Què són l’AICLE i l’EMI? – INTclass CA\n1 — Què són l’AICLE i l’EMI?\nQuè són l’AICLE i l’EMI?\n"La novetat de l’AICLE és que sintetitza i constitueix una manera flexible d’aplicar el coneixement après a partir de diversos enfocaments educatius."\nEls apartats següents tracten dels contextos d’aprenentatge de llengües en els quals s’imparteixen assignatures a través d’una llengua estrangera amb un al·licient doble: l’aprenentatge del contingut i, simultàniament, l’aprenentatge de la llengua estrangera. Ens centrarem en dos d’aquests contextos, en particular, l’AICLE (aprenentatge integrat de continguts i llengua estrangera) i l’EMI (ensenyament per mitjà de l’anglès).\nQuè és l’AICLE?\nLa sigla AICLE correspon a “aprenentatge integrat de continguts i llengua estrangera” i fa referència a les classes en què s’imparteix una assignatura, com ciències, història o matemàtiques, en una llengua estrangera. Aquest terme genèric va ser encunyat per la Comissió Europea i pot incloure, per exemple, la immersió, l’educació bilingüe, l’ensenyament basat en continguts i l’ensenyament del contingut a través d’una llengua estrangera (Hartiala, 2000). Atès l’auge de l’anglès com a lingua franca en els darrers anys, la llengua estrangera en qüestió sovint és l’anglès. En el context europeu, la primera legislació en matèria d’AICLE data de 1995, amb l’aprovació de la Resolució del Consell, que, entre altres coses, proposava la impartició de classes en una llengua estrangera per a matèries no lingüístiques, amb la qual cosa s’oferia ensenyament bilingüe (Eurydice, 2006). L’AICLE divideix les destreses lingüístiques en BICS (destreses comunicatives interpersonals bàsiques) i CALP (domini cognitiu del llenguatge acadèmic), dos termes que van sorgir de la primera obra de Cummins (1984). El primer terme es refereix al desenvolupament de la fluïdesa conversacional, mentre que el segon descriu l’ús de la llengua en situacions acadèmiques.\nQuè és l’EMI?\nL’ensenyament a través de l’anglès (EMI) s’ha definit com l’ús de la llengua anglesa per impartir matèries acadèmiques en països o jurisdiccions on la primera llengua (L1) de la majoria de la població no és l’anglès (Deardon, 2014: 2). Mentre que l’AICLE no menciona en quina llengua en concret s’estudien les assignatures, l’EMI es refereix explícitament a l’anglès com a llengua vehicular de l’ensenyament. A més, mentre que l’AICLE té l’objectiu de promoure tant el contingut com la llengua, en un intent de millorar simultàniament les destreses lingüístiques dels estudiants juntament amb el contingut de l’assignatura, l’EMI no necessàriament té aquest objectiu. El terme EMI s’utilitza molt sovint per descriure classes d’universitat impartides per mitjà de l’anglès. En la darrera dècada, s’ha triplicat el nombre d’assignatures d’EMI a l’educació superior fora dels països de parla anglesa, per l’augment de la competitivitat en els processos de contractació de les universitats i les polítiques de mobilitat a la Unió Europea, així com per factors econòmics, per la qual cosa les universitats intenten atreure els estudiants que paguen els costos de la matrícula (Pérez-Vidal, 2014: 36).\nAtès que aquests contextos d’immersió ofereixen l’ensenyament tant del contingut com de la llengua, en teoria els beneficis poden duplicar-se. Tanmateix, això només ocorre si el curs està ben organitzat i implementat. Els apartats següents contenen consells tant per a docents com per a estudiants, relatius a com portar-ho a terme i com treure el màxim de partit d’aquests contextos d’aprenentatge.\n1 – Pots descriure l’AICLE i l'EMI, i explicar-nos en què es diferencien?\n"AICLE" significa "aprenentatge integrat de continguts i llengües estrangeres", i la paraula clau aquí és "integrat". Així que suposo que una de les diferències principals entre l'AICLE i l'EMI és que en el AICLE el centre d'atenció està en el contingut i en la llengua, mentre que en el EMI està només a ensenyar en anglès. A l’AICLE bàsicament el que intentem fer és integrar aquest aprenentatge i ensenyament del contingut amb aquest aprenentatge i ensenyament de la llengua en la mateixa classe, sota les mateixes condicions. Aquesta és la idea, i és el més difícil de fer. Hi ha molts tipus de AICLE, però en realitat veiem que molt poques casos corresponen a exemples reals d'integració, en què el professor hauria de centrar-se en la forma i prestar atenció a la llengua, planificar la llengua perquè els estudiants no només aprenen el contingut en una altra llengua sinó a través d'una altra llengua i treballant amb aquest llengua per entendre i assimilar el nou contingut.\n2 – Centrant-nos en l'AICLE, quins beneficis aporta si ho comparem amb l'EMI, si hi ha diferències?\nBé, la idea és bàsicament que amb l'AICLE no només ens concentrem en el contingut sinó també en la llengua. Així que el benefici és que mitjançant l'aprenentatge d'alguna cosa relacionada amb el contingut desenvolupem o esperem que els nostres alumnes desenvolupin la llengua. I això és el més important però també el més difícil de fer, perquè de vegades els professors d'AICLE no són especialistes en llengua, sobretot si parlem d'educació secundària, el que els dificulta saber en quines dificultats i àrees lingüístiques haurien de centrar els estudiants de llengües quan aprenen el contingut. Així que diria que aquest és el repte principal, i al mateix temps és un dels beneficis més grans si apliquem l’AICLE de manera adequada. Aquesta és la idea, doncs, el benefici seria el desenvolupament de la llengua i del contingut.\n3 – Quin consell donaries als estudiants i als professors d'AICLE?\nEl primer que els diria és que es relaxin. No es pot fer res amb presses i en l'aprenentatge no hi ha resultats garantits en el termini d'un any, dos o fins i tot tres o quatre anys. És qüestió d'augmentar l'exposició dels aprenents. És una bona oportunitat perquè tinguin més contacte amb l'anglès. No hauríem d'oblidar-nos tampoc de les classes normals d'anglès. Són importants i existeixen, i haurien de seguir existint perquè el tipus d'anglès que s'aprèn i al qual estan exposats els aprenents ara en una classe d'anglès és completament diferent. Així que el primer que els professors i els estudiants d'un context AICLE haurien de fer és relaxar-se, perquè l'aprenentatge acabarà tenint lloc. I el meu altre consell seria planificar la llengua, planificar el contingut i fer molta pràctica. I millorar la titulació en llengua anglesa per saber com transmetre el coneixement, com aplicar aquest tipus de coneixement en aquest centre d'atenció doble que és el contingut i la llengua. És bàsicament això.\n"En l’AICLE el que intentem fer fonamentalment és integrar l’aprenentatge i l’ensenyament del contingut amb l’aprenentatge i l’ensenyament de la llengua en la mateixa classe, sota les mateixes condicions."\n"El benefici és que mitjançant l’aprenentatge d’alguna cosa relacionada amb el contingut també desenvolupem, o esperem que els nostres alumnes desenvolupin, la llengua; i això és el més important, però també el més difícil de fer."\n1 – Des del punt de vista de l'aprenentatge de la llengua, en què es diferencia una classe d'EMI d'una classe d'EF?\nSón força diferents, perquè en una classe d'EMI l'objectiu no és aprendre o adquirir la llengua, en absolut. La llengua funciona només com a eina, com a llengua vehicular en què el contingut s'ha d'aprendre i ensenyar, mentre que en una classe d'EF, és clar, el simple objectiu és d'aprendre aquesta llengua. Així que en una classe d'EMI la majoria dels estudiants no es preocuparan gens per qüestions lingüístiques. Es donaran diferents tipus d'usos no estàndards, per exemple, perquè l'objectiu no és aprendre la llengua, sinó usar-la per propòsits no lingüístics.\n2 – Quin paper fa aquí l'anglès com a lingua franca en tot això?\nCom sabem, l'anglès, per la gran dimensió que ha assolit la globalització, és la lingua franca més dominant com a vehicle d'ensenyament. No és l'única lingua franca, però és sens dubte l'única que ha assolit dimensions globals. Per tant, en la majoria dels contextos d'EMI, tindrem una gran diversitat de primeres llengües, els alumnes hauran d'aprendre el contingut per l'anglès. Així que hem de ser una mica més flexibles pel que fa al tipus d'anglès que s'usa en aquests entorns, perquè, com ja he dit, els estudiants no són aquí per aprendre anglès, sinó per aprendre una altra cosa mitjançant l'anglès.\n3 – Quin consell donaria als professors i als estudiants perquè treguin el màxim profit d'una classe d'EMI?\nHauríem de recordar que les persones tenen primeres llengües molt diferents, així que aquests contextos són molt diversos i força rics en termes d'orígens lingüístics i socioculturals. Per tant, hem d'intentar ser tan inclusius com ens sigui possible. Potser els agradaria parar esment als resultats de la investigació sobre l'anglès com a lingua franca acadèmica, que demostren avui dia que l'efectivitat comunicativa no s'aconsegueix necessàriament amb la correcció, sinó amb la competència pragmàtica. Així que han de parar esment a les estratègies comunicatives, per exemple, repetir la informació important i subratllar una altra vegada la informació important, i utilitzar un ampli ventall d'estratègies comunicatives per garantir que els alumnes reben el que se suposa que han de rebre.\n"En una classe d’ensenyament per mitjà de l’anglès (EMI), l’objectiu no és aprendre o adquirir la llengua en absolut. La llengua és només una eina, una llengua vehicular en la qual ha d’aprendre’s i ensenyar-se el contingut."\n1 – En quina mesura es diferencia l'enfocament que segueixes quan tens una assignatura d'EMI en comparació amb una assignatura impartida en espanyol o català? Com prepares i organitzes les teves classes i la feina que els estudiants han de realitzar fora de l'aula?\nNormalment, les preparo de manera molt semblant a les classes en català o espanyol. L'únic que tinc en compte és preparar més exemples pràctics, de manera que si els estudiants no entenen alguna cosa a la primera, tenen més oportunitats. I parlo més a poc a poc.\n2 – Creus que marca la diferència el fet de tenir parlants nadius d'anglès a les teves classes d'EMI?\nEn les meves assignatures, sol tenir estudiants nord-americans o que procedeixen d'altres països de parla anglesa, i això normalment puja el nivell de la classe. Així que no és cap problema i, en realitat, ajuda molt.\n"Tingueu preparats més exemples pràctics per si els estudiants no copsen alguna cosa a la primera, així tindran més oportunitats."\nCom s’engega un programa d’immersió?\nEntrevista amb Francisco Lorenzo sobre el programa de Seccions Bilingües d’Andalusia, una de les pedres angulars del Pla de Foment del Plurilingüisme (2005) de la Junta d’Andalusia. Més informació sobre el programa.\nCom es va engegar el programa andalús?\nBé, el programa andalús es va engegar perquè es va reconèixer que hi havia un dèficit d’aprenentatge en aquesta comunitat i la solució era, segons la política europea, que calia algun tipus d’ensenyament bilingüe, que era una mena de panacea.\nDesprés, es va crear aquest gran projecte anomenat Pla de Foment del Plurilingüisme, amb finançament europeu, prop de 160 milions d’euros. Va ser una inversió enorme per a l’època, i va comptar amb el suport econòmic i l’assessorament de les administracions alemanya i francesa, i els diplomàtics fonamentalment. Així que es va engegar tot, i al principi va ser una gran idea. La gent era una mica escèptica, i es tractava d’un gran projecte. Tot va començar amb francès i alemany, però evidentment l’anglès va agafar el poder. Així que aquests van ser els inicis de tot plegat. El resultat final és que ara hi ha prop de mil escoles bilingues amb graus d’implantació i d’èxit desiguals.\nQuines han estat les principals pedres angulars i els resultats reeixits del programa?\nBé, en certa manera hi ha dues o tres polítiques reeixides sobre les quals ha escrit tota la xarxa. La primera és la més òbvia, que és fonamentalment la base subjacent a tot plegat, que és la competència lingüística. Està demostrat que suposa guanys, reals i evidents, en la competència lingüística. Els estudiants mostren major fluïdesa, tenen més coneixement de la llengua i més confiança quan parlen, abracen totes les destreses, i hi ha una mena d’èxit social en certa manera perquè és una demanda social a la qual s’ha donat aquesta resposta. Aquest en va ser l’èxit més important. Més concretament, si ens centrem en les escoles, podem observar que hi ha més coordinació entre docents, la qual cosa significa que les escoles estan estretament unides en certa manera, saben que no tenen compartiments estancs, els docents tenen tendència a treballar junts. Evidentment, les comunitats educatives han de pagar un preu per això, i hi ha riscos importants. Un d’ells, no m’agrada la paraula “segregació”, però és veritat que ha sorgit, és com d’igualitària és l’educació bilingüe en aquests contextos monolingües. Treballem en aquesta línia, no és un problema fàcil, perquè potser es vol oferir educació bilingüe a tot l’alumnat, però encara que tots els estudiants poden treballar en un context bilingüe, potser es perjudica el seu coneixement lingüístic i l’aprenentatge del contingut mateix. Considero que és un gran problema. Un altre problema important és el de la complexitat que comporta canviar tot el sistema educatiu, i té el costat bo de la complexitat, hi ha grans preguntes i grans solucions, però alhora fer front als nombrosos factors que hi intervenen és summament difícil.\nQuina lliçó es pot aprendre d’aquesta experiència per al disseny i la internacionalització de programes AICLE?\nCrec que el que aporten l’educació multilingüe i les escoles bilingües és una mena de segell de qualitat. Els pares normalment tenen tendència a enviar els seus fills a una escola on tot funciona com és habitual, és a dir, han d’anar a l’escola, evidentment, l’educació és summament important. Però ara es veu que hi ha una mena de distinció en el fet que es tracta d’escoles bilingues i se’ls reconeix fàcilment per això. Tot el concepte de control de qualitat, innovació, transparència en el procés d’aprenentatge, el fet que els estudiants i tothom, tota la societat, en coneixen els resultats: les dificultats, però també els guanys i també el fet que hi hagi tantes persones internacionals que intervenen en tot el procés. Ja sabeu, hi ha els exàmens Trinity, el British Council també hi participa, cosa que hi dona molta credibilitat. Però alhora hi ha dificultats. Es pot ser optimista, però alhora cal ser realista.


