Girona és un assentament urbà molt influït per la seva fisonomia fluvial, determinat pel pas de quatre rius. El riu ens convida a relacionar-nos ecològicament amb el territori, però també serveix com a espai de creació de metàfores que ens poden ser una eina molt necessària des del punt de vista conceptual, creatiu o vital. Una deu és una font subterrània, és d'on neix el riu i, com a tal, és un principi. Tornar a les deus és tornar allà, al rovell de l'ou, a l'ull del Ter. Tornar a les deus és remuntar el riu, convertir l'espai i el temps en quelcom reversible, fer d'allò que davalla una ascensió o, com a mínim, un diàleg, una alteració del curs natural de les coses mentre es treballa a partir del curs de les coses. El riu, com la memòria, s'estratifica; té les seves derives que fan i desfan el camí a batzegades, sense pautes; són un flux que de vegades s'esprimatxa o es desborda. La desterritorialització i la reterritorialització són accions que no li són alienes.\nEl riu ofereix un altre diàleg territorial més enllà de les fronteres administratives. És sintaxi de tot allò que travessa i ho fa arrossegant, erosionant, sedimentant, inundant, cisellant, desfent i refent el territori. El riu atreu magnèticament assentaments humans, d'aquí que sigui tan viu. La biologia ho anomena "connectivitat fluvial", i inclou tant les làmines d'aigua com la zona de ribera, però també les àrees inundables, els meandres i els cursos intermitents o abandonats. El que passa en una punta de riu té conseqüències sobre tot el territori, de tal manera que el món torna a una antiga causalitat. Girona és travessada pel Ter, l'Onyar, el Güell i el Galligants. El Ter neix a Ulldeter i transcorre per les comarques del Ripollès, Osona, la Selva, el Gironès i el Baix Empordà fins a desembocar a l'Estartit. A més a més, el riu Ter uneix dos municipis que estan dividits per una frontera administrativa, Salt i Girona, una frontera que les mateixes hortes esborren. El riu és una oportunitat per pensar altres maneres de posar en valor el territori a partir de processos i conceptes com: naixement, curs-deriva, fluïdesa, sedimentació, invasió, inundació i desembocadura.\nAquesta exposició forma part d'una línia d'activitats que, sota el títol genèric de De rerum natura, es pregunta per la naturalesa de les coses i per les coses de la naturalesa. En aquest cas, "Cap a les deus" és un pretext per crear una comunitat transitòria, un flux d'idees, mirades, i obres, la majoria protagonitzades per personalitats del territori, artistes que han treballat profundament la relació obra-natura i, en concret, l'imaginari fluvial; alguns d'ells, alhora, representen les deus artístiques gironines.\nL'exposició tindrà lloc al Bòlit_PouRodó i al Bòlit_LaRambla, però té els seus propis afluents: a l'espai de La Volta i al Museu de l'Aigua, que acullen els tallers; al Centre Cultural La Mercè, amb les conferències i les relectures de llibres; a les ribes del riu Ter, a les hortes i al call jueu amb les rutes de les activitats Miticultor (programació familiar); així com a les escoles amb un programa d'activitats educatives.\nInscriu-te a la inauguració aquí\nInscriu-te a la cloenda aquí\nDescarrega el desplegable: cap-a-les-deus_fulleto_web.pdf (308,84 KB)\nCAP A LES DEUS. Una gramàtica fluvial\nBòlit_PouRodó (Plaça Pou Rodó 7-9, Girona, Catalunya) i Bòlit_LaRambla (Rambla de la Llibertat, 1, Girona, Catalunya)\nLabels: Catalunya Exposicions Girona Inauguracions Patrimoni


Els consumidors alerten que celebrar la comunió pot costar fins a 8.000 euros - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls consumidors alerten que celebrar la comunió pot costar fins a 8.000 euros\nLa UCC avisa que la cerimònia religiosa "s'ha convertit en un acte social que de vegades suposa un endeutament important per a les famílies"\nefebarcelona 21.04.2016 | 07:24\nLa celebració d'una comunió pot arribar a superar els 8.000 euros entre vestit, complements, regals i el banquet, segons va alertar ahir la Unió de Consumidors de Catalunya (UCC). En un comunicat, la UCC ha advertit que "tot això ha convertit aquest acte religiós en un acte social que de vegades suposa un endeutament important per a moltes famílies".\nAquesta és una de les conclusions que es desprèn de l'estudi realitzat per la UCC en col·laboració amb la Unió de Consumidors de la Comunitat Valenciana amb l'objectiu de posar en relleu la despesa que comporta la celebració d'una comunió.\nSegons l'estudi, normalment el que s'escull a l'avançada és el vestit del nen o nena. De mitjana, el vestit d'una nena pot costar 831 euros, depenent de la qualitat de la tela, la feina que comporta i si és de dissenyador o no, per la qual cosa l'estudi ha trobat vestits de comunió des de 92 fins a 1.570 euros. A més del vestit, la nena acostuma a portar complements que costen entre 12,95 i 57,50 euros. També pot portar enagos i guants, que poden sumar de mitjana uns 76,63 euros més, als quals caldria sumar les sabates, muda i mitjons, amb un cost de 56,55 euros de mitjana. En el cas dels nens, un vestit d'almirall costa entre 241 euros i 345 euros. El vestit de mariner costa 178,50 euros de mitjana; el vestit jaqueta, ns 252. I cal afegir-hi la despesa de les sabates, muda i mitjons.\nUna altra despesa són els complements com ara el rellotge, el braçalet, la cadena, la creu, etc., que poden costar entre 108,50 i 532 euros. L'estudi fa ressaltar que el banquet és la despesa més cara. Per a uns 65 convidats, que sol ser una xifra habitual entre amics i familiars, la invitació a dinar val 3.412,50 euros de mitjana. A tot això cal afegir-hi el reportatge fotogràfic i el servei addicional d'animació per als nens. Segons la UCC, encarregar una llista en una botiga especialitzada facilita als familiars la tasca de triar el regal.


«És imprescindible el compromís de les entitats en la nostra Festa Major»\nCamí Mendoza Alcaldessa de Cambrils Política\nCami Mendoza, alcaldessa Cambrils\nCami Mendoza en el seu despatx a l'Ajuntament de Cambrils.\nL’alcaldessa de Cambrils afronta el seu mandat amb «amb més il·lusió que mai i la força que m’ha transmès el resultat d’ERC» a les darreres eleccions\nActualitzada 03/09/2019 a les 20:40\nCambrils està vivint aquests dies la Festa Major de la Mare de Déu del Camí, omplint de festa i tradició els seus carrers. L’alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, ens apropa l’esperit de la festa.\n—Com es presenten els dies centrals l’edició d’aquest any?\n—Es presenten plens d’actes i esperem que sigui molt participatiu per part dels cambrilencs i cambrilenques i de tots aquells que vulguin visitar-nos. És una festa ja molt consolidada que any rere any mostrem la nostra tradició i la nostra cultura.\n—La Nit del Foc, la Diada Castellera, els concerts... què destacaria de l’ampli ventall d’actes programats?\n—L’acte central és el dia 8 de setembre, és el dia de la Mare de Déu del Camí. És quan es fa la celebració pròpia amb el seguici popular i amb la celebració d’una missa solemne. La tarda estarà plena d’activitats de les entitats festives del municipi com el Ball Parlat de Vileros i Mariners que es consolidarà aquest segon any. També hi haurà la jornada castellera i la bastonera. També m’agrada destacar el dia 10 de setembre, el dia que fem l’acte institucional de La Diada Nacional al nostre municipi. Aquest any la convidada és la presidenta de la Diputació, Noemí Llauradó. Al vespre, al Parc del Pinaret, tindrem també quatre grups, dos dels quals cambrilencs, de plena actualitat. El dia 10 tampoc es queda curt.\n—Aquest és el segon any del Ball Parlat de Vileros i Mariners que va estrenar-se l’any passat, què significa pel municipi la recuperació d’aquest ball tradicional?\n—Cambrils no ha perdut mai aquesta essència de Vilers i Mariners, ho sabem els que hem nascut al municipi, ara ho apropem als que no coneixen tant aquesta diferència de costum entre vilers i mariners. És un apunt simpàtic, satíric que ha encaixat molt bé entre la població. Aquest segon any segurament es consolidarà. Ha estat molt ben rebut per la ciutadania en general.\n— Quina és la col·laboració entre les entitats i l’ajuntament?\n—Jo crec que és el valor més gran que tenim a Cambrils en aquesta Festa Major. Estem molt satisfets de la gran implicació de les entitats a l’hora de participar en les festes. Cada any tenim sorpreses i ens proposen nous actes, com el que parlàvem dels Vilers i Mariners però també fa uns anys, la pujada de la Galera que ara ja està consolidada o els balls de Festa Major. Sense les entitats la Festa Major perdria sentit. És imprescindible el compromís que tenen les entitats amb la Festa Major. També de l’Ajuntament donar el suport a les entitats per poder desenvolupar les activitats que se’ns proposen.\n—Fa uns dies tenia lloc el segon aniversari dels atemptats. El seu municipi intenta transformar aquest dolor en espais per promoure convivència, ens pot detallar com s’està realitzant en accions concretes?\n—Hem realitzat intervenció comunitària en tres barris concrets del municipi que, a priori, tenen més diversitat d’orígens i per tant, a vegades, hi ha conflictes habituals, no greus. Ho fem per prevenir. Es va apostar per fer aquestes intervencions comunitàries amb professionals que saben com fer-ho. A les escoles també donem suport si hi ha algun tema relacionat amb la convivència ajudant i donant tot el material necessari.\n—Pel que fa a infraestructures i mobilitat, Cambrils esdevindrà pròximament un punt de referència tant pel que fa al tren tramvia de Costa (essent punt de partida i final del recorregut) i acollint una estació del corredor del Mediterrani, quina transformació implica pel municipi?\n—Cambrils aposta pel transport públic, necessitem estar comunicats i necessitem estar comunicats amb Salou i tot el territori. El tren-tram el veiem amb bons ulls però reivindiquem que a banda d’eliminar la barrera arquitectònica que implica la via actual, cal una comunicació que estigui integrada completament en la trama urbana. Pel que fa a l’estació del Corredor del Mediterrani considerem que ha de ser un punt important de comunicació no només per tal que els cambrilencs es puguin desplaçar però també una infraestructura que doni un servei ampli per a tot el territori.\n—Pocs mesos després d’estrenar mandat, com enfoca els propers quatre anys?\n—L’afronto amb més il·lusió que mai i amb la força que m’ha transmès el resultat que vam treure ERC. Amb l’experiència dels quatre anys que et dóna un bagatge, podrem desencallar temes i donar un impuls important tant pel que fa al turisme però també buscant altres solucions d’activitat econòmica, i poder resoldre el dia a dia de les persones, poder donar serveis bàsics amb la màxima qualitat possible.\n—I per acabar, com convidaria a la gent a visitar Cambrils durant aquests dies de Festa Major?\n—Molta gent ens coneix pel turisme de sol i platja però també som un municipi que tenim un barri antic i les festes són una oportunitat de conèixer aquesta part de Cambrils. Convidem als cambrilencs a participar d’aquests actes però també a tothom de fora del municipi, a conèixer tot el que hem programat.\nComenta el contingut : «És imprescindible el compromís de les entitats en la nostra Festa Major»


ana ismi Mariam. en els detalls hi ha l'essència de la vida.: La piratilla de colors\nLa piratilla de colors\n- Que et sembla si et posem La piratilla de colors? Si dona que la mestra ha dit que us heu de dibuixar de pirates i posar-vos un nom. Va vinga si és molt xulo, a que sí Paula. Mira a la Paula li agrada molt, és molt bonic. Vinga jo ho escric i tu ho ressegueixes i vés pensant com et dibuixaràs. Mariona com era el signe de colors? si molt bé!! i el signe de pirata...no el sé, mira ho farem així!!! Seu...no t'aixequis, has de demanar permís, Mariona que m'enfadaré, no estripis el full..no no no!!!!!!!!!\nAmb la Mariona cada dia estem immerses en un estira i arronsa. Ella fa i jo cedeixo o bé, jo proposo i ella la majoria de vegades rebutja. Sempre té el NO a la boca (de les poques paraules que arriba a articular, la resta són vocals i consonants inconnexes en forma de crits). Degut a la seva discapacitat cognitiva totes les tasques que li requereixen esforç intel.lectual les ignora, no fa cas i vol fer la seva.\nUna de les coses que intentem és aconseguir un mínim de dedicació per aquelles àrees que a la llarga de ben segur l'ajudaràn a tenir més grau d'autonomia, com llegir i escriure. I hi ha dies en que no saps que has de fer, perquè aquesta discapacitat és tan incerta que poques vegades obtens indicadors de que estàs fent bé la teva feina.\nCom que té problemes de llenguatge intentem que s'expressi amb llengua de signes i per altra banda l'activitat motriu espontània, aquests dos factors conjuntament amb la comunicació no verbal afavoreixen a la comunicació.\nÉs ben curiós perquè diuen els experts que la nostra reacció ajuda a formar el significat del que ens volen dir amb el gest o acte i, així es crea el contingut del que està passant en aquell moment.\nAmb la Mariona sovint sembla que no parlem, però ja us dic jo que no parem de xerrar!!\nPublicat per maria freixas a 16:59\nquins anims, i quina força de voluntat!\nfas una feina increible, que no es pot mesurar ni amb diners ni amb res.\n10 de maig de 2008 a les 13:53


