, no abans d'haver dialogat i negociat».\nHi havia massa tensió ahir en els passadissos del Parlament per la qüestió urbanística, sobretot per part de la consellera Estaràs, que ahir una altra vegada es mostrà com a responsasble d'Urbanisme de Valldemossa abans que com a membre del Govern. «Construirem una Valldemossa paradisíaca, però des de la legalitat», arribà a dir. De fet, l'esquerra havia llançat un míssil directe contra Estaràs el dia abans i la consellera tal vegada s'ho va prendre massa com una qüestió personal. Per tant, si l'objectiu del Pacte de Progrés és treure de botador el Govern per l'urbanisme, ahir ho va aconseguir. En realitat, el debat elegant i respectuós que es mantenia des del passat 26 d'agost ja s'ha trencat. L'urbanisme continuarà essent qüestió polèmica d'aquí al final de legislatura.


El PSC tria el líder del partit a l'Ebre com a senador autonòmic mig any després del veto a Iceta\nEl partit accelera la designació després que el PSOE perdés la majoria absoluta a la cambra alta\nEl primer secretari de la Federació del PSC a Terres de l'Ebre, Manel de la Vega (centre) JORDI MARSAL / ACN\nBarcelonaMig any després que l'independentisme vetés el salt de Miquel Iceta al Senat, on Pedro Sánchez el volia convertir en president de la cambra alta, els socialistes han triat un nou senador autonòmic que haurà de ser avalat pel Parlament. Es tracta de Manel de la Vega, primer secretari del PSC a les Terres de l'Ebre, i la seva elecció ha sigut una decisió del mateix Iceta. L'Ebre era fins ara l'únic territori que el partit no tenia representat ni al Parlament ni a les Corts espanyoles.\nEls socialistes mantenien fins ara que no s'escolliria un nou senador autonòmic fins que el Tribunal Constitucional respongués al seu recurs d'empara contra el veto a Iceta, cosa que no ha passat, però la pèrdua de majoria absoluta del PSOE al Senat després de les eleccions del 10-N ha accelerat les coses. La candidatura de De la Vega s'ha traslladat aquest dimarts a la mesa, i a partir d'aquí s'hauran d'iniciar els tràmits parlamentaris perquè sigui validada al pròxim ple i, concretament, a la sessió de dimecres que ve.\nL'objectiu és que De la Vega sigui designat abans que es constitueixi el nou Senat, el 3 de desembre. El PSC, de fet, confia que el nou candidat rebrà l'aval de la resta de grups al Parlament. La portaveu parlamentària dels socialistes, Eva Granados, ha explicat en roda de premsa que ja han fet una ronda de contactes amb els partits a la cambra i que "ningú hi ha posat cap problema".\nPSC Miquel Iceta Senat


Era pitjor capellà quan no tenia relacions sexuals\nFilòsof i teòleg de formació, a més d'escriptor i poeta, Krzysztof Charamsa va confessar el 2015 la seva homosexualitat, cosa que li va causar la pèrdua de tots els càrrecs dins l'Església. Ahir presentava a Girona «La primera pedra», a mig camí entre l'assaig i el testimoni.\nAlgù a l'Esglèsia està prou lliure de pecat per tirar la primera pedra?\nBé, ... el llibre explica la pedra sobre la qual he construit la meva vida. Una vida que ara tè sentit ple, tant pel que fa als ideals com a la meva naturalesa sexual.\nNo, ningù pot. El problema de l'Esglèsia és que oblida que ningu pot llançar la primera pedra. Ningù ens ha de dir què hem de fer amb la nostra vida. L'homosexualitat no pot ser avui criminalitzada, l'Esglèsia s'ha tancat darrere d'un mur de pedra... i les llança, sense entendre la realitat.