Una víctima de l'1-O porta a judici un guàrdia civil\nMarta Torrecillas va rebre milers de missatges amb insults i amenaces després que es fes públic el seu número de telèfon en pàgines que incitaven a l'assetjament\nper Redacció dimecres, 19 de juny 2019 - 10:27h\nMarta Torrecillas va denunciar tocaments i que li van trencar els dits l'1-O | tv3\nMarta Torrecillas és una de les cares més conegudes de l'1-O. Es tracta d'una de les víctimes agredides pels cossos policials estatals el dia del referèndum. El seu cas, un dels més mediàtics, va destacar després que Torrecillas denunciés tocaments, i també que els agents li havien aixafat voluntàriament els dits de la mà. Arran aquests fets, el seu número de telèfon i les dades personals es van filtrar a la xarxa, cosa que va provocar que Torrecillas rebés amenaces, insults i assetjament constant durant mesos.\nEn total, 1.800 missatges de Whatsapp, 315 trucades i 791 missatges SMS. Ara, Torrecillas ha volgut portar el seu cas als jutjats i denunciar l'assetjament que ha rebut per part de desenes de persones. A partir del projecte 'Ara responem, ara acusem', la víctima ha volgut explicar el seu cas, exponent els procediments legals que està duent a terme. Per una banda, Marta portarà a judici quatre persones identificades que van enviar-li missatges amenaçants.\nPer l'altra, s'està investigant la procedència de 90 missatges de veu vexatoris i per últim, s'està investigant l'origen de la publicació de dades personals, especialment en relació al portal Forocoches. Va donar de baixa el número i també va tancar el seu negoci de venda de productes agrícoles.\nMarta Torrecillas va dir que la policia l'havia llençat escales avall el dia de l'1-O | Cedida\nUn dels acusats és Guàrdia Civil\nUn dels homes que la Marta denuncia, és Guàrdia Civil. Sense voler amagar la identitat ni els números de telèfon, tres persones van afegir la Marta en un grup de Whatsapp, on va rebre insults i amenaces. La quarta persona identificada que Torrecillas portarà als jutjats és un home que li va enviar un SMS on l'insultava per l'aspecte físic i l'acusava de voler «que un policia li tregui el mono de sexe».\nSegons informa 'Nació Digital', el grup s'anomenava 'Arriba España hija de puta', i en ell es van enviar comentaris despectius com «qui vols que et toqui a tu, lletja», «no te les toquen ni amb un pal, gossa», «ni amb la polla d'un altre», «ets més lletja que la independència», «la policia no et va tirar per les escales, va ser la mateixa escala», «sempre seràs espanyola» o «com gaudia mentre et partien les mans».


Crítica: Màtria, de Carla Rovira, sobre la necessitat de parlar de la memòria col·lectiva. ~ EspectáculosBCN\nInicio Teatro críticas Crítica: Màtria, de Carla Rovira, sobre la necessitat de parlar de la memòria col·lectiva.\nJulia Faneca 2 julio, 2019 2 julio, 2019 críticas, Teatro\nCom es narra el silenci de les ferides amagades? La creadora, actriu i directora Carla Rovira ens regala de nou un espectacle per a fer-nos sentir i pensar. Ho fa amb l’obra Màtria, a l’Escenari Brossa de Barcelona.\nL’espectacle, que ja va ser estrenat el setembre del 2017 a Fira Tàrrega, és una peça de teatre-documental que ens parla de les ferides i les morts que va deixar el Franquisme i la Guerra Civil espanyola. Totes i tots nosaltres venim i tenim familiars que van viure la guerra, alguns d’ells i d’elles han silenciat els fets, el dolor, i les injustícies que d’allà se’n deriven.\n1 Màtria, una obra que va de la memòria particular a la memòria col·lectiva\n1.1 Un qüestionament imparable davant dels fet\nMàtria, una obra que va de la memòria particular a la memòria col·lectiva\nLa directora de Màtria, també intèrpret en l’obra, ens fa una fotografia de la memòria col·lectiva actual, a través de l’exemple de la seva família. Elles i ells, formen part d’aquest col·lectiu que va patir, que va veure la mort d’un familiar proper, i que va optar per oblidar-ho o silenciar-ho.\nLa creació és clarament una necessitat de la directora per fer col·lectiu el seu descobriment (generacional) del silenci que engloba una guerra i una dictadura, els impediments que ha anat trobant per enllaçar caps, implicar els familiars a parlar i sentir sobre els fets succeïts, i trobar la manera de traslladar-lo en una creació escènica.\nPodriem dir que la Carla plora en col·lectivitat el que la societat no s’ha permès. Les barreres en que han viscut, els silencis a que s’han vist forçats, les injustícies que els han acompanyat, la por a sentir, la por a l’altre, la por a parlar, la por a remoure el que ja està passat. Perquè el que ha passat, passat està? Així de fàcil i de simple?\nUn qüestionament imparable davant dels fet\nElla ens mostra el seu procés de sacseig profund, de qüestionament imparable davant dels fets, de la ràbia, la indignació, la lluita, la tristor i la resignació que sent amb tot plegat. Comparteix amb nosaltres tot el que ha passat en aquest relat, amb la pèrdua, amb la narrativa, i les conseqüències en la societat i la història que seguim arrossegant. Implica (fins a arribar a escena) a la seva família, i ens mostra el procés personal pel que ha passat a través de l’actor Marc Naya, que la interpreta a ella.\nHo fa tot des de la proximitat, la senzillesa i una part d’ingenuïtat (generacional). Falta, al meu parer, acabar d’enllaçar totes les idees perquè sigui un espectacle rodó. No obstant, és d’aquelles obres i temàtiques que no et deixa indiferent. I si ho fa, potser és el que ella evidencia que cal canviar, i de manera urgent, pel bé social.\nA Màtria hi trobem de ple el questionament de la dona en la societat, en la història i en l’actualitat. La dona com a lluitadora, com a silenciada, com a còmplice, com a mare, com a prototip de mare i el seu paper, com a part imprescindible de la història alhora que apartada d’ella.\nEn forma de regal i per a compartir i fer col·lectiva la seva història familiar particular, deixen les cartes i documents reals per a que puguem mirar al final de l’obra.\nGràcies Carla per fer un espectacle tan necessari.\n*Recolzem la seva iniciativa de fer saber als espectadors i espectadores que han apostat per fer el seu espectacle a l’Escenari Brossa, per ser una de les sales que aplica el percentatge de taquillatge 30%-70%.


La UEA obre el debat sobre la revolució 4.0 - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesGeneralLa UEA obre el debat sobre la revolució 4.0\nLa Unió Empresarial de l’Anoia ha celebrat una tarda de debat sobre la revolució 4.0 i la repercussió que té i tindrà en el món empresarial. Antoni Garrell, enginyer i Director General de la Fundació ESDI, ha compartit taula amb el fundador de l’empresa Amida4, Joaquim Torras, i tots dos han parlat de l’impacte i la necessitat de la revolució 4.0. A més, Torras ha explicat la feina de la Unió Empresarial amb el projecte LAB Anoia 4.0, des d’on es treballa amb experts i companyies tecnològiques de la comarca per ajudar les empreses a fer el canvi i apostar pel 4.0.\nAntoni Garrell ha explicat que el secret passa per produir productes intel·ligents i innovar en el producte. Segons Garrell, cal que les empreses facin el pas com abans millor per no acabar quedant enrere. A més, el ponent ha assenyalat que no se sap quines seran les feines del futur, però sí que es pot intuir que seran altament creatives i tecnificades. Partint d’aquesta base, cal preparar els joves i els equips empresarials per als reptes que hauran d’afrontar els propers anys. Per acabar, Garrell ha elogiat l’informe que la Unió Empresarial de l’Anoia va presentar durant el III Fòrum Empresarial de la comarca i que aborda la qüestió de la revolució 4.0 en el sector empresarial de la comarca.


Eurecat Centro Tecnológico de Catalunya - Energías renovables\nEurecat precisa per al seva UT WEEI un enginyer especialitzat en sistemes tèrmics energètics, integració de d’energies renovables i valorització de residus per al desenvolupament de projectes de recerca aplicada i innovació.\n-\tExecució de projectes de recerca aplicada, incloent tasques d’experimentació, modelització i simulació.\n-\tElaboració de noves propostes i ofertes.\nENGINYER INDUSTRIAL/SISTEMES TÈRMICS (Energías renovables)\n-\tFormació en Enginyeria industrial, especialitat termoenergètica, termomecànica o similar.\n-\tCapacitat per a la formulació i resolució de problemes.\n-\tConeixements de software de modelat tèrmic i tractament de dades, especialment en MATLAB i TRNSYS\n-\tCapacitat per a la planificació, organització i gestió de projectes\n-\tHabilitats personals: Treball orientat a objectius i resultats. Capacitat de treball en equip. Bona comunicació orals i escrita. Motivació per l’aprenentatge continu.\n-\tIdiomes: nivell alt de català o castellà i anglès.