Campanya de comunicació per sensibilitzar sobre l'economia circular | BonDia Diari digital d'Andorra.\nSegons ha detallat el ministre portaveu, Eric Jover, l’objectiu de l'adjudicació és impulsar una campanya de conscienciació ciutadana per generar un impacte mediàtic positiu per poder sensibilitzar, conscienciar i informar a les persones sobre l’economia circular, tant des del punt de vist global com sobre el que preveu el projecte de llei d’economia circular, actualment en tràmit parlamentari. Cal tenir en compte que el projecte de llei té una implicació directa sobre la vida quotidiana de la ciutadania com ara amb l’eliminació dels plàstics d’un sol ús.\nEls públics objectius són, per una banda, la ciutadania en general (considerant la gent gran, els joves, les famílies, etcètera) i per altra banda els diferents sectors econòmics concernits en el projecte de llei d’economia circular: turisme i restauració, construcció i comerç.\nCal recordar que el projecte de llei d’economia circular té per objectiu crear el marc i les estructures necessaris per avançar cap a l’economia circular promovent un consum de béns i serveis més sostenible; establint una política de gestió de residus amb l’objectiu de reduir-ne la generació i augmentar el reciclatge i potenciar l’economia circular en els principals sectors productius del país, amb una forta implicació de l’administració pública.


El govern d'Aragó potenciarà l'ensenyament del català a les escoles - Teleponent\nInici Cultura El govern d’Aragó potenciarà l’ensenyament del català a les escoles\nEl govern d’Aragó potenciarà l’ensenyament del català a les escoles\nPretén facilitar assessorament i recursos per tal que desenvolupin activitats i projectes de treball en català i aragonès\nEl president del govern aragonès, Javier Lambán\nAquests programes del govern d’Aragó, que compten amb una dotació de 20.000 euros, pretenen facilitar assessorament i recursos per tal que escoles i instituts desenvolupin activitats i projectes de treball en aquestes llengües. Amb aquesta convocatòria, la voluntat del govern aragonès és “fomentar la dignificació del patrimoni lingüístic, conscienciar a la comunitat escolar sobre aquesta riquesa i fer costat al professorat que imparteix aquestes llengües en els centres educatius”.\nAixí mateix, mitjançant la convocatòria d’aquesta iniciativa el Departament d’Educació, Cultura i Esport de l’Aragó -a través de la Direcció General de Política Lingüística– pretén facilitar als centres escolars l’assessorament i els recursos que necessitin perquè promoguin les seves pròpies activitats i projectes de treball en totes dues llengües.\nEl pressupost destinat al finançament d’aquestes dues iniciatives ascendeix a 20.000 euros i la durada del programa serà d’un curs escolar. Els centres podran presentar les sol·licituds per acollir-se als programes ‘Luzía Dueso’ i ‘Jesús Montcada’ entre l’1 i el 30 de setembre.\ngovern de l'Aragó\nArticle anteriorLes pluges i els fongs fan caure un 20% la producció de cereal a Lleida\nArticle següentDiscrepàncies entre alcaldes de Torà i Pinós per arreglar la carretera que uneix els municipis


Un centenar de xiquets i xiquetes gaudeixen del campament de Juniors MD Almussafes - Vista impresión\nPOBLACIONES » Almussafes » Un centenar de xiquets i xiquetes gaudeixen del campament de Juniors MD Almussafes\nJueves, 22 de agosto de 2019 | e6d.es\n• Va comptar amb 32 educadors i una vintena de col·laboradors en tasques de cuina\nEl passat dijous 15 d'agost a la vesprada van arribar a Almussafes procedents de Tragacete, a Conca, les persones participants en el campament d'estiu organitzat per Juniors MD Almussafes, que es va desenvolupar durant dues setmanes amb les activitats lúdiques i formatives que caracteritzen a l'entitat. En aquesta ocasió, han format part de la iniciativa 105 xiquets i xiquetes, 32 educadors i educadores i una vintena de col·laboradors i col·laboradores. Des de l'associació, que després d'un breu descans començarà a organitzar el curs 2019-2020, es mostren molt satisfets amb el resultat.\nUn total de 105 xiquets i xiquetes van participar de l'1 al 15 d'agost en el campament d'estiu organitzat per Juniors Moviment Diocesà d'Almussafes, una activitat que el col·lectiu juvenil de la parròquia Sant Bertomeu Apòstol del municipi proposa des de principis dels huitanta i que enguany es va desenvolupar en la localitat conquesa de Tragacete. Els 32 educadors que van formar part d'aquesta experiència van desplegar una completa programació que va poder implementar-se “segons el previst i amb un resultat més que satisfactori”, assenyalen els seus responsables. Al costat d'ells, al voltant d'una vintena de persones van col·laborar en tasques de cuina.\nEl dijous 1 d'agost, i després d'una eucaristia d'enviament en l’església de la localitat, començava l'aventura, en la qual “no van faltar moltes de les propostes que han convertit aquest campament en tota una tradició”. “Per a nosaltres ha suposat, a més, el fermall d'or a un intens curs 2018-2019 en el qual hem continuat amb la nostra missió de donar a conéixer els valors de Crist”, afirma la cap de centre, Ana Marzal. De fet, en la planificació es van incloure gimcanes, reunions de grup, excursions i tallers en els quals han aprofundit en temes com la solidaritat, el medi ambient, l'amistat o la fe.\nUna de les activitats estrela va ser un estiu més la marxa, en la qual, distribuïts en tres grups segons les seues edats, van recórrer caminant diversos quilòmetres per a descobrir de prop algunes de les poblacions situades a la comarca de la ‘Serranía Alta’, on es troba Tragacete. “Hem comprovat que en aquestes rutes afloren d'una forma més intensa qualitats com la generositat, la companyonia o l'empatia, per això ocupen sempre una part destacada de la programació i intentem que les aprofiten al màxim”, segons el cap de campament, Oscar Villalba.\nTampoc pot faltar en aquesta experiència Juniors MD Almussafes el ‘Dia de pares’, en el qual les famílies tenen permés l'accés al recinte amb l'objectiu de compartir amb les persones acampades una jornada de convivència en la qual tant els progenitors com els avis, oncles, cosins i amics són testimonis dels aprenentatges que van obtenint. Enguany es va dur a terme el diumenge 11 d'agost i, una vegada més, el rector d'Almussafes, D. Miguel Martínez, va oficiar una eucaristia en plena naturalesa en la qual els cants i les guitarres van amenitzar els moments més destacats de la cerimònia.\n“Estem molt contents amb el resultat. Organitzar un campament suposa molt de treball, però quan el vius t'adones que la recompensa és molt gran. Res d'això seria possible sense el suport de les famílies, les dels xiquets i xiquetes, però també les nostres, les dels educadors i educadores. I, evidentment, tampoc podríem plantejar aquesta aventura sense l'ajuda de les persones col·laboradores i de la parròquia en general, que sempre està ací per a tirar-nos una mà quan sorgeixen contratemps”, conclou Marzal.


21. Accents diacrítics: 'són' o 'son'?\nHi ha un curt de nombre de mots que porten un accent distintiu (anomenat diacrític) per diferenciar-los d'altres mots que s'escriuen igual, amb els quals es podrien confondre. És el cas de són i son. S'escriu són en el cas següent: quan és una forma del verb ésser/ser: Ja són les deu del m [...]\n22. Accents diacrítics: 'té' o 'te'?\n23. Accents diacrítics: 'ús' o 'us'?\n24. Accents diacrítics: 'vós' o 'vos'?\nHi ha un curt nombre de mots que porten un accent distintiu (anomenat diacrític) per diferenciar-los d'altres mots que s'escriuen igual, amb els quals es podrien confondre. És el cas de vós i vos. S'escriu vós quan és un pronom fort, com a fórmula de tractament: Vós m'ho heu dit, Com vós vulgue [...]\n25. 'fideuà' o 'fideuada'? / 'mascletà' o 'mascletada'? / Emmudiment de 'd' entre vocals\n26. 'deesa' o 'deessa'? / Finals amb '-essa' o '-esa' en càrrecs, professions, etc.\n27. Erra (r-) en compostos cultes i derivats per prefixació / grecorromà o grecoromà?, coresponsabilitat o corresponsabilitat?, coresponsable o corresponsable? / Novetats ortogràfiques 2016\n28. 'sèquia' o 'séquia'? / Pronúncia de 'séquia'\n29. 'a l'una' o 'a la una'? ('a un temps, conjuntament') / 'l'una' o 'la una'? (hora)\nPer expressar 'a un temps, unidament, conjuntament', l'expressió adequada és a l'una, no pas a la una. Per exemple: Xerraven a l'una. Hem d'anar tots a l'una, si no volem fracassar. Convé no confondre aquesta expressió amb la referència a l'hora del dia, cas en què per tradició el mot una [...]\n30. Novetats ortogràfiques 2016 / Apostrofació davant del prefix 'a-' amb valor negatiu / 'la anormalitat' o 'l'anormalitat'?, 'la asèpsia' o 'l'asèpsia'?


El passat dia 4 d'abril va tenir lloc al Pavelló de Sant Cebrià de Vallalta la presentació del projecte de Camí esportiu o Via Blava que transcorrerà al llarg de tota la riera de la Vallalta, des de Sant Pol de Mar fins a Sant Iscle passant per Sant Cebrià de Vallalta.\nLa Via Blava és un camí, segur, accessible, que no ha de passar d'un desnivell del 5% i en el qual no es permet el pas de vehicles de motor, si a bicicletes i cavalls.\nA la presentació de l'acte van assistir les alcaldesses de Sant Pol de Mar i Sant Cebrià de Vallalta i l'Alcalde de Sant Iscle de Vallalta. Va presentar el projecte Joaquim Arnó president del Consorci de Turisme del Maresme, que va emmarcar aquest projecte dins d'una actuació global de recuperació de camins i senders a tota la comarca. Sobre el projecte en concret de la Via Blava de la Vallalta, va explicar la situació en què es troba.\nQue a dia d'avui els tres municipis han lliurat al Consorci un possible traçat.\nQue el projecte s'ha situat dins d'un pla de finançament Feder per a aquest 2017 que molt possiblement cobreixi el 50% del cost de l'obra i que la resta es repartirà entre els ajuntaments i la Diputació.\nQue el projecte tècnic de l'obra es realitzarà en el 2018, la licitació en el 2019 i possiblement a finals s'iniciï l'obra.\nUna bona notícia per al territori, el projecte encara una mica verd, però amb una voluntat clara i de consens per tirar-lo endavant, aquesta és la millor notícia.\nPer la nostra part vam ser insistents en la necessitat que la Via Blava arribés fins a Arenys de Munt, no té cap sentit que es quedi a 1,5 km. d'una població de 8.600 habitants que la podrien gaudir i també perquè la població de Sant Iscle es quedaria sense un accés segur a una població que li és habitual desplaçar-se. També li vam proposar a Joaquim Arnó que s'aprofités l'obra per intentar recuperar el bosc de la ribera que actualment es troba en molt mal estat i ple de vegetació intrusa que no és pròpia del territori.\nPer la nostra part seguirem atents al procés del projecte i donant suport en tot allò que se'ns necessiti i aportant idees que milloren l'entorn natural i la qualitat de vida de les persones de la Vallalta.