Arriba Disney+ amb un gran ventall de sèries i pel·lícules\nTemàtics // 24 de març - 10:20h\nJa està aquí la plataforma de Disney per veure contingut en streaming que pot fer més lleuger el confinament per coronavirus\nDes que va començar el confinament per coronavirus, moltes famílies estaven desitjant que arribés la data de l'estrena de la plataforma Disney+ per tenir als nens i nenes entretinguts durant les estones que els adults han de teletreballar o fer tasques a casa. Des d'aquest dimarts 24 ja està disponible la plataforma amb pel·lícules, sèries i documentals amb títols de Disney, Pixar, Marvel, Star Wars i National Geographic. Es tracta d'una oferta de més de 500 pel·lícules, 300 sèries i 25 produccions exclusives. A més, inclou contingut exclusiu que només es podrà visualitzar a Disney+, com és el cas de les sèries Clone Wars, High School Musical La Sèrie o Supercreadores, entre altres. La plataforma té un cost de 69,99 euros anuals - 59,99 euros si es contractava fins el dia 23- i els clients dels paquets de ficció de Movistar+ ho tenen gratuït.\nEl catàleg complet de Disney+ es divideix en 12 apartats: sèries i curts Disney+ Originals, pel·lícules Disney+ Originals, pel·lícules Disney, Sèries Disney, curts Disney, pel·lícules Pixar, curts Pixar, pel·lícules Marvel, sèries Marvel, pel·lícules Star Wars, sèries Star Wars i pel·lícules National Geographic.\nEntre el contingut podem trobar des de les pel·lícules més clàssiques com el Rei Lleó, 101 dàlmates o la Bella i la Bèstia a les més actuals com Maléfica, Vaiana, Frozen o Toy Story 4. Un gran catàleg on des dels més petits als més grans trobaran les seves històries preferides.\nUn dels fets destacats és que aquest 24 de març s'estrenaran els dos primers episodis de ‘The Mandalorian’, la sèrie original de l'univers Star Wars. Els abonats podran gaudir de nous capítols d'aquesta sèrie cada divendres.


Fundació PROIDE - DIA INTERNACIONAL DE LES NENES\nAvui, Dia Internacional de les Nenes, en plural, perquè cada una d'elles és diferent, pensem en totes les nenes del món, però especialment en les nenes dels països en els que treballem.\nAvui pensem en les nenes indígenes de Guatemala que viuen en un entorn clarament sexista que provoca un discriminació constant que es visibilitza amb embarassos precoços, violència masclista o el no gaudir de drets fonamentals com l’educació.\nPensem en les nenes de Togo, país on moltes nenes acaben esclavitzades i atrapades en la indústria del sexe.\nPensem també en les nenes refugiades sirianes al Líban i tot el que han pogut patir durant la fugida del seu país.\nPensem en les nenes de Madagascar, país, on, tot i el seu baix índex de desenvolupament humà, sorprenentment és un país amb un índex de desigualtat de gènere molt baix.\nI pensem en les nenes de Perú, on en molts casos, també són discriminades i increpades de camí a l’escola, per exemple.\nUs compartim un vídeo que reflexa aquesta desigualtat de gènere a l’escola, en aquest cas al Perú però replicable a molts altres indrets. Si hi ha una emoció o una expressió que es repeteix en les nenes de tots aquests països, és la vergonya. Una vergonya imposada, no sentida. Una vergonya que transmet baixa autoestima. No és vergonya el que senten aquestes nenes, futures dones. El que senten és que la seva veu no té importància, perquè mai ningú les ha escoltat o poder tan sols ni preguntat.\nPensem també però, en totes les nenes catalanes que a dia d’avui poden gaudir de molt drets que les seves àvies no tenien, gràcies a la lluita d’aquests i moltes altres dones al llarg de la història. Nenes però, que hauran de seguir lluitant per una societat que les deixi de veure com éssers-objecte de la publicitat, que mereixen un salari inferior al d’un home i a les que no se les té presents ni en compte en moltes indústries ni sectors de la societat.\nA totes les nenes del món, aquest petit homenatge va per totes vosaltres.\nI si teniu ganes de començar a canviar el món amb petits gestos, us recomanem el llibre “Contes de bona nit per a nenes rebels”. Un recopilatori de 100 històries de 100 dones extraordinàries que han canviat el món.\nPROIDE recapta 7.000 € a les barraques de Palamós\nUn any més, PROIDE ha gestionat la barraca dels gots a les barraques de Palamós del darrer cap de setmana....\nLa 3a edició de les Cuques de Llum recapta 2.500€ per PROIDE\nLa 3a edició de la Marxa Solidària Cuques de Llum, organitzada per La Salle Sant Celoni, ha recaptat 2.500 euros...\nSegon cap de setmana de formació amb voluntaris i voluntàries de l’Estiu Solidari 2019\nEl segon cap de setmana de formació pels voluntaris i voluntàries de l’Estiu Solidari d’enguany ha tingut lloc al Casal...\nPrimer cap de setmana de formació amb els voluntaris i voluntàries de l’Estiu Solidari 2019\nAquest cap de setmana, a Sant Martí Sesgueioles, ha tingut lloc el primer cap de setmana de formació amb els...\nEl director de PROIDE visita els projectes de la Fundació a Perú\nEl director de la Fundació PROIDE ha realitzat una estada de 10 dies a Perú per visitar els projectes que...\nJa et pots inscriure a la Centrail 2019!\nFins al dia 28 de març us podeu inscriure a la cursa solidària Centrail 2019, que tindrà lloc el dia...\nExposició “Elles també hi tenen dret”\nDes de principis de març i fins l’1 d’abril, a la Biblioteca de Vacarisses podeu veure l’exposició “Elles també hi...\nA la venda la samarreta de PROIDE 2019!\nEl disseny de la samarreta vol ser una síntesi de la nostra campanya “Uneix-te a la seva lluita” i de...\nEsmorzars solidaris en benefici de la Fundació PROIDE\nEls esmorzars solidaris són una activitat que té lloc a moltes escoles de La Salle Catalunya durant el curs i...\nLa Salle Gràcia celebra l’encesa solidària\nAhir, 12 de febrer, La Salle Gràcia va celebrar l’encesa solidària, un acte en benefici dels nostres projectes al Líban...\nGràcies als 40 patrocinadors i col·laboradors de la Marina Trail 2019!\nGràcies a les aportacions dels 40 patrocinadors i col·laboradors, ha estat possible, un any més, la Marina Trail. Gràcies a...\nEl 4t concert ‘Cors Solidaris per un món d’oportunitats’ fa vibrar el teatre de La Salle Bonanova\nLa 4ª edició del concert ‘Cors Solidaris per un món d’oportunitats’, organitzat per La Salle Solidàriava omplir, el passat divendres 1 de...\n450 corredors i corredores participen a la Marina Trail 2019\nAhir, diumenge 27 de gener, vam celebrar la Marina Trail, la 7a edició de la cursa solidaria organitzada per la...\nVint anys solidaris de l'IES d'Auro\nl'IES d'Auro ha organitzat un festival solidari per per recaptar diners per les beques de Madagascar. És la vintena edició...\nPROIDE participa a la fira #TornaCanviada 2019\nAhir a la tarda, la Fundació PROIDE vam participar a la VI Fira d’entitats de voluntariat internacional, la TornaCanviada 2019,...\nA la venda les entrades del 4t concert ‘Cors Solidaris per un món d'oportunitats’\nLa 4a edició del concert ‘Cors Solidaris per un món d’oportunitats’ organitzat per La Salle Solidària tindrà lloc el pròxim...\nJa t’has inscrit a la Marina Trail? Encara hi ets a temps!\nEl pròxim diumenge 27 de gener tindrà lloc la 7a edició de la Marina Trail, organitzada per la Fundació PROIDE i La Salle Premià...\nParticipa a l’Estiu Solidari de PROIDE!\nL´Estiu Solidari és un programa de la Fundació PROIDE que inicia en el mes de febrer i finalitza a l’octubre, i que té...\nEnceses solidàries a La Salle Reus i La Salle La Seu d’Urgell\nLa Salle La Seu d’Urgell i La Salle Reus han organitzat dues enceses els dies 15 i 17 de desembre....\nFent front a la malnutrició a l’altiplà malgaix\nSegons dades del Programa de la Nacions Unides pel Desenvolupament (PNUD 2016), Madagascar es troba d’entre els països més empobrits...\nBeques d’estudi 2017-2018 a Madagascar\nLes beques d’estudi a Madagascar suposen oportunitats aïllades a joves en situacions familiars complexes. Cada any permeten que molts joves...\n#MiraMésEnllà PLANET OR PLASTIC? Estem rodejades, submergides i cimentades sobre Plàstic (Plàstic amb majúscula ja que ha passat a ser un ens omnipresent...