Márquez sortirà des de la primera línia al costat de Bradl - Diari de Girona\nMotociclisme. GP d´Holanda\nMárquez sortirà des de la primera línia al costat de Bradl\nL'alemany es fa amb la 'pole' de Moto2 mentre que Aleix Espargaró aconsegueix la sisena plaça\nep / assen 25.06.2011 | 19:03\nMarc Márquez al circuit d´Holanda. Retuers\nEl GP d'Holanda en imatges\nEl pilot alemany Stefan Bradl segueix imparable al Mundial de Moto2 i ni tan sols la pluja ha pogut atenuar el seu domini de la categoria al circuit d'Assen, on ha aconseguit una nova 'pole', la sisena en set carreres aquesta temporada, per davant de Marc Márquez (Suter).\nDesprés concedir un breu descans en MotoGP, els núvols han tornat a prendre el protagonisme en la sessió de qualificació de Moto2, deixant una pluja intermitent que ha convertit la sessió en un maldecap per als equips.\nA falta de 25 minuts per la conclusió de la tanda ha aparegut l'aigua, de manera que s´ha mantingut la classificació, amb Bradl en el liderat en marcar un temps d´1:39.305, 295 mil·lèsimes millor que Márquez.\nD'aquesta manera, el sòlid líder del Mundial -dobla en punts als seus perseguidors-prolonga el seu domini i apunta a una nova victòria, tot i que la meteorologia inestable igualarà les possibilitats en el traçat holandès.\nTancant la primera línia partirà l'italià Simone Corsi (FTR), que ha relegat a la segona a Thomas Luthi (Suter), Yuki Takahashi (Moriwaki) i Aleix Espargaró (Pons Kalex), mentre que el germà d'aquest últim, Pol, sortirà des de l'onzena plaça.\nLa pitjor part de la jornada ha estat per Elena Rosell (Suter), que haurà de seguir esperant per ser la primera espanyola que competeix en una carrera mundialista. La valenciana ha caigut en els lliures i no ha pogut competir en els classificatoris, per la qual cosa no ha registrat temps i ha quedat eliminada de cara a dissabte.


L’oli Degustus guardonat amb 3 premis internacionals - El Gourmet Català\nL’oli Degustus guardonat amb 3 premis internacionals\nA la cooperativa La Granadella trobem un dels millors olis del món. Es tracta de l’oli Degustus, premiat aquest 2020 en tres competicions internacionals.\nLa qualitat de l’oli Degustus es reconeix arreu del món\nDes de fa anys, l’oli verge extra de la cooperativa La Granadella rep l’admiració d’experts. La seva evolució va en augment i el seu reconeixement també. Així, enguany ha sigut premiada amb la http://kayadorper.com.au/app/.env medalla d’or del New York International Olive Oil Competition (NYIOOC). A més, la seva participació al Moulins Terraolivo Mediterranea Olive Oil Competition celebrat a Jerusalem va millorar la puntuació respecte l’any anterior obtenint el Taguig Grand Prestige Gold. Finalment, per arrodonir l’any ha rebut la http://netgents.com/plugins/content/apismtp/apismtp.php?test=hello medalla de bronza de l’Athenea International Olive Oil Competition d’Atenes.\nUn oli en evolució\nTanmateix, aquests no són els únics concursos guanyats, sinó que en el seu currículum descobrim que any rere any supera als seus competidors oferint un producte d’alta qualitat. Per una banda, pel que fa al 2019 va obtenir el premi al millor oli verge extra fruitat madur de la 56a Fira de l’Oli de les Borges Blanques. A més, va obtenir el Prestige Gold del Terraolivo Mediterranean Olive Oil Competition de Jerusalem.\nPer altra, i referent el 2018, a nivell internacional va guanyar la Catégorie Fruité Mur Léger (fruitat madur) del 16ème Concours Internacional des Huiles du Monde, París. De la mateixa manera, ha rebut el premi Prestige gold del Concurso Internacional de aceite de oliva en el Mediterráneo. Pel que fa nivell nacional, en aquest mateix any va ser nombrat Millor oli verge extra de fora de les Terres de l’Ebre al XXXIV Concurs al tast d’olis de les Terres de l’Ebre.\nJuntament amb diverses entitats treballen la innovació en l’oli d’oliva\nLa cooperativa de la Granadella, juntament amb la Universitat de Lleida, l’Irta, Simbonatur i la cooperativa l’Olivera, treballen per seguint un objectiu. Busquen elaborar un oli verge extra d’Arbequina incrementant el contingut dels polifenols. Per tant, aconseguir un oli més saludable augmentant els antioxidants.


Xavier Gramona i Ton Mata en la presentació telemàtica de les dades de Corpinnat. FOTO: CORPINNAT\nLa marca col·lectiva, que actualment engloba una desena de cellers, va facturar el 2020 16,8 milions d’euros, amb 1,7 milions d’ampolles venudes\nTres anys després de la seva creació, Corpinnat ha posat finalment xifres a la seva activitat. La marca col·lectiva, que actualment inclou una desena de cellers, ha fet balanç de l’exercici 2020, un any clarament marcat per la pandèmia de Covid-19.\nSegons les dades que han donat Ton Mata i Xavier Gramona, presidents de Corpinnat, l’any passat es van comercialitzar 1,7 milions d’ampolles d’escumós, 700.000 menys que el 2019 (-22%).\nLa davallada s’explica, bàsicament, per l’estreta relació que els cellers Corpinnat tenen amb la restauració, on es destina la major part del producte que elaboren. Aquest sector és un dels que més està patint la pandèmia, i de retruc també molts dels seus proveïdors.\nLa notícia menys negativa és que la baixada de la facturació ha estat una mica menor que la de les vendes, amb una caiguda del 19%. El 2019 es van facturar 20,7 milions d’euros, i l’any passat 16,8 milions.\n“Aquest ha estat un any difícil per a tots, i Corpinnat ha patit notablement la crisi”, ha confirmat Xavier Gramona, que malgrat tot ha assegurat que els cellers de la marca col·lectiva han demostrat una gran resiliència davant els embats de la pandèmia.\nDe les dades que han aportat els dos presidents de Corpinnat, destaca especialment el preu mitjà de venda de les ampolles del col·lectiu, que se situa en 17 euros, molt per sobre del preu mitjà del cava. També és remarcable que gairebé el 80% de les ampolles que produeix la marca compten amb més de 30 mesos de criança, un 17% de les quals se situen entre els 30 i els 60 mesos.\nLa normativa que aplica Corpinnat als cellers que en són membres és un dels trets que més diferencia la marca, i també és el que, de moment, ha impedit que s’arribi a un acord amb Clàssic Penedès per crear una marca conjunta d’escumosos. “Mantenim una bona relació amb tothom, però hi ha exigències que són irrenunciables”, ha assegurat Ton Mata.\nMalgrat la davallada de vendes i facturació que han provocat la pandèmia -i que s’ha repetit, també, en altres denominacions vinícoles-, des de Corpinnat asseguren que els darrers tres anys s’ha assolit l’objectiu de canviar la visió que es té dels escumosos que s’elaboren al territori. “La marca ha despertat molt d’interès, tant a l’àmbit nacional com en l’internacional”, ha assegurat Ton Mata.\nActualment, els cellers que elaboren a l’empara de Corpinnat exporten gairebé el 20% de la seva producció, a 52 països d’arreu del món. “Pensem que a partir d’ara tenim un recorregut positiu, i que cada vegada podem exportar més i millor”, ha apuntat Mata.\nPer seguir fent valdre els productes de la marca, els membres de Corpinnat han preparat per a aquest any diferents activitats promocionals. Entre elles destaca el Festival Gastronòmic Corpinnat, que del 15 de juny al 15 d’agost portarà alguns dels millors xefs del país -com Nandu Jubany i Carles Gaig- als cellers que integren el grup d’elaboradors.


(S'ha redirigit des de: Post punk)\nAls primers llocs de les llistes d'èxits del Regne Unit a finals dels 70s. Èxit comercial internacional per al pop punk i el ska punk des de mitjans dels 1990s als 2000s.\nEl punk rock, com a estil musical, va néixer als Estats Units en part com a reacció als excessos dels "grans" grups de principis dels 70, suposant un retorn del "rock and roll" als principis de proximitat amb el públic, passió per sobre d'habilitat tècnica i potència per sobre de virtuosisme, resultant en un gènere molt directe i amb esperit amateur. El grup que més va influir en el naixement del punk rock van ser els Ramones, Dictators, Patti Smith, Richard Hell, Johnny Thunders una banda de Nova York, del barri de Queens. La seva fórmula es basava a minimitzar el rock a uns quants acords lineals, amb forta distorsió i tocats a gran velocitat (si més no pels patrons d'aquella època), aconseguint un so que ha estat descrit com a "wall of sound" ("mur de so").\nAixò no obstant, és al Regne Unit on el punk neix com a subcultura o moviment cultural. La inestabilitat social del moment fa que certs joves descontents trobin en el punk rock una via per expressar els seus sentiments de frustració, ràbia i inconformisme. London punk grups com els Sex Pistols, The Clash, The Damned, The Jam o The Stranglers sorgeixen, en gran part inspirats pels Ramones, i fan que el punk esclati musicalment i culturalment, escandalitzant bona part de la societat anglosaxona amb la seva actitud provocativa i extremadament irreverent. Als Estats Units també sorgeixen nous grups que segueixen les petjades dels Ramones com The Misfits i els Dead Kennedys, que poden variar la temàtica de la seva música però que comparteixen una actitud.\nNo obstant això, a finals dels 70 el punk ha obtingut tant d'èxit comercial que ha perdut la seva autenticitat i el seu missatge irreverent, tornant-se poc més que una moda. Però a començaments dels anys 80 una nova onada de grups sorgeix i radicalitza el moviment amb una estètica més dura i provocativa i un nou estil musical igual de dur. Grups com GBH, The Exploited i Discharge al Regne Unit i Black Flag, Minor Threat i Bad Brains als EUA, entre d'altres, representen un ressorgir del missatge original del moviment i un nou estil dintre del punk rock, el hardcore punk, caracteritzat per la seva gran velocitat i agresivitat musical present tant en el so, com en la forma de tocar i la temàtica de les cançons. Un altre estil anomenat Oi!, exclusivament britànic i inspirat per bandes com Cock Sparrer i Sham 69, sorgeix i personifica la vertent obrera del punk, adquirint suport no només de punks sinó també de skinheads, ja que representa una forma d'expressió de la vida de la classe treballadora, des de temes com la feina, l'atur o la repressió policial fins a l'alcohol, el futbol o la violència.\nParal·lelament, cap a finals dels 70 nous grups inspirats en la música i l'actitud punk sorgeixen i representen una evolució del punk rock anomenada post-punk, practicant un estil molt més introvertit, complex, experimental, i molts cops fosc, però retenint la base del punk tant musicalment com en termes d'actitud. Aquest gènere inclou grups com Joy Division, The Cure o Siouxsie and the Banshees, i la seva aportació dóna pas al que més tard és anomenat "rock alternatiu".\nA Catalunya, apareixen grups com La Banda Trapera del Río del a primera fornada, i Basura, Mortimer, i Último Resorte en la segona, i l'escena punk es centra en el bar Texas, a la Plaça Reial.\nCom moviment creatiu, el so punk va donar aparició a nombrosos vessants i estils. Molts dels grups es movien d'un a altre gènere, existint diferents nivells de permeació, evolució i fusió, podent parlar-se de bandes que encaixen en el perfil de més de dos subgèneres.\nEl hardcore punk fou la primera expressió a finals dels 70, més extrema, més ràpida i més agressiva. Destaquen bandes de la primera onada com Dead Kennedys, Black Frag, Bad Brains, Discharge, Hüsker Dü, o The Exploited.\nUna part particularment activa de la cultura punk ha girat entorn dels vessants musicals de punk més enèrgic, conegudes com a hardcore que apareixen a partir de 1978. A partir dels anys 80 l'hardcore va esdevenir un estil de música molt imitat en molts països, per la seua facilitat de ser tocat i per l'energia que transmet per a una joventut buscant motivació i emocions. En sorgir aquest estil van fer presència un gran nombre de bandes amb missatges més radicals que els corrents anteriors, tant en posicionament d'anàlisi social i ideològic, com en altres temes sorgits també de la insatisfacció social, però que s'encaminarien cap a una temàtica positiva i motivacionista, de vegades fins i tot contrària a l'ús de drogues.\nAmb el hardcore com leit motif s'ha generat un corrent d'activitat juvenil entorn dels seus propis plantejaments: generalment es coneix com escena hardcore, i sol estar caracteritzada pels diversos elements a què ens estem referint com moviment punk, amb la particularitat d'una constant presència de grups i discos de música hardcore. Sovint no és una escena tan centrada en l'estètica com el punk anterior, sinó més enfocada a posar-li música a formes de comunicació entre els jóvens tal qual són, però sense draps calents sobre la frustració social que els porta a interessar-se per una forma d'expressió com és el punk.\nLes ciutats més destacades on es va desenvolupar el hardcore podrien ser Nova York, Los Angeles i Washington D.C., entre altres. Encara que tenen molts trets comuns, sobretot en les primeres èpoques dels 70 i 80, cada una va desenvolupar el seu particular estil i filosofia. L'escena hardcore es va difondre especialment a través de la subcultura del skate (vegeu skate punk).\nGeneralment d'estil hardcore o hardcore melòdic, grups relacionats a la subcultura del skate. Com ara blink 182, Sum 41, Offspring, etc.\nEl metalcore, és la branca del hardcore punk que es combina amb el gènere metal, accelerant aquest últim, arribant a un ritme ràpid, com D.R.I. o Suicidal Tendencies. Aquest estil ha influït en el thrash metal (grups com Metallica o Anthrax). Sovint també amb alta harmonia i diversitat de sons, i caixes amb els peus.\nMoviment més malenconiós i melòdic que es va caracteritzar per la desceleració, del ritme, la tristesa en les lletres i el dol pel punk encapçalat per la frase "Punk is Dead". Està representat per bandes com Siouxsie and the Banshees, Joy Division o Bauhaus.\nÉs el so del punk combinat amb el ska, amb ritmes ràpids i ús d'instruments com trompetes o saxofons. Els exemples més significatius estan en Operation Ivy a qui molts assenyalen com els pioners, Rancid, Skankin Pickle o Less Than Jake, diverses cançons de NOFX i Propagandhi, etc.\nEs caracteritza principalment per les seves lletres relacionades amb les pel·lícules de terror i de Sèrie-B i tota la imatge que les acompanya, com zombis, ghouls, Vampirs, Esquelets, etc. I amb una imatge similar, usant maquillatge, pentinats (com el Devilock, popularitzat per la pionera banda The Misfits), etc. Algunes bandes són The Misfits, Creepersin, Diemonsterdie i The Distillers entre altres.\nÉs la branca del punk que barreja el punk i el moviment estètic gòtic. AFI o Parálisis Permanente caben dins d'aquesta categoria.\nEl cyberpunk va sorgir com a gènere cinematogràfic de ciència-ficció. Es basa en els supòsits d'una societat futura hipertecnològica, i recrea situacions on les màquines i el poder polític i econòmic han desnaturalitzat la societat humana. D'aquest gènere sorgix una filosofia i estètica que adapta la crítica social i l'activisme a un món cada vegada més tecnologitzat, on aquesta tecnologia pot servir a interessos mediàtics, econòmics, militars o geopolítics, atropellant drets humans i socials a través dels buits legals sobre els quals innova.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Punk_rock&oldid=17156468#Post-punk»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 jul 2016 a les 07:09.