El meu blog: Seminari 16/XII/09\nDescripció: Avui al seminari hem començat amb l’actualitat educativa, la qual ens han presentat l’Eva i la Natàlia.\nL’Eva ens ha comentat dues notícies, la primera ha estat que a Anglaterra crearien l’assignatura d’informàtica a primària. La segona deia que a València els escolars no podran enganyar als pares amb les notes, ja que els centres docents enviaran sms als pares amb l’expedient de cada nen. Aquesta notícia ha produït un petit debat entre nosaltres. Hem arribat a la conclusió que a València no han inventat la pólvora, ja que aquí fa molt temps que utilitzen mètodes semblants les escoles.\nLa Natàlia, per la seva part, ha comentat la notícia de que a Barcelona es volen obrir les escoles durant les vacances de febrer, per tal de que els nens i nenes puguin utilitzar tant les zones recreatives com la biblioteca en cas de tenir-ne. Això ve donat per la demanda d’alguns pares que no poden encarregar-se dels seus fills durant aquests dies o no poden pagar-los la setmana blanca.\nPer continuar, la Mònica, l’Ailén i la Natàlia ens han explicat les revistes educatives què els tocava exposar.\nLa Mònica ens ha parlat de la revista “Magisterio”, la qual s’escriu tant en català com en castellà. Ha explicat els diferents apartats: Espanya, Catalunya i Autonomies. Per acabar la seva intervenció hem debatut sobre un article de la revista que tocava el tema de l’exclusió del crucifix a les escoles. Com és natural, un tema d’aquest caràcter aixeca moltes passions i les diferents opinions s’han deixat sentir amb molta força i molt civisme.\nL’Ailén ens a comentat la “Revista de ciencias de la educación”. La qual es centra a fer diferents estudis en l’àmbit educatiu. El seu tema a debatre ha sigut l’atenció que rep l’alumnat immigrant no universitari.\nPer finalitzar amb les revistes educatives, la Natàlia ens ha explicat molt breument la revista Guix, què ja l’havia fet l’Edu un altre dia. L’article escollit per ella ha sigut la proposta d’avaluar amb cares els exercicis i exàmens dels alumnes.\nCom avui és l’últim dia de seminari, si no contem la festeta, la Lluïsa ens ha repartit un qüestionari per tal de dir la nostra sobre el que ens ha semblat la pràctica feta a seminari durant tot el quadrimestre.\nReflexió: Fa tres mesos que vam començar la universitat i ja ens plantem als exàmens de gener. Pel que fa al seminari, crec que ens ha servit per conèixer-nos millor amb els companys i companyes de classe i d’aquesta forma fer més pinya. Però també per què la Lluïsa ens guies per aquest nou repte que és el pla Bolonya. El seminari ens ha servit per a millorar les nostres habilitats comunicatives, tant les preparades com les més improvisades, això ens ha de donar més agilitat mental i poder crear un discurs propi, el qual ens faci ser més crítics amb el que fem o el que fan els altres. Les activitats dutes a terme han anat dirigides a assolir tot això, a més de motivar-nos a seguir treballant de valent per arribar ha ser uns mestres dignes d’aquesta universitat, què ens forma amb tanta dedicació per part del seu equip docent. Per finalitzar, només em queda donar les gràcies als companys i companyes i a tots els professors per fer-me gaudir d’aquesta meitat de curs i espero que la següent encara sigui millor si es que és possible.\nEnviat per Albert a 1:03


Cau la impremta de bitllets falsos més activa de Catalunya\nDesarticulen tres laboratoris de falsificació de bitllets de 10 i 20 euros a Badalona\nEls Mossos detenen cinc persones, dos homes i tres dones d'entre 37 i 47 anys\nper Redacció diumenge, 28 d’abril 2019 - 12:33h\nBitllet fals | CatalunyaDiari.cat\nEls Mossos d'Esquadra han desarticulat una banda organitzada dedicada a la falsificació de bitllets de 10 i 20 euros i al cultiu i tràfic de marihuana al barri de Sant Roc de Badalona. L'operatiu ha permès desarticular tres laboratoris on es produïen els euros i detenir cinc persones, dos homes i tres dones d'entre 37 i 47 anys, de nacionalitat espanyola i veïns del municipi.\nLa investigació es va posar en marxa el gener del 2018 quan la Unitat Central de Falsificació de Moneda va detectar un augment de denúncies a l'àrea metropolitana de Barcelona, relacionada amb bitllets de la nova sèrie denominada Europa. L'anàlisi de les denúncies rebudes per la Unitat Central de Falsificació de Moneda relacionava directament els bitllets falsos intervinguts amb d'altres del 2015 que pertanyien a la primera sèrie.\nGràcies a les investigacions, els agents de la policia catalana van localitzar i identificar als responsables de la falsificació. Dos dels arrestats han ingressat a presó i els altres tres han quedat en llibertat amb càrrecs.\nUn clan familiar i bitllets sota comanda\nEls bitllets falsos s'introduïen al circuit financer mitjançant el sistema del «degoteig», és a dir, a través de compres de productes de poc valor en petits comerços, tot i que darrerament també els distribuïen a altres compradors.\nLa banda es dedicava també al cultiu de marihuana\nRequisen tres impressores d'injecció i escàners, diversos cartutxos de tinta, una talladora de paper, un ordinador| CatalunyaDiari.cat\nLa investigació ha estat tutelada pel Jutjat Central d'Instrucció núm.6 de l'Audiència Nacional de Madrid. Els detinguts van passar a disposició judicial i el jutge va decretar l'ingrés a presó per a dos dels detinguts i la llibertat amb càrrecs per als altres tres. Els investigadors recomanen que per detectar aquesta falsificació els comerciants i ciutadans comprovin els bitllets utilitzant les recomanacions del Banc Central Europeu: «toqui, miri i giri».\nTambé pots llegir: Identificats més de 100 menors que publicaven vídeos sexuals propis a la xarxa\n1 mort i 2 ferits en una sortida de via a Girona\nEl laboriós rescat d'una dona que havia patit un aparatós accident a La Mola\nMossos d'Esquadra Badalona Droga Barcelonès


Sílvia Pérez Cruz - Temporada Alta\nL’artista de Palafrugell converteix el seu disc 'Farsa (gènere impossible)' en una celebració escènica amb textos de Pablo Messíez\nL’any passat, Sílvia Pérez Cruz ja ens va fer un tast del seu darrer treball discogràfic. Aquells concerts dobles per descobrir-nos Farsa (gènere impossible) tornen ara transformats en una celebració escènica on es barregen dansa, música, cinema i poesia. Una demostració —acompanyada entre bambolines per grans amics i creadors— de l’univers artístic en expansió de la cantant i compositora de Palafrugell. Una conversa interdisciplinària que és molt més que un concert. Tot allò que Pérez Cruz ha deixat com a empremta a les obres dels altres conflueix ara en aquest projecte sobre la dualitat d’allò que som en la intimitat i allò que mostrem en públic, entre la veritat i l’aparença.\nIdea original i direcció: Sílvia Pérez Cruz\nAjudant de direcció i mirada externa: Pablo Messiez i Elena Córdoba\nDramatúrgia: Pablo Messíez\nEspai escènic: Sílvia Delagneau i Max Glaenzel\nSupervisió del gest i del moviment: Elena Córdoba\nEspai sonor: Juan Casanovas\nDirecció tècnica i de producció: David Benito i Albert Sorribes\nProducció en gira: Álex Sánchez i Albert Sorribes\nProducció: El Pez Cruz\nCoproducció: Grec 2020 Festival de Barcelona i Teatro Español\nFarsa (gènere impossible) amb la Farsa Circus Band i en solitari (TA20), Libertad creativa de belleza desnuda (TA18), Vestida de nit (TA17), Granada (TA14), 11 de novembre (TA12)\n21 d'octubre, 20:00Noves funcions:22 d'octubre, 20:00\nPreu: 35 € / 25 €\n43.3% d'entrades disponibles\nPresentació de FARSA\nSílvia Pérez Cruz al 'Tot es mou'


RECICLA CULTURA comunitat universitària a participar al projecte Recicla Cultura de la Fundació Servei Solidari. Aquesta iniciativa recull llibres per vendre’ls durant el dia de Sant Jordi i contribuir amb la recaptació a un programa solidari d’aprenentatge de la llengua. | BELLATERRA.CAT\n« Bellaterra “la segona EMD més gran de Catalunya” al vídeo oficial de Catalunya Experience\nATENCIÓ!! Tancat accés pilones Camí Antic de Bellaterra per accident »\nRECICLA CULTURA comunitat universitària a participar al projecte Recicla Cultura de la Fundació Servei Solidari. Aquesta iniciativa recull llibres per vendre’ls durant el dia de Sant Jordi i contribuir amb la recaptació a un programa solidari d’aprenentatge de la llengua.\n10 Abril 2018 per Viot\nTens llibres que ja no llegeixes en bon estat? Tens ganes de llegir novetats a un preu ben assequible? Porta els teus llibres a partir del 3 d’abril a l’Espai Solidari de la FAS i compra’n de nous el dia 23 d’abril, a la fira que hi haurà per Sant Jordi a la Plaça Cívica del Campus de la UAB. Els diners que es recaptin amb la venda de llibres es destinaran íntegrament al programa d’alfabetització i aprenentatge de la llengua de la Fundació Servei Solidari.\nEl projecte Recicla Cultura és una iniciativa de la Fundació Servei Solidari on hi participen 143 entitats entre empreses, escoles, universitats, i altres entitats com ajuntaments i associacions. Servei Solidari realitza des de fa més de 10 anys cursos de català, castellà i alfabetització perquè creuen en l’aprenentatge de les llengües d’acollida com el primer pas per a la inclusió social de les persones nouvingudes.\nSegons les dades oficials, a Catalunya una de cada quatre persones estrangeres no fan servir ni el català ni el castellà com a llengua habitual, de manera que l’objectiu d’aquest projecte d’inclusió social és la captació de fons per ampliar l’oferta de cursos d’acollida sociolingüística i alfabetització per a persones en situació vulnerable.\nLa FAS obre les portes a aquest projecte des del 3 d’abril fins al dia 20 del mateix mes, on us podreu dirigir a l’Espai Solidari de la Plaça Cívica en horari d’obertura habitual (de dilluns a dijous de 10.00 a 18.00h i divendres de 10.00 a 14.00h) per deixar-nos els vostres llibres. Les donacions han de complir alguns requisits com ara que els llibres han d’estar en bon estat, poden ser llibres infantils, novel·les juvenils, d’adults, clàssics de la literatura o, fins i tot, còmics. No s’acceptaran llibres de text ni enciclopèdies.\nD’altra banda, el 23 d’abril, dia de Sant Jordi, podreu tornar a la FAS per completar el cercle de l’alfabetització a la paradeta que tindrem a la Plaça Cívica durant la Fira “Sant Jordi a l’Autònoma”. Allà podreu fer una donació voluntària pel projecte i endur-vos els llibres de segona mà que us interessin.


Els 5 millors gelats del planeta\nQuines són les marques més ben valorades d’aquest producte tan deliciós i refrescant?\n03/05/2018 16:40 | Actualitzat a 23/10/2018 16:27\nDescobreix quins són els gelats més ben valorats | Cedida\nNo resulta gens senzill establir les millors marques de gelat del món, però es poden determinar els gelats que són més adequats i recomanables segons el parer de les persones que en consumeixen i segons el nivell de vendes dels seus fabricants.\nLes 5 marques de gelat més ben valorades\nTot seguit fem un llistat de les marques de gelat amb més vendes i popularitat del planeta. N’hi ha moltes que es poden trobar tant a Espanya com a Llatinoamèrica, tot i que n’hi ha una que només està disponible a l’indret on es fabrica.\nLa marca Ben & Jerry’s resulta molt popular per diverses raons: molts consumidors troben que els seus gelats són dels més sans que hi ha a la venda i que no es fan utilitzant elements químics poc naturals, com ara els additius per potenciar el gust que sovint es troben en molts aliments.\nA més, la gamma de gelats que presenta ofereix una diversitat de gustos molt important. A banda del gelat més popular, el Cookie Dough, en tenen molts d’altres de gustos interessants i suggeridors, com el gelat de crema de cacauet al cacau, el de maduixa i pastís de formatge, el de xocolata i menta o el de mel i vainilla. Ara bé, alguns d’aquests únicament es troben a les gelateries i no a les terrines que es poden comprar als supermercats.\nEls punts positius de Ben & Jerry’s, però, no s’aturen als aromes, sabors i varietats que proposen, sinó que van més enllà: confereixen una gran rellevància als valors ètics, promovent la disminució de les emissions de diòxid de carboni per part de la ramaderia i donant suport al matrimoni entre persones del mateix sexe.\nTambé et pot interessar: Els onze aliments que no haurien de portar data de caducitat\nAquesta marca de gelat nord-americana gaudeix de gran prestigi i d’una àmplia comercialització a nivell global. Els gelats de Häagen-Dazs es poden trobar a Europa, Amèrica, Àsia i en algunes zones d’Àfrica.\nLes persones enamorades de la marca en ressalten sobretot els gustos dels gelats, que resulten altament naturals —perquè s’elaboren sense cap additiu artificial. Així, per tal de confeccionar-los, només es fan servir ous com a emulgents.\nA nivell logístic i pràctic, cal remarcar —si els comparem amb les altres cases— que els gelats Häagen-Dazs tenen força greix perquè s’elaboren amb mantega, que s’han de conservar a temperatures particularment baixes per evitar el deteriorament de la textura i que tenen una densitat particular.\nArticle relacionat: Els sorprenents beneficis del gelat\nPer a molts, els gelats són deliciosos i irresistibles | Cedida\nLa marca Blue Bell gaudeix d’un gran reconeixement i de molts fans a nivell mundial. Ara bé, els seus gelats només es poden trobar als Estats Units, l’indret d’on és originària l’empresa que els fabrica: Blue Bell Creameries.\nDels 5 membres d’aquesta llista, els gelats de Blue Bell són els que tenen una trajectòria més dilatada en el temps: es comercialitzen als Estats Units des de 1911. De tota la varietat de deliciosos gelats que fabrica, el que té més seguidors arreu del planeta és el de vainilla.\nSabem que aquesta llista pot resultar subjectiva perquè té en compte moltes dades relacionades amb l’opinió dels consumidors, però no podem obviar que la companyia Magnum és una de les empreses que ven més gelats a tota la Terra.\nLa popular marca de gelats prové de la seu a Bèlgica que té l’empresa Unilever. No només ofereix gelats bàsics —que estan formats per un pal que aguanta una barra de gelat amb gust de vainilla i amb recobriment de xocolata—, sinó que té moltes altres varietats amb gustos diferents i exclusius, com el caramel, la trufa de xocolata, els gerds, l’ametlla i altres fruits secs o els «pecats capitals», una sèrie de 7 gelats que tenen gustos molt particulars.\nEls gelats Magnum es comercialitzen a l’estat espanyol i se’n poden trobar a la majoria de supermercats i establiments que disposen de productes alimentaris. A banda, fa anys que la companyia de gelats Frigo també ven de manera freqüent productes Magnum.\nKalise s’ha popularitzat darrerament a l’estat espanyol com un referent dels gelats, sobretot gràcies a les grans campanyes publicitàries que ha dut a terme. Segurament deus recordar l’espot televisiu en què apareixia Andrés Iniesta anunciant aquesta marca.\nTot i que la seva fundació es remunta al 1999, la seva tradició al món dels gelats té molta més història: de fet, prové de la fusió d’Interglas i d’Helados La Menorquina, dues empreses que ja tenien una important trajectòria al mercat d’Espanya.\nA banda de destacar per unes campanyes publicitàries potents, cal subratllar que la marca Kalise produeix uns gelats de molt bona qualitat que encanten a la majoria de consumidors. Diverses marques internacionals de renom que tenen el vistiplau del gran públic com Mars i Twix venen diversos productes dins de Kalise.