La vicepresidència econòmica i ministra d'Economia, Nadia Calviño, no ha vist amb bons ulls l'aprovació de la 'taxa Google'. Per Calviño, que el Govern espanyol s'hagi avançat a l'acord global sobre aquest nou impost a les empreses digitals pot esquerdar el consens que es volia aconseguir en el marc de l'OCDE (Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmics).\nLa discrepància de Calviño no consisteix en una negativa a la taxa, sinó que respon a una qüestió estratègica. El consens europeu o en el si de l'OCDE evitaria que el president dels Estats Units, Donald Trump, pogués respondre amb represàlies aranzelàries.\nEn el passat, Trump ha respost amb la imposició d'aranzels davant mesures preses a Europa que puguin afectar l'economia nord-americana. Una manera d'esquivar aquesta resposta podria passar per llançar un acord en bloc, la qual cosa dificultaria a EUA escalar a la guerra aranzelària.\nPerò la recepció en el cercle de Moncloa d'aquests arguments ha sigut nul. Segons informa Vozpópuli, "no hi ha manera que entenguen que no és el moment d'actuar en solitari".\nEN QUÈ CONSISTEIX L'IMPOST?\nEl nou Impost sobre Determinats Serveis Digitals, conegut com a 'taxa Google', gravarà aquelles empreses amb ingressos anuals totals de, almenys, 750 milions d'euros i amb ingressos a Espanya superiors als 3 milions d'euros.\nEn concret, en línia amb la proposta que en el seu moment va fer la Comissió Europea, gravarà el 3% dels serveis de publicitat en línia, serveis d'intermediació en línia i la venda de dades generades a partir d'informació proporcionada per l'usuari durant la seva activitat o la venda de metadades. El Govern espanyol espera recaptar amb aquest tribut 1.200 milions d'euros, la liquidació dels quals serà trimestral.