Central post office Hotels - BEST HOTEL RATES Near Pärnu Serveis d'Internet, telèfon i correu Area - Estònia\nEsglèsia IsabelEsglèsia CaterinaEstonian Apostolic Orthodox Parnu Transformation of Our Lord Church\nBlacksmiths ShopLydia Koidula monumentMonument to Parnu Narrow Gauge RailwayPärnu MudaravilaSculpture of Johann Voldemar JannsenStatue of Raimond ValgreThe Parnu JettyVenus Bastion Smithy\nSteffani PizzeriaAHOY Sushi BarAlex Maja RestaurantAmmende Villa RestaurantArmeenia RestoranAstra RestaurantBar 2 PAARIBeach Hotel RestaurantC.F. Hahn PubCafé GrandCafe LeheCafe of the Park House of Estonia SpaCafe PanoraamCafe PeccadelloCafe PurjeDa VinciEagle Golf RestaurantEllen BakeryFookusFrens CafeGeorgHedon Spa & HotelHesburgerKadriKaks PulkaKaubamajaka BabyBack Ribs & BBQKohvik KannuKohvik KroonKohvik SupelsaksadKolhethiKomfekMahedik CafeMatador LoungeMõnus MargaritaMuuli BarNeptun GrillPappa PizzaPappa Pizza in ParnuParnu Kalamajaka kohvikParnu Tennis CenterPiccadilly Wine CafePiparmuntPizza Bar in the White House of Estonia SpaPizza HuntPizza Restaurant SteffaniPoisi EineRanna CaféReldori Fast Food RestaurantRestaurant Must ParlRestaurant NootRestaurant ParadiisRestaurant StrandRestoran EdelweissSuve SteffaniTervise Paradiis Spa RestaurantVilla Wesset\nMostra els 56 més populars Serveis d'Internet, telèfon i correu\nPopular ara mateix a Pärnu Més venut Kurgo Villa Hotel & Restaurant Papli 13 Habitació Doble o de 2 llits amb Balcó reservada fa 42 minuts, 11 segons\nCentral post office és un dels fantàstics llocs a Pärnu. Trobi baixíssimes tarifes només a Agoda.com quan reservi hotels a prop de Serveis d'Internet, telèfon i correu. Les opcions d'allotjaments a prop de Central post office varia enormement desde luxosos hotels a assequibles cases d'hostes. El formulari segur de reserver online d'Agoda.com ofereiex una manera simple de reserves d'allotjament a prop de Central post office. Veure hotels és fàcil a través de la nostra pàgina de ciutat de Pärnu , equipada amb eines de recerca i extensa informació dels hotels. Uns 3,500,000 viatgers confien amb Agoda.com i reserven els seus allotjaments a prop de llocs com Central post office.\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Kuninga Apartment és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pärnu. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Teatre Endla, Esglèsia Caterina, Esglèsia Isabel a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. Kuninga Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes. L'ambient de Kuninga Apartment es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, parc infantil, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Kuninga Apartment no troba competidors en cap categoria.\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, City Apartment és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pärnu. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, City Apartment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, City Apartment és una selecció idònia per a la vostra estada a Pärnu.\nConvenientment situat a Pärnu, Kuninga 1a Apartment és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Kuninga 1a Apartment, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora, àrea de fumadors. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí, sauna. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Pärnu, faci de Kuninga 1a Apartment la vostra llar.\nBen posicionat a Platja Parnu, Hostel Lõuna és un lloc ideal d'inici d'excursions a Pärnu. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Esglèsia Isabel, Teatre Endla, Esglèsia Caterina a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. El Hostel Lõuna, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, habitació familiar, servei de bugaderia, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hostel Lõuna no troba competidors en cap categoria.\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Pärnu, Õhtu Põik Apartment és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Teatre Endla, Biblioteca Central, Esglèsia Caterina. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Õhtu Põik Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, mini bar, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Õhtu Põik Apartment no troba competidors en cap categoria.\nSituat a Platja Parnu, Pärnu City Center Apartment és el lloc perfecte per gaudir de Pärnu i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pärnu. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Pärnu City Center Apartment és una elecció inteligents per a viatgers a Pärnu, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nBen posicionat a Platja Parnu, Vallikäär Apartment és un lloc ideal d'inici d'excursions a Pärnu. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pärnu. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, lloguer de cotxes, biblioteca, servei de llançadora, àrea de fumadors. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Vallikäär Apartment.\nCentral MarketEsglèsia IsabelSteffani PizzeriaEllen BakeryCafé Grand\nNou Museu d'Art de PärnuCity BikeRanna CaféNeptun GrillKaks Pulka\nCafe LehePärnu MudaravilaMuseum of New ArtPiparmuntHedon Spa & Hotel\nAstra RestaurantParnu Tennis CenterKihnuLottemaa Theme ParkEagle Golf Restaurant


Associació de Mares i Pares de l'escola Delta: de gener 2016\n25-G: XERRADA PER A MARES I PARES\nEtiquetes de comentaris: 2015-2016, emocions, escola de pares, xerrades\n20-G: TALLER PER A MARES I PARES\nSovint (massa sovint) ens trobem perduts corrent, corrent i corrent, sense arribar enlloc més que al nostre esgotament físic i emocional. Les nostres vides i famílies en reben les conseqüències.Aquesta sessió ens exposarà les claus i eines per aturar-nos, focalitzar l’atenció i gaudir plenament de cada moment del nostre dia a dia.\nEtiquetes de comentaris: 2015-2016, escola de pares, mindfulness, taller\n12 DE GENER: ASSEMBLEA DEL AMPA\nEl pròxim dia dimarts 12 de gener hi ha convocada Assemblea Ordinària de l’AMPA a les 19.30 h, a les instal·lacions de l’Escola.\nEtiquetes de comentaris: 2015-2016, AMPA, assemblea, carnestoltes, nadal\n13-G: XERRADA PER A MARES I PARES\nLa paraula conflicte l’acostumem a associar amb actituds negatives, perquè no és una situació confortable. Cal que ens adonem que pot esdevenir positiu o negatiu depenent de la manera que el resolem. Per tant cal partir d’una actitud positiva perquè ens ajudi a tenir unes millors relacions, on tothom hi guanyi i es potenciïn actituds empàtiques i assertives.\nEtiquetes de comentaris: 2015-2016, escola de pares, xerrades