40 de les millors opcions de cabell ros - Color\n40 de les millors opcions de cabell ros\nCansat de ser etiquetat com a rossa o morena'more-21297 '>\nIdees de cabell ros\nCerqueu una tonalitat coqueta, vibrant o subtil de tons que van entre el ros i el marró? Utilitzeu la nostra galeria per trobar una variació que s’adapti millor a la vostra personalitat i estil.\n# 1: Morena Compleix Ros-Platí\nQuè és el bronding? Bronding és el terme encunyat per a la barreja de cabells morenos i rossos. Amb un color base marró fosc, es poden capllanar uns colors destacats de la mel i el ros platí per crear un aspecte brillant i atrevit i, a l’inrevés, les rosses poden afegir tons més foscos per a una combinació més sofisticada. El cabell ros és especialment aplanat quan s’afegeix a talls ondulats en capes.\n# 2: Cabells rossos pintats a mà\nEls cabells rosats es poden crear amb una tècnica de pinzell també anomenada premsada a mà en què els estilistes acoloreixen els cabells utilitzant una fulla de vidre i, sí, un pinzell. Més ràpid que les tècniques més tradicionals, es pot utilitzar per crear un aspecte divertit i creatiu sense les marques de colors notables. Aquí es combina el color rosat de la mel, que il·lumina l'estil general.\n# 3: El lobo ros\nUn sol color no s’ajusta a tots i per això ens encanta aquest colorant. És ideal per a aquells que volen varietat, i una mica de color, però estan massa ocupats per preocupar-se del manteniment. Si hi afegiu unes quantes cadenes de colors clars, podreu augmentar el vostre vestíbul i fer que les vostres capes quedin més definides.\n# 4: Cabells llargs de platja\nÉs òptim per als cabells prims i amb capes, aquest estil rosat es crea amb ressalts molt subtils i estrets. Observeu també la part mitjana que crida l’atenció a la cara. Completa aquest aspecte amb un llavi natural, un front raspallat i un subjecció del delineador.\n# 5: Ombre ros de maduixes amb capes\nSi afegiu punts destacats a les capes d’enquadrament facial, podeu millorar tant el vostre tall de cabell de longitud mitjana com les vostres característiques facials. Les tonalitats daurades barrejades amb les rosses més clares, el millor de tot, creen un efecte ros de maduixa.\nEl cabell ros és molt popular aquest any, i això és probable perquè és una tria de colors tan diversa. Des d’una barreja dramàtica de seccions rosses i marrons, fins a un rosat mel daurat amb transicions suaus, com es mostra a continuació, es tracta d’un color que té tantes opcions.\n# 7: Tall recte, capes de trosquet i color\nSovint, els talls de cabells es tracten de capes i amb una bona raó. Les capes inclinades afegeixen plenitud i dimensió. Però quan els combina amb un extrem inferior recte, acabes amb un estil modern i valent.\n# 8: Tousled Hair Bronde\nEn cas que no siguis un amant dels cabells super llargs, però vols tenir opcions d’estil, busqueu un tall de cabell que inclogui moltes capes descarades. Si sou morenes, feu-ne alguns fils amb un marró xocolata deliciós i, a continuació, incorporeu-hi un raspallat a les rosades.\n# 9: Color subtil\nEl color del cabell ros és molt estimat a causa de la seva àmplia gamma d’opcions. Si voleu una cosa senzilla i dolça, aneu amb subtils ressalts que us il·luminareu la pèl sense passar per sobre del mar.\n# 10: Aprofiteu\nTot i que moltes feines de colors bruns resulten en rossa fosca, certament no és un mandat. Aquest estil incorpora una rossa molt clara amb una base marró clar. La tonalitat més clara es col·loca al davant per aclarir la cara, mentre que les capes crues omplen panys prims.\n# 11: Estil de part lateral\nPodeu mostrar de forma efectiva els vostres nous cabells marrons / rossos escollint un pentinat de part lateral. El seu color es reduirà en cascada i es fon en extrems clarificats. Perquè el cabell tingui un aspecte rellevant, aneu amb una textura desgastada en lloc d’un acabat super recte. Per obtenir aquest aspecte, poseu-hi una quantitat modesta de gel per a estilitzar a les mans i poltreu suaument els fils.\n# 12: Un aspecte fresc dels cabells asiàtics\nLes dones illenques d'Àsia i del Pacífic sovint no s'adonen del bonic que poden semblar amb tons més clars. Aquest any, és un objectiu aventurar-se al negre previsible i anar a buscar un color marró a ros. Si els panys són molt llargs, posa el cabell ros amb alguns rínxols.\n# 13: Ressalts rosats\nD'altra banda, si els cabells són castanys naturalment, podeu donar-li un impuls increïble afegint-hi algunes ratlles més clares i subtils per obtenir un atractiu efecte besat pel sol.\n# 14: Bruna, arrissada i bonica\nUna de les grans coses dels panys bruns és la seva capacitat de confiar en un color base clar o fosc. Si preferiu mantenir les coses clares, la vostra millor aposta serà un color fons de color ros ros fosc amb més brillants. Enrotllar els cabells frescats amb un ferro arrissat de barres mitjanes i acabar amb un aerosol ajustable.\n# 15: Un Golden Angle per als Locks Bruns\nMostrar els cabells rossos amb un tall llarg de bob que està prou inclinat perquè els cabells fins quedin més plens. La transició del color també ajudarà a il·luminar fils plans altrament.\n# 16: Cabells llargs amb color brossa de cendra\nAquest estil ros i marró té un aspecte natural, que alguns es poden preguntar si és donat per Déu. Enganxeu-los a tots amb aquesta subtil tasca de colors que és molt agradable i fàcil de mantenir.\n# 17: Una barreja de tres matisos\nNo hi ha una regla que digui que els cabells han de ser de dues tones. De fet, no dubteu a afegir tres o fins i tot quatre matisos complementaris. L’estil d’aquesta imatge exemplifica un aspecte suau de tres tons, que va amb rossa caramella, marró clar i subtils explosions de caramel.\n# 18: Estil retro, color modern\nCanalitza el teu Fawcett Farrah interior amb brots i capes llargues i amb ploma. Combina-ho amb un divertit treball de colors bruns, i el resultat final és un ambient vintage però rellevant que t’encantarà mostrar.\n# 19: Drama curt i fosc\nT’agrada tenir aspectes destacats, però no vols fer front a un manteniment exigent? Mantingueu la base marró i afegiu tocs de rossa a mig punt. Per tenir un manteniment encara més senzill, aneu amb un tall llarg de bob en lloc de tractar-vos dels cabells llargs.\n# 20: Longitud de l’espatlla Cabell ros\nEl color del cabell pot ser tan subtil com dramàtic. Per a aquest estil, el cabell es talla a sobre de les espatlles i es dibuixa en ones de platja. Per al color, s’utilitzen matisos naturals de ros i marró.\n# 21: bellament llarg i il·luminat\nSi no voleu deixar-vos passar els cabells llargs, talleu els fons i afegiu-hi capes clares. Quan els cabells estiguin humits, enganxeu-lo amb el gel estelat favorit i deixeu que s’assequi a l’aire. Per al seu color de cabell ros, pot anar amb una ombra marró de mel a tota la llum i accentuar-la amb ratlles de rossa llum a la cara.\n# 22: Bruna per a cabells prims\nUna de les millors maneres d’espessir fils prims i sense vida és afegir-hi un color dinàmic. Combina una mica de platí amb ros i fosc mel per la perfecta trifecta de sass i estil.\n# 23: Funky Cut amb Color Fresc\nLes capes, un tall en angle i un ric color del cabell s’uneixen per un estil únic i bonic que aturarà definitivament el trànsit. Si voleu alguna cosa diferent, però no voleu semblar massa immòbil o immadur, aquest és un estil que voldreu definir mentre està en ment dels estilistes locals.\n# 24: Cabells bruns i ones de platja\nLes onades de platja continuen perdurant-se a través de moltes tendències en l’estil de cabell i també són una de les millors maneres de mostrar els cabells rossos. Aneu a buscar un tall tallat a la longitud que preferiu. Recordeu que quan trieu el ros, pagueu dos colors separats, com més curt sigui el vostre cabell, més assequible serà aplicar i mantenir.\n# 25: Raigs de color elegants\nCondició profunda i retalla els cabells regularment per mantenir-lo suau, brillant i suau. Aquestes línies elegants s'actualitzen amb tons bruns per obtenir un resultat magnífic i elegant.\n# 26: Ones de sorra\nMitjançant balayage, una tècnica destacada, aquest color de cabell sorrenc crea un aspecte suau i sense esforç que complementa la pell bronzejada, el gos gras i el llavi de color clar. Si teniu els cabells mitjans o llargs, inicieu les ones de platja amb aspecte natural a la barbeta per obtenir un estil relaxat.\n# 27: Balanç a punt de pista\nPotser no us despertareu així, no ho podem ser tot Beyonce, però podeu aconseguir un bell pentinat amb una barreja parcial de balayage rossa. A partir de les arrels vagament, aquest color cabell ros floreix cap als extrems oferint un gran equilibri de marró i ros. Afegeix només els rínxols casuals i moderns i ja estàs ben definit.\n# 28: Bombshell de bronze\nFeu una afirmació en negreta amb aquest textura de bob. Curts i descarats, amb colors bronziats esquitxats per tot arreu, aquestes meravelloses bromes daurades són fàcilment assolibles amb la tècnica del pinzell. La millor part, són inoblidables.\n# 29: Tressat Mig Updo\nNo estàs disposat a endur-te l’estat morena? Penseu en un ruixat de rossa que crea dimensió als panys llargs. La textura afegida d’una trena solta és una manera fantàstica de mostrar el seu color i demostrar l’aspecte popular desgranat.\n# 30: Bob besat pel sol\nEl fet que tinguis els cabells curts, no vol dir que no puguis participar. Per refrescar el teu aspecte i provar alguna cosa nova, considera balayage amb colors rosats. Fer-la encara més dinàmica amb ones soltes i amb prou feines.\n# 31: Lob amb Babylights\nNo tingueu por de separar-se d’un color d’un sol to amb una suau melena de color cabell rosat. Els llumets o els llums de llum són molt subtils, però encara molt naturals, són molt més subestimats i delicats que els punts destacats o els objectius destacats. De vegades els millors canvis són els més petits.\n# 32: Capes trossejades amb Balayage Negre\nEls consells rossos ja no es reserven a les noies. Es diu balayage i és millor que mai. La cara està emmarcada amb relleus brillants que es fusionen en filades. Aquestes capes modernes i aspres es poden vestir amb un llavi atrevit i una jaqueta de cuir o vestir-se amb un llavi nu i una tapa còmoda.\n# 33: El Bob no bàsic\nLa millor manera de millorar les capes inclinades i aconseguir els cabells rosats és amb tocs suaus de color caramel. Alguna vegada has contoriat la teva cara? Bé, ara també es pot contoriar els cabells. Qui ha dit que 'les rosses es diverteixen més', no va tenir en compte les brondes. Es tracta d’un divertit gir a l’estil bob atemporal.\n# 34: Cabells llargs marrons de color cendra\nA partir d’una base marró xocolata, aquest aspecte s’esvaeix en un color rosat cendra que es torna més brillant a mesura que cau. Amb el pèl sempre que es tanca la sirena, podeu afegir canvis multidimensionals. Llangeu alguns tocs daurats a la barreja per obtenir un contrast de temperatura fresc.\n# 35: Cabells arrimats i despreocupats\nDe vegades només es vol anar una mica més lleuger, i es pot, gràcies a colors brillants com aquests. Els punts esporàdics de color marró clar a la base de cafè marró semblen esquitxats amb salsa de caramel - de la millor manera possible. Voleu idees per a aquesta ona natural? Proveu de segar els cabells o de dormir amb trenes.\n# 36: Rubia marró per a Bobs\nPer a les morenetes que vulguin fer un canvi important, aneu amb aquest contrast de color brossat. Es tracta d'un balayage més atrevit, ja que la rossa s'afegeix gairebé a les arrels, la qual cosa crea un contrast notable i divertit amb els cabells naturals.\n# 37: Sombre marró castanyer\nA la propera cita de cabell, aporteu-vos fotografies del vostre tall, estil i color desitjats. Aquesta és la manera més senzilla i millor d’obtenir el que desitgeu. Per a un estil més femení com aquest, podeu demanar un sombre - un ombre subtil - amb capes de longitud mitjana i rínxols llargs i fluixos.\n# 38: Rucs de xocolata i caramel\nNo tots podem ser rossos, ni tots volem ser-ho. El caramel és una gran alternativa als cabells castanys bàsics i té un aspecte òptim per als cabells gruixuts. Utilitzeu una planxa per arrugar-se per allunyar-se de la vostra cara i podreu crear una versió modernitzada del que fa Farrah Fawcett.\n# 39: Marró fosc a marró clar\nEl bronding ha estat durant un temps, però ara hi ha desenes de noves variacions que permeten desviar-se de la seva coloració natural sense perdre-la del tot. Per a alguns, la rossa és massa rossa, però encara podeu obtenir un color de cabell ros amb els colors marrons més clars. Per obtenir les onades de platja sense cap eina d’estil, compra un gel o crema de sega que es pot utilitzar en cabells humits o secs amb tovalloles.\n# 40: lleugerament brodat i acolorit\nAlguns estils de cabell poden ser una mica massa dràstics per al vostre gust. Considereu un tall fresc i aneu agosarats amb la balayage. A l’hora d’estilitzar, burlar els cabells només amb un toc. Aquest és el millor estil per a un look casual: complementa amb la teva samarreta i jaqueta preferits.\nEls cabells bruns poden ser tan subtils o tan dràstics com vulguis. Per això ens encanta. Simplement no us oblideu del vostre color natural. Les millors barreges han de complimentar les arrels i el seu aspecte diari desitjat. No esteu segur de què funciona per a la vostra estructura i / o estil ossi facial? Demaneu suggeriments al vostre estilista.