Massamagrell retorna 5.326€ als bars per la taxa per ocupació de via pública de terrasses de 2020 | Valencia Extra\nL’Ajuntament retorna als locals que van pagar a l’inici de l’any la taxa, i aprova una rebaixa fiscal de la taxa per a 2021.\nL’Ajuntament de Massamagrell està decidit a ajudar al sector de l’hostaleria local retornant el pagament de les taxes per ocupació de via pública de les terrasses dels seus bars, restaurants o cafeteries. Una mesura presa davant les limitacions d’ús i restriccions d’aforament que han patit aquests comerços durant aquest any.\nEl consistori està procedint aquests dies a la devolució d’aquest pagament ja realitzat pels hostalers a l’inici de l’any, deixant d’ingressar un total de 5.326 euros enguany.\nA més, també s’ha contemplat disminuir la quota de cara al 2021, passant a ser de només un euro per metre quadrat al mes. De manera que, per exemple, una superfície de 10 metres quadrats, que abans pagava 150€ a l’any, ara passarà a pagar 120€.\nAquesta reducció de la taxa per ocupació per a 2021 proposta pel govern, va ser aprovada per unanimitat dels grups polítics en el ple municipal del passat 28 d’octubre, en el qual quedava modificada l’Ordenança Reguladora de la Taxa per utilització privativa o l’aprofitament especial del domini públic local, taules i cadires per a 2021.\nL’alcalde de Massamagrell, Paco Gómez, ha recalcat “és una mesura presa a conseqüència de la crisi per coronavirus. Amb ella volem ajudar als hostalers en les seues càrregues fiscals, ja que són un dels col·lectius que han vist més afectats els seus ingressos per les mesures establides per les autoritats sanitàries”.\nL’Ajuntament de Massamagrell està tenint molt en compte al comerç local. A més d’aquesta mesura, la setmana passada anunciava la posada en marxa del xec-seguretat, una ajuda dirigida també a autònoms i establiments de la localitat, dotada amb 100.000€, i pròximament anunciarà la seua campanya nadalenca amb 15.000€ en xecs-regals per a gastar en el comerç local.


Imatge d'arxiu a l'alçada de l'accés del peatge d'Altafulla-Torredembarra.\nActualitzada 02/03/2019 a les 09:41\nLa Federació Empresarial d’Autotransport de Tarragona (FEAT) denuncia que la mesura que restringeix el pas de camions «assenyala i criminalitza el sector». Segons el seu president, Josep Lluís Aymat, són les administracions qui «han badat i fracassat en la seva missió de tenir les infraestructures en correcte estat» i això, diu, no és responsabilitat dels transportistes.\nDe la seva banda, el moviment veïnal ebrenc per una AP-7 gratuïta insisteix que el desviament de camions només ha beneficiat la concessionària de l'autopista, mentre el govern espanyol ha aprofitat per convertir l'N-340 «en una carretera comarcal, apedaçada amb diverses rotondes i limitacions de velocitat».\nEl portaveu del moviment, Llorenç Navarro, diu que la gratuïtat de peatges per a tots els usuaris de l'AP-7 seria més eficient per reduir el transport pesant de l’N-340. Segons Navarro, la mesura «coarta» la llibertat de circulació i «posa en risc» els usuaris de carreteres urbanes i interurbanes del territori per on els camions busquen alternatives per desplaçar-se. A més, el portaveu veïnal ha recordat que a final d'any venç la concessió de l'AP-7 entre Tarragona i Alacant, i que el govern espanyol ha reiterat que no la renovarà.\nAl seu torn, l’alcalde del Vendrell, Martí Carnicer, opina que la situació a l’N-340 «ha millorat claríssimament» des que els camions estan obligats a desviar-se cap a l’autopista. Tot i això, Carnicer apunta que l’eficàcia de la mesura a la costa no es podrà comprovar fins més no se sotmeti a «més estrès». En aquest sentit, la prova de foc arribarà durant les operacions de Setmana Santa o de les vacances d’estiu, quan les cues quilomètriques de vehicles són una constant a la zona.\nComenta el contingut : Més de 6.000 camions es desvien cada dia de l'N-340 i l'N-240 cap a l'autopista