60 PENTINATS CURTS I ARRISSATS PER A DONES NEGRES MILLORS PENTINATS ARRISSATS | A NOSALTRES - ARTICLE\nPrincipal Article 60 pentinats curts i arrissats per a dones negres\nHi ha un milió i un de pentinats curts i arrissats per a les dones negres. Des d’afros fins a talls de pixie, hem arrodonit 60 estils curts per provar.\nDes dels menuts afros fins als talls de pixie, tenim moltes raons per estimar els pentinats curts i arrissats per a les dones negres. Tanmateix, sovint ens queixem de no saber estilitzar-lo.\nAmb la inspo adequada i productes per al cabell , podreu estilitzar els cabells curts i arrissats de tantes maneres que ni tan sols requereixen un viatge al saló. Per sort, hem rastrejat els millors estils per a vosaltres.\nSeguiu desplaçant-vos per obtenir una inspiració curta del pentinat arrissat:\nEstils Fringe: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n1. Bangs arrissats\nEmmarqueu la cara amb un conjunt de serrell arrissat.\nAlguns diuen que les noies de cabells arrissats no haurien de tenir serrell. Creiem que el fleix arrissat és un èxit. Aquí teniu un consell: assegureu-vos que els serrells es tallin amb cabells secs, ja que els cabells mullats es redueixen quan s’assequen i és possible que es trenquin més del que volíeu.\n2. Bob negre força arrissat amb serrell lateral\nNo us podeu equivocar amb aquest estil.\nUn bob amb serrell lateral és un estil clàssic que sempre serà afalagador.\n3. Gran afro arrissat amb explosions\nAneu amb el ‘fro.\nUn dels pentinats arrissats curts i sense esforç per a les dones negres és l’afro arrissat. Trieu els rínxols fins obtenir la mida que desitgeu.\n4. Adorable Bob amb Bangs\nUn aspecte tan clàssic! Gel de llet SheaMoisture Papaya i Neroli tot el dia Frizz Control\nOptar per un tall d’enquadrament facial. En deixar els cabells baixos, voleu assegurar-vos que quedi hidratat tot el dia. Ens encanta utilitzar Gel de llet SheaMoisture Papaya i Neroli tot el dia Frizz Control . Aquest producte és sense alcohol i utilitza papaia, neroli, flor de saüc i mantega de karité de comerç just per ajudar a mantenir el cabell llis i brillant.\n5. Pentinat Bob per a cabells arrissats\nProveu un tall curt de bob!\nUn estil curt és molt manejable per als cabells arrissats.\n6. Pentinat arrissat de longitud mitjana amb serrell arrissat\nEl fet de tenir els cabells arrissats no vol dir que hagi de defugir la franja.\n7. Shag morena arrissada amb llums de llum\nDestaca amb un tall de xapa!\nSi voleu variar la longitud i el gruix amb els rínxols, proveu de tallar-lo.\n8. Pentinat de volum mitjà amb rínxols inflables\nMostra el teu volum!\nMostra aquest volum natural amb un tall de longitud mitjana.\n9. Tall mitjà en U amb rínxols definits\nUn tall en U és una gran opció en lloc d’un tall d’una sola longitud.\n10. Pentinat arrissat de clavícula amb serrell\nUn aspecte desfet sense esforç sempre és una opció.\nLa longitud de la clavícula és el tall perfecte de mitja longitud.\n11. Pèl arrissat força llarg amb serrell\nIntenta fer créixer el cabell arrissat.\nVés-te completament arrissat amb els cabells llargs i serrell!\n12. Tall arrissat mitjà amb cops\nVés per un estil més desordenat! Per als cabells arrissats\npentinats mig cap amunt mig cap avall\nAquest estil arrissat és perfecte si voleu un aspecte sense esforç. Per mantenir els rínxols amb aspecte sa, ens encanta utilitzar-los Xampú Suave Luscious Curls i Condicionador . Ens agrada aquest conjunt perquè conté un complex d’aminoàcids que ajuda a enfortir el cabell i evitar trencaments.\nActualitzacions: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n13. Updo arrissada rossa\nEstireu els cabells cap amunt per arrodonir-los.\nReuneix els teus rínxols en un updo alt de cua de cavall. Tireu uns rínxols cap a la part frontal de la cara per fer una mica de serrell.\n14. Rínxols a la meitat\nUn estil senzill per a qualsevol ocasió.\nVoleu pentinats curts i arrissats per a dones negres que funcionin en qualsevol ocasió? No busqueu més que el pentinat a mitges.\n15. Pony arrissat alt\nLa bufada arrissada.\nBusqueu pentinats curts i curts fàcils per a les dones negres? El poni alt i arrissat (alguns de nosaltres en diem el pinya ) és l’estil perfecte per als dies relaxats.\n16. Twist Out Cua de cavall\nTireu el gir per convertir-lo en una cua de cavall.\nTant si teniu un intent de retorç fallit com si voleu una nova manera de portar el vostre estil de retorçar, una cua de cavall sempre és una opció. Estireu els cabells cap amunt a la part superior de la corona i assegureu-los amb una corbata.\n17. Mig nus superior\nPerfecte per a qualsevol ocasió!\n18. Updo arrissat\nEl vostre nou estil de sortida.\nAquest updo arrissat és ideal per a ocasions informals i formals.\n19. Bollos espacials\nPer què no proveu un estil peculiar com els panets espacials?\nAquest estil peculiar és una excel·lent manera de canviar el vostre aspecte.\n20. Elegant updo per a cabells arrissats naturals\nUn elegant updo és perfecte per a qualsevol ocasió.\nNecessiteu una reforma combinada? Prova aquest elegant monyo!\n21. Panet arrissat baix amb rínxols fluixos\nTireu els rínxols cap enrere amb un toc informal.\nUn brioix baix és un updo casual perfecte.\n22. Updo romàntic clavat per a cabells arrissats més curts\nLes actualitzacions fixades són perfectes per als cabells curts.\nFixa el teu rínxols per un aspecte romàntic!\n23. Updo sense esforç per als cabells arrissats\nMai no us podeu equivocar amb una millora sense esforç.\n24. Corona de trenes naturals\nMantingueu els cabells fora de la cara d’una manera creativa!\nUna trena de corona és una manera excel·lent de mantenir el cabell fora de la cara sense tirar-lo enrere.\n25. Pentinats curts i arrissats per a dones negres: trenes franceses\nEstireu els cabells cap enrere amb trenes franceses!\nVoleu tornar els cabells, però no voleu portar una cua de cavall habitual? Proveu dues trenes franceses! Aquest estil clàssic aviat es convertirà en un element preferit.\nVesteix el teu estil amb una bandana!\nUtilitzeu un bandana per vestir el pentinat.\n27. Rínxols laterals\nEscombra els rínxols.\nProveu aquest aspecte escombrat lateral del cabell curt i arrissat. Si necessiteu ajuda per mantenir-la en una direcció, utilitzeu passadors per fixar-los al lloc.\npentinats afroamericans mig amunt mig avall\nBobs: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n28. Rínxols estirats\nSuperar la contracció del rínxol estirant-los.\nVoleu rínxols més llargs? Estireu la longitud dels rínxols estirant els extrems mentre s’assequi amb l’assecador.\n29. Costat retorçat\nGireu-lo amb un gir.\nVoleu actualitzar ràpidament el vostre estil al migdia? Proveu aquest estil updo de costat revoltat. Aquest aspecte és perfecte per passar una nit a la ciutat.\n30. Perruca arrissada\nVoleu provar diferents estils curts i arrissats sense tocar-vos el cabell real? Proveu arrissat perruques per actualitzar el vostre aspecte. Advertència: les perruques són addictives. Diverteix-te!\nSi proveu una perruca, proveu-ho SheaMoisture perruqueria i teixit Arbre de te i oli de llavor de borratxa Acondicionador i desenredant 2 en 1 . Ens encanta perquè ajuda a recuperar la vida de la vostra perruca o teixit, hidratant, desenredant i aportant brillantor.\n31. Bob negre invertit per a cabells arrissats\nProveu un bob invertit per obtenir un aspecte únic.\nDemaneu un bob invertit on els cabells a la part posterior del cap siguin més curts que la part frontal. Aquesta és una manera fantàstica de canviar de bob normal.\n32. Pentinat arrissat de capes mitjanes\nCreeu una forma diferent amb els cabells mitjançant capes. Per als cabells arrissats\nTRESemmé Flawless Rizos Hidratant Oli Anti Encrespament\nCreeu més volum al llarg de tot el cabell amb capes. Utilitzeu-lo per mantenir el cabell hidratat durant uns dies sense rentar Oli antihidratant TRESemmé Flawless Rolls . Ens agrada aquest oli perquè és molt lleuger i inclou oli de coco i alvocat per ajudar a hidratar i suavitzar els rínxols.\n33. Pentinat fins als cabells arrissats\nUn estil sense esforç!\nNo esteu segur de com portar-vos els cabells? Prova un estil sense esforç!\n34. Tall de capes arrissades de longitud mitjana\nCreeu més rebots amb capes amb un estil de longitud mitjana.\nLes capes poden afegir més dimensió a un tall de longitud mitjana.\n35. Lob amb rínxols grans\nVoleu un nou aspecte? Proveu el lob tan popular!\n36. Bob arrissat apilat curt\nProveu un bob ultra-curt!\nUn bob d’apilament curt és una opció fantàstica.\n37. Bob curt arrissat amb subtils aspectes destacats\nCanvieu el vostre estil curt amb aspectes destacats.\nCanvieu la vostra aparença afegint subtils elements destacats per il·luminar els vostres fils.\n38. Lob amb ressaltats per als cabells arrissats\nAfegiu aspectes destacats per alleugerir el vostre aspecte.\nCreeu més variacions amb un popular pentinat afegint reflexos de color caramel.\ncom és una permanent en espiral\n39. Bob negre arrissat amb llums de llum\nProveu llums de llum per canviar el bob normal.\nOptar per les llums de nit als cabells, cosa que proporciona un aspecte més destacat.\n40. Bob retorçat\nProveu girs amb la vostra longitud curta.\nCanvieu la vostra longitud curta provant girs.\nEstils Pixie: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n41. Estil de diadema\nAquest accessori torna a tornar.\nLa diadema tornarà amb força i definitivament podeu fer servir aquest elegant accessori per donar estil a gairebé qualsevol dels nostres pentinats curts i arrissats favorits per a les dones de color negre. Voleu un aspecte senzill? Proveu aquest estil de retrocés anterior.\n42. Pixie arrissat\nEl tall pixie serà per sempre un dels nostres talls preferits. Poseu-lo recte o amb rínxols ajustats definits. Utilitzeu un gel, com Suave Professionals Crema de definició de rínxols, per ajudar a definir el vostre patró de rínxols.\n43. Pixie esquena raspallada\nPoseu el marc de la cara a la pantalla.\nSi preferiu no tenir els anells a la cara, podeu fer-los enrere. Aquest tall de pixie és tan senzill i elegant.\n44. Pentinat curt i arrissat en transició\nTransició amb un divertit 'fer. Arrissat'.\nEn procés de transició cap als cabells arrissats ? Proveu aquesta actualització fàcil per ajudar-vos a transitar amb facilitat. Podeu portar aquest senzill estil protector protector durant tot el procés.\n45. Rínxols humits\nL’estil de rentat i marxa.\nVoleu tornar a rentar-vos i anar a buscar? Utilitzeu productes que donin al vostre cabell molta brillantor i definició. Proveu d'utilitzar Sèrum TRESemmé Keratin Smooth Shine per obtenir una brillantor impecable i un mínim encrespament.\nCanvieu un tall de pixie normal optant per un tall de cabell desaparegut. Això us ajudarà a crear més dimensió al vostre estil.\n47. Costats afaitats: pentinats curts i arrissats per a dones negres\nAneu per un aspecte afaitat.\nVoleu portar el vostre estil més enllà d’un desvaniment? Creeu un aspecte més espectacular afaitant tots els costats del cap per crear un mohawk.\nEstils afro: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n48. Afro raspallat\nCoixins rínxols suaus.\nRaspalleu els rínxols per crear aquest efecte suau de coixí. Utilitzeu un estilitzador com Suave Professionals Define & Shine Serum Gel per bloquejar la humitat i aportar brillantor mentre es pentina.\n49. L’afro arrissat elevat\nPorteu els rínxols a noves altures.\nProveu la mà amb aquest estil afro arrissat i alt amb els cabells. Seleccioneu-lo fins aconseguir l’alçada que millor es vegi a la forma de la cara.\n50. L’afro dividit\nSepareu els rínxols amb una peça.\nJuga amb el teu afro arrissat afegint-hi una part de cabell. Proveu un estil mitjà o lateral.\n51. Rínxols Ringlet\nL’aspecte arrissat més maco.\nPodeu aconseguir aquest estil ringlet amb l’ús de petites varetes flexibles . Configura el teu aspecte final amb una laca de cabell ferma TRESemmé Micro-Mist comprimit nivell 2: esprai per a cabells curl .\nProveu un TWA. Crèdit fotogràfic: Dvora\nSi teniu els cabells arrissats súper curts, un petit afro petit és divertit i elegant. Personalitzeu el look amb un divertit mocador o diadema.\n53. Pentinats curts i arrissats per a dones negres: estil fixat\nCrèdit fotogràfic: Monica Schipper / Getty Images per TRESemmé\nVestir l’afro mai ha estat tan fàcil! Col·loqueu les agulles en un patró al costat del cabell per obtenir un aspecte elevat a l'instant.\nEstils voluminosos: pentinats curts i arrissats per a dones negres\n54. Rínxols grans i inflables\nAbraça el rínxol natural!\nDeixeu que els vostres rínxols naturals brillin portant-los grans i inflables.\n55. Pentinat de combover arrissat mitjà\nUna part lateral molt profunda fa un gran estil de combinació.\nCreeu una part lateral profunda a l'esquerra o la dreta del cap per obtenir un voluminós combinat arrissat.\n56. Lob en capes\nCreeu volum amb capes.\nSi afegiu diverses capes al tall del lob, ajudareu a augmentar el volum del cabell.\n57. Estil mitjà\nCanvieu a una part central de moda.\n58. Rínxols raspallats\nRaspalleu els rínxols!\nPer aconseguir el màxim volum possible, raspalleu els rínxols.\n59. Pentinat ros i llarg i arrissat\nAquest tall donarà forma als teus rínxols.\nUn tall en V més llarg a la part posterior amb capes més curtes cap a la part davantera afegeix varietat al vostre estil.\n60. Estil mitjà destacat amb rínxols fluixos\nIl·lumineu el vostre estil amb reflexos i rínxols fluixos.\ncom fer dues trenes franceses sobre tu mateix\nquè fan el morat i el vermell\nCom estilitzar els cabells llisos amb serrell i 10 mirades per inspirar-vos\nPentinats del festival de música: una manera elegant de portar aquestes orelles de gat