A l'atenció de Pere Aragonès i Garcia, president de la Generalitat de Catalunya - CATDAVANT - Cartes al Director\n19 de gener de 2022 | Cartes al Director | 0 comments\nAquest dissabte vinent, dia 22 de gener, s’inaugurarà a Cardedeu el memorial a les víctimes de la Guerra Civil anomenat “El cost humà de la Guerra Civil a Cardedeu”on figuraran inscrits els noms i cognoms dels habitants de Cardedeu que van ser víctimes directes de la Guerra Civil, entre els quals el nom del meu avi, Pere Andreu Forns, i del seu germà, Andreu Andreu Forns.\nTots dos no hi van morir directament però sí com a conseqüència de la Batalla de l’Ebre.\nLa Batalla de l’Ebre va ser una temptativa d’aturar el feixisme de Franco mentre s’esperava l’arribada de reforços de la Unió Soviètica. Aquest reforços mai no van arribar, però la Guerra Civil ja era perduda; consegüentment la Batalla de l’Ebre va ser del tot innecessària. A més, per a poder-hi obrar amb un mínim de garanties, van ser cridats a files homes que ja no els tocava anar a la guerra. Així, hi van ser cridats nens, menors de 18 anys i caps de família, més grans de 30 anys. No cal dir que la major part d’aquests homes mai més no van tornar a casa.\nAvui en dia, si hom s’acosta un dissabte qualsevol a Corbera d’Ebre i s’inscriu a una ruta guiada de la Batalla de l’Ebre, li explicaran que els combats van ser encruelits, cos a cos, i que les diferents cotes de les muntanyes de la zona eren conquerides i perdudes un cop i un altre pel bàndol republicà i pel bàndol franquista. També li explicaran que els homes més joves, quan eren atrapats per les bombes i restaven amputats, ferits de mort al camp de batalla, cridaven “mare!, mare!…”.\nDels majors de 30 anys en deien “la lleva del sac”, entre els quals hi havia el meu avi Pere Andreu Forns. Ell, i milers com ell, van morir al camp de batalla o posteriorment mentre guardaven la retirada de l’exèrcit republicà. I mai més no van tornar a casa. I mai més no van poder veure els seus fills, i mai més les seves dones no van poder gaudir d’ells, i mai més els seus fills no van poder ser criats pels seus pares.\nLa immensa majoria d’aquests homes continuen mal enterrats al mateix lloc on van caure morts, 82 anys després, 42 dels quals de nom “democràcia”. TOTS els governs de la Generalitat de Catalunya no han mogut un dit per desenterrar-los. L’actual llei de memòria històrica i d’obertura de fosses no deixa de ser un pamflet propagandístic com tot el que fa la Generalitat de Catalunya. Els responsables? TOTS els successius presidents i vicepresidents de la Generalitat de Catalunya de Tarradellas ençà.\nAl dia d’avui, president, al nostre parlament hi teniu majoria absoluta per proclamar la llibertat del nostre poble. Teniu majoria absoluta per alliberar el nostre poble i les nostres finances amb les quals hi hauria prou diners per obrir, en un sol any, les més de 200 fosses comunes que hi ha identificades al territori català.\nEn lloc d’això president, us dediqueu a…. A què us dediqueu?\nAl dia d’avui ja se li pot dir, sense por a faltar al respecte, que vostè és un traïdor al servei d’Espanya. Com ho han estat tots els seus antecessors de Tarradellas ençà.\nDesitjo que ben aviat el poble de Catalunya desperti i nomeni un president que honori la memòria d’aquells nois que van morir perquè el país els va cridar a files i van perdre la seva preciosa vida en aquell terra fangós, moll i fred de l’hivern de 1939 a les Terres de l’Ebre.\nEduard Andreu Rovira,\nveí de la vil·la de Cardedeu.\nLlegeix articles amb temes relacionats: Andreu Andreu Forns, Batalla de l'Ebre, Cardedeu, Generalitat, Guerra Civil, Pere Andreu Forns, Pere Aragonès


Visions dels Pirineus | Teresa Costa-Gramunt\nEn aquests dies càlids de maig, la neu es va desfent i va descobrint, com apartant un vel, el gris, el verd, el blau i el violeta de les altes, belles i majestuoses muntanyes del Pirineu. “Catedrals de la Terra”, escriu Teresa M. Sala a Visions dels Pirineus. Entre la Renaixença i el Modernisme (Edicions de la Universitat de Barcelona).\nAmb sensibilitat i autoritat, no en va és una reconeguda professora d’Art i investigadora del GRACMON (Grup de Recerca d’Història d’Art i del Disseny Contemporani de la UB), Teresa M. Sala fa un recorregut artístic, literari i de pensament, amb ramals lingüístics, científics i etnològics d’una època desperta i de gran creativitat i en la qual es va anar escrivint un relat mític i simbòlic sobre un territori: els Pirineus, amb les seves muntanyes, valls, rius i llacs, amb la seva gent, amb el seu art, la seva cultura, les seves tradicions, el seu imaginari col·lectiu.\nEn el segle XIX, i a causa de la seva dificultat geogràfica per arribar-hi, aquest territori resultava llunyà i era força desconegut en la ‘terra baixa’, que també esdevindrà terra mítica a través de l’obra d’Àngel Guimerà, obra teatral a la qual Teresa M. Sala dedica un capítol d’aquestes ‘visions’ en la qual es contraposen la terra alta i la terra baixa, que en l’obra de teatre adquireixen altura o abisme moral. També en l’obra literària Solitud, de Caterina Albert/Víctor Català, es dona aquest contrast entre el dalt i el baix, o entre el sublim i l’abjecte com a categories morals. Mila, la protagonista, viu en el seu delicat psiquisme un drama de bellesa ombrívola i salvatge, com ombrívoles, tristes i corprenedores es presenten les figures dels cretins dibuixats per Isidre Nonell i literaturitzats, en la versió urbana d’aquesta malaltia de muntanya, per Juli Vallmitjana.\nTeresa M. Sala, que amb aquest llibre enceta la col·lecció Quaderns d’Art i Natura, comença el recorregut d’aquestes Visions dels Pirineus amb la llegenda de la jove Pirene, sepultada sota les grans pedres amb què el seu amant, Hèrcules, la va cobrir després de l’incendi devastador de resultes del qual va morir. Així, doncs, ja tenim que l’alma mater dels Pirineus, el seu ésser profund, és una figura femenina estesa en forma de serralada.\nFemenines també són les figures de les fades, goges o dones d’aigua, habitants de fonts, rius, llacs i gorgs, les llegendes de les quals ens són ben conegudes gràcies a la recuperació amb voluntat antropològica per part d’escriptors de la Renaixença com Víctor Balaguer, el qual també va escriure una ‘visió dramàtica i operística’ de la serralada pirinenca en la seva obra Pirineus, musicada per Felip Pedrell. La música, doncs, també forma part d’aquest recorregut que lliga l’art i la natura, un itinerari que dóna fe de la construcció d’un ‘paisatge’ que inspirat en el paisatge real esdevé, gràcies a intervencions artístiques i relats èpics, un paisatge elaborat per la imaginació humana, un paisatge mitificat i simbolitzat que a través de la creació artística i literària recupera la seva aura sacra, tan reivindicada pels romàntics.\nEls croquis pirinencs, de Jaume Massó i Torrents inspiren l’òpera La fada, d’Enric Morera. En la imaginació creativa de Massó, aquesta fada és l’esperit de la muntanya. Els moviments culturals i artístics coneguts com la Renaixença i el Modernisme van propiciar no poques inspiracions compartides entre literats, músics i artistes plàstics. Es van donar alens artístics que van atraure sensibilitats com la de Santiago Rusiñol, que pintava, escrivia i col·leccionava ferros antics, vestigis dels temps que es recuperaven, com es van recuperar joies del romànic en la llavors tan aïllada Vall de Boí. En els seus textos esplèndids, Teresa M. Sala es refereix a aquella aventura de descoberta, entre científica i artística, de l’arquitectura romànica catalana en indrets aleshores tan remots com el Pallars, la Vall de Boí o la Cerdanya.\nA Visions dels Pirineus, llibre editat de forma pulcra i amb un bon grapat d’il·lustracions que il·luminen els textos, hi ha una fotografia d’Adolf Mas que dóna testimoni d’una d’aquelles missions arqueològiques organitzada per l’Institut d’Estudis Catalans. Mirant la muntanya, i al costat de dos pagesos o pastors, es veuen les figures d’aquells prohoms que van ser Josep Puig i Cadafalch i mossèn Gudiol. Som a l’any 1907. Ara fa 110 anys que va ser vista amb nous ulls, doncs, la impactant imatge de pintura romànica de Santa Maria de Taüll, amb la Verge enmig d’un cel blau i ple d’estrelles com les que es veuen brillar en les nits d’estiu.\nDes de temps immemorials, les muntanyes han estat considerades indrets no només mítics i simbòlics sinó també sagrats: Montserrat, Núria, Montsant, per posar altres exemples. Així, la muntanya del Canigó, sobresortint, sovint nevada, de la serra pirinenca, és exalçada i mitificada per Jacint Verdaguer en el seu llarg poema, al qual Teresa M. Sala dedica tot un capítol de Visions dels Pirineus. I és també el poeta modernista, Joan Maragall, qui a través de la seva paraula viva ens ofereix poemes com el seu famós La vaca cega, i ens retorna llegendes com la del Comte Arnau i els seus amors amb l’abadessa Adalaisa; aquest amor sense redempció converteix el Comte Arnau en un fantasma que encara vaga per les muntanyes. Joan Maragall també recrea mites ancestrals i presents en tots els continents, de noies prenyades per obra de la natura, com Soleia.\nAquestes Visions dels Pirineus relatades a través de llegendes, poemes i composicions musicals, així com de pintures, dibuixos i aquarel·les com les d’Èugene Viollet-le-Duc (artista de la banda francesa dels Pirinieus), es clou amb un petit capítol dedicat al Centre d’Art i Natura, situat a la petita població de Farrera, al Pallars Sobirà. Des de la seva creació, fa més de vint anys, aquest Centre d’Art i Natura (que també acull els Seminaris de Traducció Poètica organitzats per la Institució de les Lletres Catalanes, tinc un gran record del seminari viscut el maig de 2007), s’ha convertit en un lloc idoni per a la ‘reflexió i la creativitat’, com escriu la professora Teresa M. Sala en l’apunt que protagonitza la ballarina Anna Rubio, que hi va fer una performance l’any 2015.\nDe la seva experiència intensa a Farrera, d’aquest lloc màgic diu Anna Rubio al seu blog: ‘Aquí cal ben poqueta cosa’. I és que aquest lloc dóna tant. Com en els altres llocs dels Pirineus, la immensitat se sent tan immensa, el silenci resulta tan sonor i la bellesa és manifesta de forma tan majestàtica que no fa falta gaire res més que no sigui deixar-se abraçar, bressolar en la falda de la muntanya per la dolça Pirene, per la calidesa de Maria de Taüll o de les altres imatges de la Verge repartides en les esglésies i ermites pirinenques. Els Pirineus, l’esperit de les seves muntanyes, inviten també a deixar-se fluir en els braços de les fades de llàgrimes fecundes per la neu, dones d’aigua plenes de llum cristal·lina. Llum tan neta, tan pura, que, en dir d’un pastor de muntanya, va amarar en cos i ànima Joan Maragall. ‘Aquell senyor que feia llum’, va dir un pastor de Sant Joan de les Abadesses, quan, un cop mort, se li va preguntar si havia conegut el poeta.\nA l’hora que’l sol es pon/ bevent el raig de la font/ he assaborit els secrets/ de la terra misteriosa, havia escrit Joan Maragall A la vida de les muntanyes. Sí: les muntanyes són vives i respiren en nosaltres en un contacte espiritual amb la natura. Per aquest motiu, les muntanyes, valls i cels dels Pirineus no només inspiren art i pensament, sinó que del viatge en tornem transformats. Així, la creació de l’imaginari col·lectiu dels Pirineus es vivifica i continua. Visions dels Pirineus, de Teresa M. Sala, n’és una mostra. De nena va viure els seus estius i Pasqües a Tírvia, una petita població d’alta muntanya del Pallars. Hi va arribar amb la seva família la Pasqua del 1966, i aquell encant, aquell amor, encara dura.\nTeresa Costa-Gramunt Teresa M. Sala