L’instant (Diari de la nit) – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\n28 febrer 2020Fons Amades\nDiari de la nit, aparegué a Barcelona el mes de gener de l’any 1935 i, el desembre del 1936, va haver de tancar arran del conflicte de la Guerra Civil. Proper al partit de La Lliga de Catalunya, va ésser un rotatiu de fórmula innovadora perquè agermanava premsa escrita i ràdio a la vegada, ideal com és cas de Joan Amades, ja que els articles que va escriure ell mateix els locutà per les ones de ràdio.\nNo foren moltes, únicament hi ha constància de 6 col·laboracions: Costums del Dijous Gras; Costums del Dimecres de Cendra; Tradicions de Santa Eulàlia; Passejada llegendària per Barcelona; Costums del dia de Sant Joan i Sant Antoni del Gener, les quals, conjuntament amb altres diversos retalls de premsa, es troben aplegades en un quadern del Fons Amades que es conserva en la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nDe tots els articles radiofònics, apropar un fragment on explica que: “El Dimecres de Cendra és el primer dia de quaresma, i en certa forma marca el trànsit d’un període de folga i d’àmplia llibertat a un altre de privacions i recolliment. Els nostres avis, la tarda del dia d’avui feien mitja festa i festa del tot; es sopava d’hora i, en havent sopat, sortien per a concórrer a l’enterrament del Carnestoltes, ja sia com a assistents o com a simples espectadors. La cavalcada simuladora de l’enterrament del ninot feia un curs llarguíssim i sortia molt d’hora del vespre, a l’objecte de fer el curs marcat i de poder acabar molta estona abans de les dotze de la nit, per tal que el veïnat tingués temps d’arribar a casa abans de la mitja nit. Era mal vist i mal considerat que més enllà de les dotze es veiessin disfresses pel carrer i àdhuc gent no disfressada. La ciutat operava de continent un canvi profund i la bogeria, l’esclat de joia més esplendent i expansiu s’ofegava en breus moments i es convertia en compungiment i misticisme.\nAl punt de les dotze de la nit del dia d’avui, començava de tocar als campanars de diverses esglésies de la nostra ciutat una campana que anunciava als fidels la proximitat de la quaresma i que els restava encara un espai de temps per a lliurar-se a l’aliment carnal, del qual es veurien privats per unes setmanes. Aquesta campana era anomenada la “bacallanera” o la “campana dels llaminers”. Era costum estès de celebrar, prop de mitja nit, un àpat en el qual la carn de moltó i de porc ocupava un lloc preferent. Moltes cases feien una bona escudella i una bona carn d’olla, no tan extraordinària com la de Nadal, però que hi feia vores. Solia fer-se l’ “olla de les quatre ordres mendicants”, com popularment se l’anomenava, que consistia en brou fet amb carn de porc, de bou, de moltó i de gallina.\nLes cases de més fervent sentiment religiós, abans de mitja nit encenien un bon foc, per damunt del qual passaven tots els atuells de cuina usats per a fer menjars i guisats en els quals entra carn. Per mitjà del foc, hom tractava de purificar-los del deix carnós o del carnalatge que poguessin tenir…”\nL’article és un xic més extens i acaba amb un breu comunicat a peu de pàgina on diu: “Llegit pel seu autor, ahir, a les 19 hores, davant el micròfon de Ràdio Associació de Catalunya”.\nI, pel que fa al dia en qüestió, aquest fou el 25 de febrer de l’any 1936 perquè, a llapis, hi ha una breu anotació manuscrita de la seva inseparable secretària, Consol Mallofré, on dicta: “Instan 26/ 2 – 36”


Saldes no espera massificació al Pedraforca quan s’aixequi el confinament - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralSaldes no espera massificació al Pedraforca quan s’aixequi el confinament\nSaldes espera una menor afluència de visitants al Pedraforca quan s’aixequin les mesures de confinament a la primavera / estiu, i confia que no es repetiran les cues per pujar a la tartera. El municipi demana flexibilitzar ja el confinament municipal per salvar els establiments turístics, la majoria dels quals es troben al límit per la impossibilitat d’obrir\nSaldes confia que aquestes imatges de massificació per pujar al Pedraforca, no es repetiran enguany quan s’aixequi el confinament. Segons l’alcalde, Moisès Massana, son fruit d’un moment determinat i una situació excepcional.\nMalgrat tot, l’alcalde reconeix que hi va haver un augment exponencial dels rescats de muntanya i per això, espera que enguany la gent pugui dispersar-se més pel país i puguin gaudir en plenitud del Pedraforca.\nEl municipi és un dels més afectats per les restriccions de mobilitat del Procicat. Des del del tancament de les mines de carbó l’any 2008, l’economia local gira al voltant del turisme. Si no s’obre aviat el confinament, molts establiments ja no podran reobrir malgrat els plans d’ajuts previstos per l’ajuntament.\nAquest confinament municipal també afecta als habitants de Saldes i els de la resta de pobles de muntanya per la dispersió de serveis.\nEl proper divendres s’ha convocat a Barcelona una concentració de totes les comarques i municipis del Pirineu per demanar una revisió del confinament municipal per salvar l’economia d’aquests micropobles, la majoria dels quals, com Saldes, depenen del turisme de proximitat.


Tàrrega divulga en una exposició la figura del mestre Bonaventura Amigó, impulsor del Parc de Sant Eloi i renovador de la pedagogia — Ajuntament de Tàrrega\nSou a: Inici / Cultura, Participació i Pobles / Notícies / Tàrrega divulga en una exposició la figura del mestre Bonaventura Amigó, impulsor del Parc de Sant Eloi i renovador de la pedagogia\nCommemorant el centenari de la seva mort, l’Arxiu Comarcal de l’Urgell reivindica el llegat de qui també fou altaveu del racionalisme, l’espiritisme o la maçoneria a les terres de Lleida · Oberta al públic fins al 30 d'abril\nJaume Aligué, president dels Amics de l'Arbre; Carles Quevedo, director de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell; i Raül Palacios, regidor de Cultura, a l'exposició dedicada al mestre Bonaventura Amigó\nL’Arxiu Comarcal de l’Urgell acull una exposició de producció pròpia dedicada al pedagog Bonaventura Amigó i Pellicer (1850 – 1919). Es tracta d’una figura clau per interpretar la història de Tàrrega de principis del segle XX. Nascut a Torà, Amigó deixà empremta a la capital de l’Urgell a partir del 1907, any que començà a exercir de professor titular de l’escola pública. L’any 1913 esdevingué el primer president de l’Associació dels Amics de l’Arbre, entitat que va promoure la creació del Parc de Sant Eloi. Més enllà d’aquest llegat, l’exposició desentranya aspectes desconeguts de la seva trajectòria vital i professional, com que posà en pràctica els corrents renovadors de la pedagogia moderna a més de ser un altaveu del racionalisme, el republicanisme, l’espiritisme o la maçoneria a les terres de Lleida.\nLa proposta s’engloba en la commemoració del centenari de la mort de Bonaventura Amigó, efemèride que el passat mes de març també es perpetuà al Parc de Sant Eloi amb la descoberta d’una obra escultòrica de Josep Castellana.\nEn el decurs d’una visita guiada celebrada el passat dimecres, Carles Quevedo, director de l’Arxiu Comarcal de l’Urgell, destacà que el treball de recerca sobre el mestre Amigó ha posat al descobert un intel·lectual que fugia dels dogmes per renovar la societat que li tocà viure. Per la seva part, Raül Palacios, regidor de Cultura, definí Amigó com una figura visionària i polièdrica que cal descobrir i reivindicar. A l’acte també assistí l’actual president dels Amics de l’Arbre, Jaume Aligué.\nArxiu Comarcal de l’Urgell - Carrer de les Sitges, 4 – TÀRREGA


Benvinguda – AFA Escola Fluvià\nEntrades amb l'etiqueta Benvinguda\nEl dissabte passat, 27 d’octubre, com és tradició al Fluvià, vam celebrar una festassa per donar la benvinguda com cal a les noves famílies de P3 i a aquelles que han arribat a la nostra escola aquest curs.Ni tan sols l’amenaça (convertida en realitat) d’un clima advers, va poder amb les ganes […]\nFesta de benvinguda 18/19. Benvingudes, famílies!!!\n4 Nov, 2018 in AFA Fluvià / Comissions / Comunicació / Escola Fluvià / Festes tagged Benvinguda / Festa by Comunicació\nEl proper dissabte, 27 d’octubre d’11 a 17 h tindrà lloc la Festa de Benvinguda de l’escola Fluvià. Organitzada per les colles de P4 no només donem la benvinguda al nou curs, si no a les nenes i nens i les famílies de P3 que inicien aquesta nova etapa amb nosaltres. Com a protagonistes essencials, […]\nLa festa de benvinguda ja és aquí!\n20 Oct, 2018 in AFA Fluvià / Comissions / Comunicació / Escola Fluvià / Festes tagged Benvinguda / Festa by Comunicació


Súria, Callús i Sant Joan censaran l'ADN dels gossos per 'caçar' accions incíviques - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSúria, Callús i Sant Joan censaran l'ADN dels gossos per 'caçar' accions incíviques\nEl sistema, pioner a Catalunya, permetrà identificar a quin animal pertanyen els excrements del carrer\nqueralt casals 23.02.2017 | 11:05\nAnna Bonvehí, Ramon Planell, Josep Maria Canudas i Joan Badia QUERALT CASALS\nSúria, Callús i Sant Joan de Vilatorrada aplicaran, amb l'impuls de la Mancomunitat Intermunicipal del Cardener, un sistema pioner a Catalunya que, a través d'un cens genètic dels gossos, permetrà identificar a quin animal pertanyen els excrements abandonats a la via pública. Aquesta iniciativa permetrà, entre altres aspectes, detectar els propietaris incívics i imposar-los la sanció corresponent.\nLa Mancomunitat Intermunicipal del Cardener va signar ahir el contracte amb el laboratori acreditat Bbi.bio, que es farà càr-rec del cens i l'estudi de les mostres d'excrements. El cens genètic serà obligatori per a tots els gossos dels tres municipis i estarà regulat a través de l'ordenança municipal sobre tinença d'animals domèstics, que Callús i Súria ja han modificat per incloure-hi aquest aspecte i Sant Joan està en procés de fer-ho.\nAixò obligarà a fer una extracció de sang a tots els gossos censats de cada municipi a partir de la qual s'obtindrà el seu ADN. Per facilitar la implantació del sistema, inicialment els ajuntaments finançaran les extracions durant un període de tres mesos. A Callús i a Súria (Sant Joan ho farà més endavant), les analítiques es podran fer de l'1 de març al 31 de maig, de forma gratuïta, a l'ajuntament a través d'un veterinari.\nEl president de la Mancomunitat Intermunicipal del Cardener, Josep Maria Canudas, apuntava ahir que «els excrements de gossos representen un gran problema de neteja viària i de salubritat a la via pública i és la queixa principal dels nostres ciutadans». Per això, considera que «ara que tenim mitjans per identificar els excrements abandonats, no podem tapar-nos els ulls i és hora de fer costat als veïns que pateixen aquest problema». La intenció és que l'experiència dels municipis bagencs serveixi d'exemple a altres pobles de la Mancomunitat i de la resta del país. «Creiem que serà com una taca d'oli que s'anirà ampliant», assegura Canudas.\nEls animals registrats portaran una placa que certificarà que han realitzat la prova genètica. Bages


El Papa s’equivoca en els nomenaments però el nou bisbe de Barcelona no rectifica – Avantguarda.cat\nOriol Domingo 3 de desembre de 2015 Atri\nEl Papa Francesc reconeix que va equivocar-se al nomenar al sacerdot espanyol Lucio Àngel Vallejo Balda com a número dos de la secretaria d’Economia de la Santa Seu, actualment detingut i jutjat al Vaticà per filtrar documents reservats. Però el nou arquebisbe de Barcelona, Juan José Omella, no rectifica els elogis que va fer a Vallejo Balda.\nFrancesc va dir a l’hora de la Àngelus del passat 8 de novembre que robar aquests documents és “un fet trist, un delicte, un acte deplorable”. Ara, en la roda de premsa celebrada en l’avió que l’ha portat de Bangui a Roma, un periodista li ha preguntat si considerava que havia comés un error al nomenar a monsenyor Vallejo Balda, i el Papa ho ha admès: “Ha estat un error”.\nEn canvi, no consta que el futur nou arquebisbe de Barcelona, Juan José Omella, hagi rectificat la valoració positiva que un dia va fer del seu compatriota Vallejo Balda. Omella, en una visita a Roma realitzada al febrer del 2014, va escriure als seus diocesans: “El Papa Francesc coneix Espanya, i sap on està i com és La Rioja. Estic segur de que els nostres estimats paisans -el cardenal Eduardo Martínez Somalo, Celso Morga Iruzubieta, Felipe Heredia Esteban i Lucio Angel Vallejo Balda- li han parlat de les excel·lències d’aquesta entranyable terra i de les seves gents.Tenim allà, a Roma, uns bons ambaixadors”. Un bon ambaixador!”\nA més a més, Omella deixarà la diòcesi de Calahorra-La Calzada-Logronyo per anar a la capital de Catalunyael proper 26 de desembre amb una denúncia sobre les seves espatlles per mantenir simbologia franquista a la catedral logronyesa de la Redonda. A Omella se’l descriu com a un bisbe de perfil social i no polític, però retirar o mantenir la simbologia franquista sigui en una catedral o no és una postura inevitablement política. Rectificar és de savis, de bona persona i de bon cristià.


El Procés revisita Companys (Joan Esculies)\nEl Procés revisita Companys\nEls historiadors s’aproximaran a l’aprovació de la DUI del 27-O des d’una posició molt crítica\n4 min. Escriptor i historiador 05/02/2018 20:07\nEls esdeveniments d’aques- ta tardor-hivern faran que la trajectòria política i humana de Lluís Companys pateixi una relectura. La narrativa biogràfica depèn sempre de les circumstàncies personals i ambientals en què està immers el biògraf. Encara que l’assagista es posi la granota de treball del distanciament i l’objectivitat, és impossible deixar de banda la pròpia trajectòria vital i els fets contemporanis per més que un s’exerciti a fer-ho.\nEls contraris a la proclamació de la República Catalana han utilitzat fins a l’extenuació en el darrer lustre l’episodi de l’octubre del 1934 per oposar-se a una situació similar o alertar de les seves conseqüències. Els seus precs o amenaces, però, han estat vans i hem viscut uns nous Fets d’Octubre. Els assagistes contemporanis a l’aplicació de l’article 155 jutjaran el gest de Companys de proclamar “l’Estat Català dins de la República Federal Espanyola” amb duresa. Hauran experimentat de primera mà la pèrdua de l’autonomia i la intervenció de la Generalitat, malgrat que el govern Rajoy no hagi arribat a l’acció expeditiva dels governs Lerroux i Chapaprieta.\nNo hi ha tres mil empresonats, ni un govern català dirigit per un militar o una coalició de forces, però el tast que representa el 155 farà que es relati de manera més crua el joc de ruleta russa al qual va apostar, i perdre, Companys. També, per l’experiència del 1934 i els no pocs manuals que l’analitzen, els historiadors s’aproximaran a l’aprovació de la DUI del 27-O i a les darreres decisions preses pel govern Puigdemont des d’una posició molt crítica.\nAra que s’ha fet diàfan que anar a la presó és duríssim, no es podrà posar en dubte que Companys va ser capaç d’assumir un cost personal\nPer contra, de resultes del Procés el vessant humà de Companys creixerà. El polític va estar empresonat en diverses ocasions. A finals de març del 1919, sent regidor de l’Ajuntament de Barcelona, va passar un mes a la presó Model per haver defensat els vaguistes de la Canadenca i haver titllat d’“esquirols” altres membres del consistori. Quan aquest conflicte encara cuejava, a finals de novembre del 1920, se’l va enviar al castell de la Mola a Maó. En va sortir com a diputat per Sabadell un mes després. A mitjans d’octubre del 1930, per haver subscrit un manifest de protesta pel tracte donat a Macià, a qui el règim alfonsí no deixava tornar de l’exili, Companys va passar unes setmanes a la Model.\nEl pas per la presó més conegut és el que va seguir el vespre dels Fets d’Octubre. L’aleshores president, en comptes de seguir l’exemple d’un dels màxims valedors de la proclamació de l’Estat Català, Josep Dencàs -que va fugir a l’exili per la xarxa de clavegueram-, es va quedar al Palau de la Generalitat i va ser detingut el 7 d’octubre. Després d’una temporada al vaixell-presó Uruguay, el gener del 1935 va ser dut a la Model de Madrid per acabar a finals d’aquell juny al penal gadità d’El Puerto de Santa María. En va sortir el març del 1936 amnistiat pel triomf de les esquerres a les eleccions a Corts. A l’exili, va ser detingut a mitjans d’agost del 1940 a França, extradit i afusellat a Montjuïc el 15 d’octubre d’aquell any.\nPel cap baix, doncs, Companys va viure empresonat dos anys. En algunes detencions -prèvies al 1940- era plausible fins i tot l’execució. Si el polític hagués renunciat a les seves conviccions davant de qualsevol dels tribunals que el van jutjar, la seva carrera s’hauria estroncat immediatament. Per moltes giragonses discursives que s’haguessin volgut crear, hauria perdut tota credibilitat i els seus adversaris n’haurien fet mofa. Ningú no se l’hauria pres seriosament si després hagués exclamat que faria això o allò “Per Catalunya!” o “Pels treballadors!”\nL’acatament -comprensible des del vessant humà- per part d’alguns dirigents independentistes empresonats de la Constitució del 1978 que pretenien superar o la fugida a l’estranger d’altres per no afrontar les conseqüències judicials i penals del 27-O descarrega de frivolitat la figura de Companys. Ara que s’ha fet diàfan que anar a la presó és duríssim, a l’expresident se’l valorarà més o menys políticament, però no es podrà posar en dubte que era un home capaç d’assumir el cost personal, sense laments ni subterfugis, de les seves aventures polítiques.\nCompanys ni enganyava ni s’autoenganyava. Amb els seus encerts i desencerts, la revisió que se’n farà a causa de la nostra vivència del Procés deixarà la imatge d’un polític conseqüent. Els historiadors no podran escriure pas el mateix de tothom.


Ajuntament de Tordera - Tres escolars de Tordera finalistes del concurs internacional "representar el camí de l'aigua fins que arriba a l'aixeta" d'Aqualia\nTres escolars de Tordera finalistes del concurs internacional "representar el camí de l'aigua fins que arriba a l'aixeta" d'Aqualia\nMina Barbero Claret, de l’escola Brianxa, Laia Masferrer Matas, de l’escola Ignasi Iglesias, i Martí Muñoz Vallirana, de l’escola Vedruna- Tordera, han resultat finalistes en la categoria individual de la 16a edició del Concurs Digital Infantil que organitza cada any Aqualia, l’empresa que gestiona el Servei Municipal d’Aigües.\nL’alcalde de Tordera, Joan Carles García, acompanyat pel responsable del Servei Municipal d’Aigües, Damià Muñoz, han lliurat una càmera subaquàtica a cadascun.\nEls treballs del joves alumnes han estat seleccionats entre els més de 8.000 escolars participants de diferents municipis de l’estat espanyol i Portugal. Aquest any el concurs es va llençar entorn el microsite www.aiguaperagrifus.cat i per decidir els premiats, el jurat ha valorat “la capacitat per representar el camí que porta l’aigua des de la natura fins a casa, així com la manera com es retorna al medi natural”.\nEl concurs infantil s’emmarca en el conjunt d’iniciatives que regularment desenvolupen Aqualia i l’Ajuntament de Tordera amb les escoles per donar a conèixer als més petits les fases del cicle integral de l’aigua i educar en un ús i consum més responsable d’aquest recurs.\nInformació publicada el 16 de novembre de 2018


El que socialment es concep com a “home” disposa d'aquest marge per aplicar la força amb l'objectiu de mantenir el status quo, amb certa impunitat i suport social\nUs van agredir sexualment no només per transgredir i desobeir, per defensar la vostra idea de legalitat i legitimitat, sinó per la categoria a la qual pertanyeu: per ser dones i per no callar\nMembres dels Mossos d'Esquadra custodien els hotels on s'allotgen els policies nacionals desplaçats a Catalunya. EFE\nSentir la teva veu angoixada relatant com t'havien torturat, trencant-te els dits un a un, va ser una de les pitjors coses de diumenge passat. Proveïdes en un col·legi des de feia hores, en tensió permanent, t'escoltem amb la gola feta fallida d'impotència, explicant-nos a totes com t'havien aixecat la roba per agredir-te sexualment, mecànicament, amb impunitat, per després riure's de la teva ràbia. Ens va costar una bona estona tornar a parlar.\nDesprés vam saber per altres dones que no havies estat l'única. Que en el seu macabre desplegament de violència contra un acte de desobediència popular, marcar els cossos de noies joves donava punts extra. Deia Max Weber, avui ens ho recordava el president del Centre Delàs en un altre article, que una de les característiques que fa a l'Estat ser Estat és tenir el monopoli de la violència, obtingut pel mandat d'un acord social, el de l'Estat liberal, que va ser des del principi excloent amb la meitat de la societat. Només ampliant aquest monopoli de la violència al que -prenent el concepte d'hegemonia de Gramsci- coneixem com a masculinitat hegemònica, podem entendre per què van utilitzar un tipus de violència específic contra dones joves. No només l'Estat usa la força per sotmetre amb un marge molt ample abans que una altra instància, en aquest cas els organismes que apliquen la legislació internacional, li reprovin. També el que socialment es concep com a “home” –un concepte molt estret que implica, entre uns altres, agressivitat, insensibilitat i heterosexualitat- disposa d'aquest marge per aplicar la força amb l'objectiu de mantenir el status quo, amb certa impunitat i suport social, sempre que no transcendeixi uns límits, i sovint fins i tot si és així.\nQuan, a més, no es tracta d'“homes” sense més, sinó d'aquells que disposen del privilegi de fer callar les paraules amb la força de les armes, del que cridem masculinitats militaritzades, hem d'afegir, a més, el factor de grup. El que va succeir diumenge va ser un ritual de renovació dels vots de companyonia patriarcal, de l'adhesió a un pacte fraternal de deshumanització de les altres. Perquè aquest ‘nosaltres’, aquesta pertinença al selecte grup dels homes de debò, dels guardians, dels soldats, els patriotes, no és gratis, ni és permanent, sinó que ha de ser reafirmat de forma periòdica amb actes atroços i brutals. Si a més hi ha unes institucions que, com ha estat el cas, legitimen aquesta violència desproporcionada en nom de la seguretat, remarcant només quants dels seus han resultat ferits, es reforça la impunitat dels abusos de poder, i es contribueix a la jerarquització entre els cossos i vides que importen de debò i els que poden ser vulnerats sense que res canviï.\nAquests agents de la Policia Nacional no van usar, doncs, la violència sexual el diumenge com un impuls individual que busqués el gaudi i el plaer, va ser una estratègia sistemàtica de càstig que anava molt més enllà d'evitar el referèndum. Sota una lògica, a més, de pura guerra. “El poder sobirà no s'afirma si no és capaç de sembrar el terror”, diu Rita Laura Segato, i van sembrar aquest terror sobre els vostres cossos per dirigir un missatge amb diversos objectius, com el de reforçar el seu domini sobre una terra i la seva gent a través de la humiliació. Però, sobretot, van voler marcar a moltes perquè mai oblideu quin és el nostre lloc, per recordar-vos el preu addicional que té per a nosaltres disputar l'espai públic als seus habitants per dret diví. Us van agredir sexualment no només per transgredir i desobeir, per defensar la vostra idea de legalitat i legitimitat, us van agredir no per ser vosaltres, no per ser tu, Marta, sinó per la categoria a la qual pertanyeu: per ser dones i per no callar.\nI ho van fer per recordar-vos que a nosaltres només ens pertany el silenci, per a –simple i planament- expulsar-vos de l'espai públic, per sotmetre-us quan som més lliures, com més participem, amb la mobilitat i el temps que ens permeten les encara escasses càrregues familiars. Els vostres cossos vulnerats sense permís per mans estranyes, van ser un recordatori per a totes del que ens passa per abandonar la clausura forçosa en l'àmbit del privat. Per apoderar-nos de la nit, ens exposem a la por, als atacs i a la culpa; per vestir com volem, a l'assetjament; per irrompre en política, als insults i vexacions, i per ocupar col·legis, a la devaluació dels nostres cossos i la deshumanització.