MC Mutual va ingressar 9,3 milions d'euros el 2007 a Balears\nEndesa imparte cursos de formación sobre riesgos eléctricos para los Bomberos de Mallorca\nLos restaurantes de Palma podrán adherirse a las ayudas al pequeño comercio de PalmaActiva para insonorizar sus locales\nPimem presenta a El PI y al PP un documento marco con medidas sobre el desarrollo de pequeñas y medianas empresas\nBaleares alcanzó en 2018 los precios máximos de alquiler de 2007, según Fotocasa\nServicios Sociales acoge la última reunión de la legislatura del Consejo de Cooperación de Baleares\nProposta per Eivissa ratifica a Joan Torres como candidato a la alcaldía de Sant Antoni\nLa cifra de negocios de la industria sube en Baleares un 4,5% en enero\nPiden 103 años de cárceles a una banda organizada dedicada a robar en chalets en Mallorca\nEl tiempo, hoy jueves 21 de marzo de 2019, en Baleares\nEl Comité de Empresa de la EMT convoca una concentración el día 28 para protestar contra "el ninguneo" de la empresa\nMesquida se reúne con el Rotary Club Palma Junípero Serra\nSFM asegura que todos los trenes "pasan los controles correspondientes" e investiga las causas del incendio\nEl Parlament pide que la dirección superior del Idisba sea de un director científico\n26M.- Yllanes promete impulsar mejoras en los sistemas de prevención contra incendios en Baleares\nEl Govern entrega el Cornelius Atticus 2018 a Victoria Pertierra y Gabriel Gomila\nArmengol recibe en audiencia este jueves al secretario general de la OEI\nArmengol asiste este jueves a la jornada 'La Formación Dual y el acompañamiento desde el ámbito del empleo'\nLa Mútua d'Accidents de Treball i Malalties Professionals de la Seguretat Social MC Mutual va ingressar el 2007 a Balears 9,3 milions d'euros procedents de les quotes de la Seguretat Social, un 9,56 per cent més que en l'exercici passat.\nSegons ha informat la companyia en un comunicat, MC Mutual va protegir l'any passat a 16.527 treballadors de les illes, un 1,89% més que en el 2006, i va prestar servei a 2.624 empreses a Balears. En l'exercici 2007 MC Mutual comptava amb 2.687 treballadors autònoms protegits a Balears, un 3,08% més que el 2006.\nLa mútua té a Balears una àmplia xarxa de centres d'atenció propis ubicats a l'Avinguda d'Alcúdia, 26, i en Marquès de la Fontsanta, 24-26.\nA nivell global, MC Mutual va obtenir, el 2007 els millors resultats econòmics de la seva història, amb un excedent de 146,3 milions d'euros, una xifra que supera en a prop d'un 60% la registrada el 2006.\nEl bon resultat aconseguit per l'entitat va permetre a MC Mutual dotar amb 19,7 milions d'euros totes les reserves legals, fins el seu nivell màxim, i destinar 84,6 milions per contribuir al Fons de Prevenció i Rehabilitació; 20,5 milions per dotar el Fons de Reserva de la Seguretat Social i aportar 21,1 milions al Fons d'Assistència Social i les Reserves Voluntàries.


Mor Eric Rohmer – Biblioteca Caterina Figueras\nMor Eric Rohmer\nNascut el 4 d’abril de 1920 a Nancy (França), el seu nom real és Jean-Marie Maurice Schérer. Va estudiar filosofia però el seu interès inicial va ser el periodisme. Com a crític cinematogràfic va col·laborar en publicacions de prestigi com Le Temps Modernes i Cahiers du Cinema, on va estar sis anys com a redactor. A Rohmer i Truffaut els unia la seva passió per Hitchcock.\nEl seu cinema pausat i vitalista s’allunyava totalment de les sales comercials. Rohmer buscava en els seus films reflectir les debilitats i les passions humanes, però sempre des d’una vessant optimista.\nNo va començar a dedicar-se plenament a dirigir pel·lícules fins després de la Segona Guerra Mundial.\nLa seva primera cinta, Le Signe du Lion (1959), es va convertir en una referència de la Nouvelle vague; però la seva popularitat la va adquirir amb les sis pel·lícules que conformen els ‘Contes morals’ (1962-1972) i la tetralogia dels contes de les estacions de l’any: Primavera (1990), Estiu (1996), Tardor (1998) i Hivern (1992).\nHistòries divertides, fresques i molt ben interpretades pels actors servien per revitalitzar l’esperit de l’espectador.\nEls seus darrers treballs van ser La inglesa y el duque (2001) i El romance de Astrée y Celadón (2007), on la crítica i el públic van trobar un nexe d’unió. Al 2001 va rebre el Lleó d’Or a tota una carrera.\nCom a curiositat, Jean-Marie Maurice Schérer va adoptar el seu nom artístic Eric Rohmer de la simbiosi entre el nom del actor/director Erich von Stroheim i el novel·lista Sax Rohmer (l’autor de la sèrie Fu Manchu). La seva elecció deixava patent la seva fidelitat a les seves dues passions: dirigir i escriure.\n⟵La vida de Python\nEscolaritzat al Cineclub⟶


Vacarisses, aconsegueix la ISO de gestió energètica - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nVacarisses, aconsegueix la ISO de gestió energètica\nL’Ajuntament de Vacarisses ha obtingut la certificació ISO 50001:2011 en la implementació d'un Sistema de Gestió Energètica (SGE) als edificis i equipaments municipals, seguint els estàndards establerts.\nUna auditoria ha establert, per tant, que es compleixen totes les exigències marcades per aquesta norma internacional. L'abast del SGE comprèn des d'assegurar un correcte registre i seguiment dels consums energètics associats a l'ús dels edificis, fins a la detecció d'anomalies funcionals aplicant les mesures correctores corresponents i la creació de procediments per garantir-ne el compliment. Un altre punt obligatori són els requisits legals que han de tenir les instal·lacions energètiques dels edificis auditats, com haver superat les inspeccions periòdiques reglamentàries i fer-ne el manteniment normatiu.\nAquest seguit de millores no van lligades necessàriament a inversions econòmiques importants (canvis d'equips, maquinària, instal·lacions, etc.), sinó a l’actualització de conceptes tecnològics i la seva aplicació, el control de sistemes i equips i l’optimització de la gestió. Tot plegat, comporta un important estalvi de consum, que reverteix en la qualitat de vida de la població de Vacarisses. I és que la norma ISO 50001 té, com a objectiu principal, reduir l’emissió de gasos d’efecte hivernacle a l’atmosfera i altres impactes ambientals associats, així com fomentar l’ús eficient de l’energia i aconseguir estalvis considerables quant al seu ús i consum.\nEl certificat, emès per Bureau Veritas, avala l’eficiència energètica dels edificis i equipaments municipals. Alhora, la ISO 50001:2011 està acreditada per la Entidad Nacional de Acreditación (ENAC), que fa que sigui reconeguda arreu del món. El document acreditatiu es penjarà ara en cadascun dels edificis municipals de Vacarisses.\nCap a una Vacarisses verda\nAmb l'obtenció del certificat ISO 50001:2011, l’Ajuntament de Vacarisses assoleix l'objectiu d'obtenir una eina que contribueix a la millora contínua de l'eficiència energètica, alhora que incrementa l'aprofitament d'energies renovables, l'estalvi energètic i la reducció de les emissions de gasos d'efecte hivernacle. Un pas més perquè Vacarisses sigui verda, no només pel seu entorn, sinó també en la seva gestió.


El Sedis celebra el final de la temporada 2014-2015 — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Sedis celebra el final de la temporada 2014-2015\nEl Sedis celebra el final de la temporada 2014-2015\nMés de 300 persones van assistir al sopar de cloenda just després de les 12 Hores-Memorial Sergi Herce. En l'acte es va fer reconeixements als equips que han obtingut èxits i a jugadors dels equips de base\nSopar de Cloenda 2015 del Sedis Bàsquet\nEl Sedis Bàsquet ha completat enguany la temporada 2014-2015 amb un sopar de cloenda al qual van assistir unes 320 persones, entre socis, aficionats, jugadors, tècnics i col·laboradors. L'acte es va celebrar just després de es 12 Hores de Bàsquet-Memorial Sergi Herce.\nDes del Sedis s'ha qualificat d'èxit el fet d'unir aquest sopar i el ja tradicional torneig. Durant tot el dia, més de 200 jugadors van poder compartir el dia celebrant partits de bàsquet, amb una finalitat exclusivament lúdica. Hi van participar des d'infants de l'escola de bàsquet fins a jugadors sèniors, passant per membres del Sedis Airam i aficionats del club.\nDurant el sopar es va fer un reconeixement als equips que han obtingut l'ascens, han guanyat finals o bé han conquerit campionats en les seves respectives categories. També és va fer menció especial a col·laboradors i es va poder veure un muntatge audiovisual amb salutacions, agraïments i desitjos de les jugadores del Cadí La Seu. Tot plegat "en un gran ambient de club", remarquen des del Sedis.\nEs va fer reconeixements individuals a Carla Boldú (pollets), Pep Tersa (premini masculí 3r), Biel Martínez (premini masculí 4t), Ariadna Flix (premini femení), Ramon Minguell (mini masculí), Sònia Garcia (mini femení) i Nil Calvet (preinfantil masculí).


La Mancomunitat Camp de Túria posa a disposició de la ciutadania diversos serveis – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nLa Mancomunitat Camp de Túria continua oferint un servei a totes les veïnes i veïns dels diferents municipis de la comarca Camp de Túria durant l’estat d’alarma que està vivint el nostre país a causa de la pandèmia del COVID-19.\nAquest servei s’ofereix des del departament de Benestar Social amb atenció especialitzada, formada per professionals de la Pedagogia i la Psicologia. Concretament, són experts en l’àrea de família, infància i adolescència.\nAquesta prestació pretén ajudar a aquelles famílies de tota la comarca que necessiten algun tipus de pauta per a millorar en la convivència, l’organització dels temps i activitats, així com en les estratègies per a afrontar de millor manera aquesta situació.\nEl telèfon per a poder contactar amb la Mancomunitat és 678431085. El seu horari d’atenció és de matins de 9.00 a 14.00 hores.\nAtenció del Departament de Promoció Econòmica de la Mancomunitat Camp de Túria\nD’altra banda, el Departament de Promoció Econòmica de la Mancomunitat Camp de Túria també ha posat a disposició de la ciutadania una sèrie de telèfons d’atenció per poder resoldre els dubtes dels ciutadans, empreses, emprenedors i desocupats, entre d’altres. En definitiva, la Mancomunitat Camp de Túria ha posat a disposició de totes les veïnes i veïns de la comarca del Camp de Túria tots els seus recursos per poder ajudar en aquesta crisis sanitària actual.\nMesures en el Circuit de Carreres de la Mancomunitat Camp de Túria\nAixí mateix, la Mancomunitat Camp de Túria ha publicat un comunicat respecte al Circuit de Carreres de Camp de Túria 2020, davant la situació i evolució de la crisi sanitària que estem vivint provocada pel COVID-19.\nEn primer lloc, mostren la seua solidaritat pels organitzadors, clubs i als ajuntaments de les proves que inicien el circuit i com s’han vist en l’obligació d’ajornar-les o suspendre-les moltes d’elles.\nEn segon lloc, esperen que la crisi sanitària acabe per a prendre les decisions oportunes que afecten la inscripció global del circuit. Sabent quantes s’ajornen i quantes es cancel·len estaran en disposició de prendre la decisió més oportuna.\nFinalment, des de l’organització volen comunicar que si no es disputen totes les carreres del circuit es retornarà la inscripció del circuit a aquelles persones que hagen triat la modalitat “global”.


El Martinenc estrena compte a Instagram | FC Martinenc\nInici » Noticies » Club » El Martinenc estrena compte a Instagram\nEl 2016 és any d’estrenes, i si a principis de gener vam inaugurar la nova web i presentar el nou escut, no ens podíem quedar enrere amb la xarxa social del moment. Avui estrenem compte oficial del club a Instagram!\nSerà una nova eina per apropar als socis i aficionats del Martinenc el dia a dia del club explicat d’una manera diferent. A vegades, com diu el tòpic, una imatge val més que mil paraules i nosaltres no volíem deixar escapar l’oportunitat d’estar presents en aquesta xarxa social tan de moda últimament.\nVolem aprofitar aquestes línies, també, per recordar que tant en les vostres publicacions d’Instagram i Twitter podeu utilitzar el ‘hashtag’ #sommartinenc per aparèixer en l’apartat ‘Xarxes Socials’ de la nostra pàgina web.\nSegueix-nos a @futbolclubmartinenc!


Els comuns posen en marxa el lliurament d’un tercer autotest d’antígens gratuït - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls comuns posen en marxa el lliurament d’un tercer autotest d’antígens gratuït\nDavant de la celebració del dinar de Reis i vista la disponibilitat de dispositius, el Govern hauria donat el seu acord a la distribució d’un nou paquet per autocribrar-se\n04/01/2021 (09:34 CET)\nLa distribució es fa al vestíbul del Centre Cultural i de Congressos. COMÚ DE SANT JULIÀ\nNo només Sant Julià distribuirà un tercer autotest d’antígens gratuït. Si no hi ha canvis, i mentre n’hi hagi de disponibles, els comuns i Govern han acordat la distribució d’un tercer paquet gratuït. Davant la celebració del dinar de Reis, aquest dimecres, i vista la disponibilitat de dispositius, s’hauria establert la possibilitat d’aquest lliurament.\nEl comú de Sant Julià ja ho ha anunciat públicament i al vestíbul del Centre Cultural i de Congressos ja n’està fent el lliurament, que s'allargarà fins demà a les 15:00 hores. Pel que fa al comú de Canillo, el test es podrà recollir a l’oficina de turisme de la parròquia aquest dilluns entre les 15:00 hores i les 19:00 de la tarda i dimarts i dimecres de les 9:00 del matí a les 13:00 hores i de les 15:00 de la tarda a les 19:00 del vespre. A Encamp, si se sol·licita s’aconsegueix el tercer ‘pack’.\nEn la mateixa línia, a Escaldes-Engordany les proves es podran recollir a la planta baixa de la casa comuna des d’avui i fins al dijous entre les 8:00 del matí i les 17:00 de la tarda i el divendres des de les 8:00 hores a les 15:00 de la tarda i a la Massana el repartiment es durà a terme a la sala de la Closeta, avui des de les 14:00 hores i fins a les 17:30 de la tarda i demà des de les 8:00 del matí i fins a les 17:30 hores.\nPel que fa a Ordino, la distribució es farà a la sala la Buna aquest dimarts de les 8:00 del matí a les 20:00 del vespre i, per últim, la capital realitzarà el repartiment a partir de dimarts a l'Edifici administratiu comunal de Prat de la Creu -a la plaça dels 7 Poetes-, a la planta baixa. L’horari de recollida serà des de les 8:00 del matí i fins a les 15:00 de la tarda els dies laborables.\nEl dispositiu permet una analítica ràpida, amb l’extracció d’una mostra nasal, que permet diagnosticar si la persona en qüestió es troba en una fase infecciosa de la malaltia. Dels dispositius que va posar el Govern a disposició dels comuns, n’hi ha molts, sobretot corresponents al segon autotest, que no s’han lliurat, entre altres coses perquè hi hauria molta gent fora del país de vacances.


Advocats de Accidents de trànsit en Espanya - Directori - Llistat - Guia - advocats - Accidents de trànsit - Espanya - Lawyertys\nAdvocats de accidents de trànsit en espanya\nAdvocats de Accidents de trànsit en Espanya recomanades:\nNo satisfet amb el seu advocat actual? Li agradaria canviar i veure la diferència en el tracte i els preus? Si vostè té la vaga sensació que el seu advocat actual no ho està fent molt bé, és millor tractar de canviar-lo per un altre tan aviat com sigui possible abans que sigui massa tard. En Lawyertys es pot trobar el professional ideal per resoldre el cas.\nÉs vostè un advocat recent graduat? No es pot perdre de vista el que ets i el que fas. El Advocats de Accidents de trànsit en Espanya tenen una societat deure front molt important i aquí es pot donar-se a conèixer als clients potencials. Vostè és el professional a càrrec de la defensa dels drets i llibertats fonamentals de totes les persones que dipositen la seva confiança en vostè. Seguir endavant i començar amb el beginnign de la seva carrera amb Lawyertys. Ompli el formulari amb les seves dades. A continuació, només ha d'esperar a que el contacte dels seus primers clients.\nEstà buscant una Advocats de Accidents de trànsit en Espanya? Hi ha un sens fi de persones que en aquest moment tenen el mateix problema o problema similar com el seu. El que no pot fer és aconseguir desanimat i deixar que el temps passi com si per si sola podria resoldre totes les coses que han portat tantes molèsties i preocupacions. Comprovi la nostra guia i trobar l'advocat que li guiarà el millor en aquest moment.\nEls usuaris de Lawyertys busquen Advocats de Accidents de trànsit en Espanya que va cometre i es va decidir resoldre el seu cas legal de la millor manera possible. Si vostè és un advocat i tenir aquest perfil, registrar de forma gratuïta. Estem presents a tot Espanya i molts altres països i això s'aconsegueix només es basa en el treball d'un gran equip que hi ha darrere, que defensa cada dia per mantenir la qualitat d'aquest lloc web i perquè els professionals competents com que el conformen.\nAdvocats de Accidents de trànsit en Espanya per ciutat important\nEn una població com Madrid amb una estimació de 3255944 les persones que hi viuen, cada dia diferents situacions possibles que poden fer que vostè necessita un advocat. Gràcies a la nostra xarxa de professionals seus problemes es poden resoldre ràpidament.\nSi acaba per exemple, va patir un accident de trànsit a prop de Barcelona i necessiten amb urgència un advocat entra aquí i buscar l'advocat més a prop de ser capaç de resoldre els seus problemes d'una manera discreta i eficient.\nSi vostè està buscant per als advocats a Sevilla, aquí ens posem a la seva disposició centenars d'advocats, que lluitin pels seus interessos amb la gravetat, l'energia i la perseverança. Vostè només ha de mirar a la seva regió i posar-se en contacte amb el que més li interessi.\nNecessita un advocat en Zaragoza? Enhorabona! Podem posar a la seva disposició una gran varietat de professionals d'alta qualitat a prop d'aquesta regió.\nAdvocats de Accidents de trànsit en Espanya per l'estat\nMés destacats Advocats de Accidents de trànsit en Espanya


El sol del matí no feia desembre. De cop, no sé com, s’ha posat a ploure. Abans em sobrava la jaqueta i ara encendria el foc. A fora bufa un vent que deu saber totes les respostes. Avui el temps del cel està com jo.\nSoc nostàlgia i alegria de viure. Horitzó i incertesa. Raó i hormones. Dilluns i divendres. Soc l’orgull que a voltes m’ennuega. Les llàgrimes que no vesso, les paraules que no escric. Soc el jersei negre i el vestit de papallones.\nAquesta tardor he dit petons, he dit mai més, he retrobat carrers i he volat cap al fred. He rigut a crits i m’he trencat de nou. He entès ben bé el que em va dir la Maria quan em sabia foscor: la vida són coses precioses i coses horribles que s’intercalen i que, a vegades, coincideixen.\nEm mata el joc nadalenc de les cadires, però m’entesto a conjugar el futur. M’he regalat un concert al gener, un altre al maig, un tercer al juny. Haurà passat l’hivern i vull creure que seguiré fent voltes a la rotllana, que cantaré amb Paul McCartney a la mort de la primavera. Fum, fum, fum.\nDiu que demà també farà sol i que potser tampoc semblarà desembre.\nAnònim Desembre 30, 2019 9:32 am\nSempre em senta bé llegir-te. Les teues paraules són abric per a la incertesa i la por nostra de cada dia.\nglòria olivella Desembre 31, 2019 11:20 am\nEvaP: Del tot d'acord amb les teves precioses afirmacions i amb la tan sàvia de la Maria. EvaA: Has atrapat unes quantes papallones - les més guapes - del passeig de Gràcia i has vestit la teva amiga per fi d'any. Dues abraçades.\nC4rd0n4 Gener 3, 2020 7:16 am\nEt llegeixo quan encara mig adormit miro noticies i dubto si paga la pena la batalla del dia La teva reflexio m anima perque veig que tinc una companya de dubtes, gracies❤\nAnònim Gener 4, 2020 1:27 pm\nPer les teves paraules. Tens una bellesa interior alada i evanescent com les ales d'una papallona. 2020\nAnna Girbau Gener 5, 2020 9:50 pm\nEt llegeixo i sento que podria ser jo. Em sento tan identificada... Gràcies per posar-hi paraules.\nAnònim Gener 6, 2020 10:12 am\nEn aquest camí ens trobarem moltes vegades...\nTini Gener 6, 2020 4:22 pm\nEs el meu refleça. Gracies Eva


4. Una mobilitat segura, sostenible i saludable – Coalició Compromís\nCOMPROMÍS proposa que el País Valencià avance decididament cap a un model de mobilitat basat en premisses de sostenibilitat, eficiència energètica, integració social i millora de la salut. Un model que prioritze el transport públic, l’ús racional del cotxe (donant facilitats a la circulació en àrees congestionades als vehicles amb dos o més ocupants i la promoció del carpooling i el carsharing) i que, alhora, promoga els desplaçaments a peu i amb bicicleta. La mobilitat té per a nosaltres dos components essencials que estan interrelacionats: la sostenibilitat i la garantia d’un servei públic de qualitat amb accés per a tot el món.\nL’opció per una mobilitat basada quasi exclusivament en els desplaçaments en vehicles privats, que ha comportat un model de desenvolupament urbanístic i una ocupació del territori Valencià completament irracional, arriba a la seu fi.\nCal implementar polítiques de planificació del territori que opten, en matèria de mobilitat, per un canvi de paradigma; la nova ordenació urbanística ha de dissenyar ciutats i pobles més compactes, on es poden prestar serveis comuns de forma més racional i sostenible, i en especial pel que fa a la mobilitat quotidiana.\nDes del Consell de la Generalitat, COMPROMÍS impulsarà decididament l’adopció de polítiques sostenibles de mobilitat, defensant la prioritat de les infraestructures del transport públic enfront de la voràgine inversora de noves vies de gran capacitat i per aconseguir un ús mes racional del vehicle privat, elaborant mesures de protecció ambiental per disminuir la mortalitat i greus afectacions de salut per accidents i per la contaminació atmosfèrica.\nEn eixe sentit, es treballarà per aconseguir la gratuïtat del transport públic per als jubilats, joves, persones aturades i per a qui no siga titular dalgun vehicle a motor.\nCal un Pla de Transports de Viatgers del País Valencià, per permetre planificar i crear noves xarxes i reforçant serveis de transport públic a tot el territori.\nLa crisi energètica, que situa el declivi de les energies fòssils a curt termini, ha de ser una oportunitat per aconseguir situar el transport públic col·lectiu com l’eix majoritari de la mobilitat dels ciutadans, evidentment compaginat amb un ús racional de vehicles privats, no contaminants, elèctrics, híbrids, etc.\nPel que fa a mercaderies, en el transport terrestre el 91% dels trànsits en tonesquilòmetres es fan amb camió, i només el 9% amb ferrocarril. Pràcticament no s’ha modificat des de fa anys l’impuls de la línia ferroviària al port de València i la nova terminal de mercaderies hi ajudaran, però resulta evident la insuficiència del sistema ferroviari per a mercaderies a tot el territori.\nS’ha davançar en la introducció de nous combustibles i en l’electrificació, tant com es puga, del transport públic (electricitat sostenible). Promoure des del Consell mesures per afavorir la fabricació de cotxes ecològics i crear xarxes de subministrament i recàrrega elèctrica dels vehicles.\nCOMPROMÍS defensa la conversió de l’actual Conselleria de Medi Ambient, en el departament de Política Territorial i Mobilitat, com a expressió de la voluntat del Consell d’avançar decididament en un nou model de mobilitat basat en premisses de sostenibilitat, eficiència energètica, integració social i gestió racional de les infraestructures.\nParalització i revisió del vigent pla dinfraestructures viaries (PEIT) per redefinir-lo amb paràmetres sostenibles i de prioritat als transports públics més eficients i menys contaminants.\nImpulsar xarxes comarcals de carrils bici.\nGarantir que tots els polígons industrials estiguen connectats per carril bici amb els nuclis\nLa Generalitat cal que assumisca les competències del transport ferroviari de rodalia dels valencians, com preveu l’estatut d’autonomia.\nEls documents europeus sobre el transport del segle XXI insisteixen en el paper crucial que el ferrocarril ha de jugar en el futur, per a respondre a les necessitats de transport que es preveuen, i que sens dubte no podrà ser cobert per la carretera, ja asfixiada per l’excés de trànsit, i que està causant uns problemes ambientals insostenibles.\nExisteix la necessitat i l’oportunitat de dissenyar un pla per a aconseguir la transferència de càrregues i viatgers al ferrocarril, i per a convertir el ferrocarril en la columna vertebral del sistema de transports valencià, i en la via de comunicació prioritària amb l’exterior.\nEls accessos per carretera a les nostres ciutats estan prop del col·lapse. Quan les condicions són un poc més desfavorables de l’habitual, les entrades per carretera de les nostres ciutats i més notòriament a València, es paralitzen. Les possibilitats d’ampliar les autovies d’accés a València des de Puçol, sud i Oest són massa complexes per a poder ser assumides socialment.\nL’Alacantí junt a les Marines són la major conurbació europea que resta sense comunicació per ferrocarril. (El TRAM no és un transport de rodalia sinó un tren turístic o com a molt un transport local que pot actuar com a complementari del de rodalia).\nLa derivació d’algun trànsit pel corredor sud de l’AVE augmentarà molt escassament la capacitat de les vies actuals per on circula i circularà el transport de rodalia, junt un dels trànsits de mercaderies més intensos de la península ibèrica.\nEls FGV són deficients en el seu servei, duració dels trajectes excessiva, freqüència escassa, seguretat necessàriament millorable.\nEls tramvies no tenen prioritat de pas, tot i estar dotats de la tecnologia necessària, ocasionant una durada excessiva dels trajectes i no competitiva amb el vehicle privat.\nLa intermodalitat a València Nord no està ben resolta als projectes destació subterrània (llarga distància, metro, bus, bici…).\nEn general, la intermodalitat és molt deficient. Els trens no estan equipats per a dur bicicletes.\nLes estacions (i els trens) no estan preparades per als discapacitats, no poden passar d’una andana a altra. Sovint el pas entre andanes es fa a través de les vies, el que és perillós per als viatgers (accident recent a Benifaió) i impossible per als viatgers discapacitats.\nTenim nombroses mancances, que han estat proposades i/o reivindicades clàssicament pels components de la Coalició Compromís com el ferrocarril Gandia-Dénia, Castelló-Vinaròs, Castelló-Sogorb, millora de Xàtiva Silla, ampliació fins La Font de la Figuera, nova línia per l’eix Alacant-Elx-Crevillent-Torrevieja amb connexió amb l’Altet, línia des d’Alacant a Villena, electrificació Alacant-Múrcia, junt a propostes per als ferrocarrils de la Generalitat Valenciana com: desdoblament de la via entre Torrent i Castelló de la Ribera, Montcada-Bétera, Paterna-Llíria, millora del FGV a Llíria, recuperació del ferrocarril a Riba-roja, noves línies des de Castelló, trams Sagunt-Port, tram Gandia-Port i Castelló-Grau, tram Alcoi-Muro-Cocentaina, junt unes altres que és imprescindible que incorporem com: prolongació\ndes de Gandia fins Alacant; desdoblament Xeraco-Gandia; tercera via València-Silla, soterrament València-Silla; augment de la freqüència; connexió Alcoi-Alacant; augment de la freqüència d’Alacant-Elx; nova línia pel corredor del Vinalopó;\nmillora de la seguretat en les estacions de RENFE; rehabilitació de la línia a Madrid per Conca, especialitzant-la en el trànsit de mercaderies per donar eixida al trànsit de contenidors des del port de València cap l’interior de la península amb la finalitat de descarregar de trànsit de camions el viari metropolità de València i alliberar capacitat\nferroviària en el corredor València-Silla.\nL’eix mediterrani d’ample europeu reclamat per FERRMED podria absorbir fins el 30% del trànsit de mercaderies que hui es transporten per carretera amb un estalvi de fins a 770.000 tones de C02.\nLa línia ferroviària València-Terol-Saragossa-Canfranc-França, s’ha de contemplar com un eix estratègic. Entre Saragossa i València està modernitzant-se, però l’obertura sencera del corredor no està contemplada. Cal recordar que l’eix ferroviari complet (França inclosa) existeix, sols cal modernitzar-lo. Sobretot si tenim en compte que l’autovia Osca-Canfranc no continuarà en França on hi ha una enorme oposició a la vista dels impactes ambientals que provocaria.\nEns cal un bon transport de rodalia entre les zones més poblades dels nostre país allí on la rendibilitat social és evident, però també com a motor del desenvolupament econòmic en algunes zones del nostres país, com les comarques centrals, que necessiten un bon transport ferroviari per garantir la seua pervivència econòmica.\nLes línies de rodalia per ser eficients cal que siguen de doble via i electrificades. Aquesta\nés un de les fites que cal que tinga el pla.\nLes estacions han de ser segures per als viatgers (passos elevats o soterranis entre les\nandanes) i accessibles per als usuaris de mobilitat limitada en totes les andanes.\nLes estacions han de ser accessibles per als viatgers d’altres localitats, per açò és imprescindible que l’espai daparcaments junt a les estacions siga molt ampli. Estacions que han perdut el seu espai d’aparcament com Xàtiva i Torrent obliguen a part dels seus usuaris a desplaçar-se a altres poblacions per poder agafar el tren.\nLa planificació dels transports cal que tinga com un dels eixos principals la intermodalitat: la proximitat entre les diverses línies de transport pèr tal de fer possibles i fàcils els canvis de forma de transport.\nConstrucció de l’eix mediterrani d’ample europeu per a transport de mercaderies.\nProposta del pla director d’infraestructures ferroviàries.\nCobrir necessitat social per mancança o pràctica inexistència.\nDoble via i electrificades.\nSeguretat i accessibilitat passos elevats o soterranis entre les andanes i accessibles per als usuaris de mobilitat limitada.\nMillora de la intermodalitat.\nAparcaments amplis i sobredimensionats junt a les estacions. Interconnexió amb els altres mitjans públics de transport. Tramvia, autobusos interurbans, urbans, taxis,carrils bici.\nAmpliació València-Silla. Soterrament de les vies.\nAmpliació fins la Font de la Figuera\nMillora túnel Xeraco\nEliminació canvi de trens a Xàtiva per la línia Xàtiva-Alcoi\nAlacant-Oriola per la costa. Connexió amb l’aeroport de l’Altet\nElectrificació de la línia Alacant-Múrcia\nValència-Madrid per Conca\nInterconnexió amb els ports\nVia d’ample europeu pel corredor mediterrani\nAugment general de freqüències\nDoble via en totes les línies\nElectrificació de totes les línies\nAccés de bicicletes generalitzat al tram i rodalia\nImplantació d’horaris nocturns per al cap de setmana (divendres i dissabte a la nit) en totes les línies de metro, tramvia i tren de rodalia.\nPassos soterranis en les estacions accessibles per discapacitats.\nImpermeabilització de les vies per animals i persones (com les autopistes)\nMajor impuls del ferrocarril, molt especialment de les xarxes de rodalies.\nRevisió dels projectes encara no executats d’AVE i consideració alternativa de la modernització i millora de la velocitat alta en la xarxa ferroviària existent.\nProjectes a executar encara pendents:\n– Millora de les infraestructures de les línies de Xàtiva-Alcoi, València-Madrid per\nConca i València-Terol, per poder augmentar la velocitat comercial.\n– Potenciació de les rodalies d’Alacant, millorant la línia a Múrcia i creant una línia\nd’Alacant a Villena i una altra de Gandia a Dénia.\n– Creació d’una línia de rodalies de Vinaròs a Castelló, amb connexions a Onda i a la Vall\nd’Uixó i d’aquesta població a València.\n– Soterrament de les línies de ferrocarril allà on produïsquen un efecte de barrera, com ara a Villena, Alfafar, etc.\n– Ajuts als ajuntaments per escometre estudis i projectes tècnics de peatonalització i de foment de les modalitats de mobilitat sostenible, atenent a la seua interconnexió i priorització del transport públic davant el privat.\nDescentralització de la gestió dels trens de rodalies, per a què passe a càrrec de l’administració valenciana.\nPotenciar el tràfic de mercaderies per ferrocarril gravant l’ús de la carretera.


Protecció Civil desactiva el PLASEQCAT per l’incendi amb deflagració a Renolit Ibérica\nEsteu veient:Inici»Portada»Protecció Civil desactiva el PLASEQCAT per l’incendi amb deflagració a Renolit Ibérica\nPer Redacció la Vila el\t 28 març 2018 0 Comments\nProtecció Civil ha desactivat a primera hora d’aquesta tarda l’Alerta del Pla especial d’emergència exterior del sector químic de Catalunya PLASEQCAT que s’havia activat passats pocs minuts de dos quarts d’una d’aquest migdia per l’incendi i la deflagració de vapors d’acetat d’etil a l’empresa Renolit Ibèrica de Sant Celoni, a la Carretera del Montnegre s/n.\nEn cap moment hi ha hagut perill per a la població, però Protecció Civil de la Generalitat havia demanat evitar acostar-se a la zona per precaució mentre ha durat el dispositiu d’emergència. El Telèfon d’emergències 112 de Catalunya havia rebut l’avís de la deflagració des de la pròpia empresa a les 12.33 hores. En total s’han rebut 3 trucades.\nEls Bombers de la Generalitat dels parcs de Sant Celoni, Santa Maria de Palautordera i Granollers hi han treballat amb 10 dotacions terrestres. L’incendi està totalment apagat, tot i que els bombers han remullat la zona afectada per l’explosió mentre han enretirat els elements que havien quedat inestables i que podien acabar caient. Igualment, amb l’ús de l’aigua, han dissipat possibles concentracions de dissolvent en l’atmosfera.\nL’empresa ha comunicat que hores d’ara ja s’està treballant amb tota normalitat, una vegada s’ha solucionat l’emergència. Fonts autoritzades de Renolit també han comunicat a laviladigital.com que en cap moment hi ha hagut perill per als treballadors de l’empresa, ja que la zona on ha passat l’accident “és una àrea molt concreta i confinada”. També han destacat que els protocols han funcionat molt bé i amb molta agilitat amb l’activació del seu Pla d’Autoprotecció (PAU).\nSegons ha informat el Sistema d’Emergències Mèdiques, que hi ha destinat 2 unitats de forma preventiva, ha confirmat que no hi ha hagut cap persona ferida. També s’hi ha desplaçat unitats de Mossos d’Esquadra i de la Policia Local per realitzar els talls de via per evitar l’accés a la zona i garantir l’accés ràpid dels vehicles d’emergències.