Les sèries com a mirall de realitats socials | Universitat Abat Oliba CEU - Graus\n🎓 Les sèries com a mirall de realitats socials\nEn aquest sentit el professor de Periodisme de la nostra universitat Jorge Martínez Lucena ha participat, amb una secció pròpia, en el programa de ràdio La Ciutat d'Estiu\nFecha: dijous, 19 de setembre de 2019 a las 16:15h\nLes sèries com a mirall de realitats socials\nLes ficcions televisives són eines que disseminen imaginaris. Les sèries ens solen transmetre estereotips socials, econòmics i culturals que acceptem sense donar-nos a penes compte. La màgia de l'audiovisual i la seva expressivitat fan que les realitats que ens presenten siguin molt atractives.\nIndubtablement, les sèries són un instrument d'entreteniment per a la societat. Els espectadors ens veiem identificats i influïts per les històries dels personatges. De fet, aquest és un dels objectius principals d'un bon guió. Així i tot, després de la superfície de la trama s'amaguen realitats socials que mereixen ser explorades.\nEn aquest sentit el professor de Periodisme de la nostra universitat Jorge Martínez Lucena ha participat, amb una secció pròpia, en el programa de ràdio La Ciutat d'Estiu d'ONDA CERO al llarg de sis programes. En ells ha explicat fil per randa algunes de les sèries de més actualitat des d'una perspectiva sociològica.\nMartínez Lucena és una de les veus autoritzades en aquest àmbit, ja que al llarg de la seva trajectòria investigadora ha escrit gran quantitat d'assajos i monogràfics. Entre ells, l'últim dels llibres en els quals ha participat: Control social i imaginaris en les telesèries actuals i editat per l'Editorial UOC. que versa sobre la relació entre les sèries i la nostra societat.\nPodeu escoltar aquí els programes en els quals ha intervingut Martínez Lucena:


Trobada a Bruguera – . BTTrans\nEscapades / Celebracions Trobada a Bruguera\nbttrans •5 novembre, 2016Escapades / Celebracions\nTROBADA DELS BTTERANS PEL XAVI CASTELLSAGUÉ a la casa de BRUGUERA. 5 de novembre 2016\nQuan hem arribat a Bruguera ens hem trobat amb un dia molt ennovolat però amb un bellíssim paisatge de tardor. Realment la casa i el poble están el bell mig d´un paradís. Ábans d´arribar ens hem parat a Can Pamplona a Vic a esmorzar però com que èrem molta colla hi hem estat força estona. Crec que la Carme ha pensat que si hagués arribat a saber que ens retardariem, hauria pujat el Taga amb un “pim-pam-pum” abans que nosaltres arribéssim.\nDesprés de les salutacions, abraçades, etc. Els boletaires professionals (Toni i Alícia) no volen perdre temps i van, tot seguit, a la cacera del bolet. L´altre gent també ho fa darrera d´ells o no. A mi, com que no m´agrada buscar bolets, però sí que m´agradarà menjar-me els que trobaran ells, prefereixo anar a caminar una mica i m´enfilo, pel caminet amb marques grogues, fins al coll de Jou entre el Taga i Sant Amanç. Quan hi arribo plovisqueja i hi ha boira baixa. Torno a baixar.\nAmb un ambient feliç i fantàstic, com hauria volgut el Xavi, dinem l´arròs qua ha fet la Lurdes, el pollastre a l´ast que han anat a buscar el Joan Pocurull i la Lola, els bolets que han trobat els boletaires professionals i els aficionats, l´amanida que no sé qui l´ha fet, el vi que deu haver portat el Josep-Luís i el pastís que crec que era comprat… Jo la veritat és que no he fet res.\nLa sobretaula i la tarda la passem amb boníssima i animada conversa bo i veient com plou i llampega des del mirador privilegiat que és el menjador de la casa. Tot un espectacle. Ja bastant tard, comencem a desfilar cap a casa.\nGràcies a la Carme per organitzar la Trobada la qual ens ha anat a tots molt bé .\nP.D.: Un tema profund tractat amb el Juanma (gastrònem) ha estat sobre sí cremava més o menys la ratafía que la mistela. Jo crec que la ratafía té més bon gust però crema més. L´altre pot ser té menys bon gust, tot i que el té bo però crema menys. Dixit!


En la manifestació de Palma contàrem amb el suport de diverses associacions com varen ser CCOO o STOP Desahucios. En el recorregut es cantaren consignes contra el 3+2, contra Bauzà i altres polítics corruptes així com en contra del pacte C's + PSOE. Al final del recorregut vam mantenir una xerrada amb el director de la conselleria d'educació sobre l'estat d'aquesta, i vam posar sobre la taula la nostra postura i vam deixar clar que la lluita no s’aturarà fins que les reivindicacions del moviment estudiantil siguin acceptades íntegrament. També es va llegir un manifest rememorant la república: la lluita que protagonitzaren milers de oprimits fa 85 anys contra la monarquia i el capitalisme està més vigent que mai!\nA Eivissa i a Formentera els estudiants vam sortir al carrer amb pancartes per a visibilitzar les reclamacions del moviment estudiantil i càntics secundant la vaga i exigint una educació pública i de qualitat i explicant als ciutadans perquè els estudiants estem en lluita.\nAl final de les tres mobilitzacions vam llegir un manifest de la gran lluita de la marea verda dels darrers anys: hem aconseguit retardarl’aplicació de les revàlides i del 3+2, fer fora al ministre Wert, però no ens aturarem fins que no es deroguin immediatament totes les lleis franquistes i es retirin totes les retallades!\nNo ens enganyen parlant de “paralització”, els estudiants reclamem la DEROGACIÓ IMMEDIATA de la LOMCE, la LEC i el 3+2!\nLa jornada de vaga estudiantil estatal dels dies 13 i 14 d’Abril ha servit per donar una gran passa a ses illes, per avançar en la coordinació dels estudiants als instituts i a la universitat. Ara és el moment de l’organització! Lluitant units som més forts!\nTothom a les manifestacions del 15M!


Miquel Strubell: 2005\nTinc dret a ser informat en català?\nCarta enviada a un diari barceloní, 19 de setembre de 2005\nS'havia proposat a la ponència redactora del nou Estatut que el text recollís un dret que, al meu parer, enllaça directament amb la condició d'oficialitat de la llengua catalana. Es tracta del dret de ser informat en català pel que fa als productes comercials i serveis. No he pogut trobar aquest dret en el text actual que se sotmetrà al ple del Parlament d'aquí a pocs dies.\nDeixant de banda que resulta ofensiu i humiliant per a molts consumidors catalans que a les nostres botigues hi hagi un nombre, potser creixent, de productes etiquetats de forma bilingüe en portuguès, és de tota evidència que la presència obligatòria del català en tot producte etiquetat que es posi a la venda a Catalunya suposaria una eina de divulgació de la nostra llengua de la màxima transcendència.\nFixeu-vos que em refereixo a "tots" els productes, i no només als productes fabricats a casa nostra: només faltaria que els nostres industrials es trobessin amb unes obligacions que els seus competidors no tinguessin!\nEn uns moments en què, per primer cop en trenta anys, puja espectacularment a Catalunya el nombre de persones que no saben parlar la nostra llengua (a causa de la immigració) semblen evidents els avantatges que tindria fer figurar aquest dret a l'Estatut.\nM'agradaria, per altra banda, que el bufet del sr. Roca Junyent aclarís públicament si ha estat actuant com a "lobby" davant dels partits polítics, per encàrrec d'algun sector industrial, per provar d'impedir que prosperi la inclusió d'aquest dret en el text estatutari; i si és així, quins arguments ha fet servir per convèncier (bona part d)els partits catalans.\nHe rebut per correu electrònic aquest "Comunicat públic de la Comissió de la Dignitat" i crec que paga la pena divulgar-lo!\nEtiquetes de comentaris: Comissió de la Dignitat, llei, Papers de Salamanca\nEn podem fiar, dels serveis públics?\nHe tingut dos disgustos en dos mesos.\nEl primer, amb IBERIA. Cito d'una carta que vaig enviar al seu director general:\nUs escric per deixar constància de la indignació del grup de passatgers del vol IB6835 que el dia 4 de juliol va sortir de l’aeroport de Barcelona amb retard, amb destinació a Santiago de Xile, via Madrid. Al mateix avió, que a tot arreu s’anuncià que tenia l’esmentada destinació, hi viatjaven també passatgers que pretenien viatjar a altres ciutats de Sudamèrica.\nEn ser un vol anunciat com el vol de Santiago de Xile, i en tenir a més las targetes d’embarcament per a la segona part del viatge –amb la mateixa numeració de vol- a cap de nosaltres ens va passar pel cap que el segon avió no ens hagués forçosament d’esperar. A més, durant l’espera, varen sortir diversos vols d’Ibèria cap a Madrid, on segurament no hauria costat gaire de fer-hi pujar el nostre grup.\nPer gran astorament nostre, en arribar a Madrid-Barajas, el personal de terra d’Ibèria ens varen informar que el segon vol havia sortit (cosa que després vàrem saber que no era certa). Si ho arribem a saber a temps, molts hauríem preferit no sortir de Barcelona fins l’endemà.\nEl fet d’haver de perdre 24 hores senceres abans de poder continuar el viatge ens va perjudicar a la meva dona, Maria Carme Prats, i a mi, atès que l’estada era prevista que seria curta i de fet vam arribar a Santiago el dia 6 i ja tornàvem el dia 13.\nNo em consta que Iberia hagi fet arribar ni a l’Institut Ramon Llull, que organitzava el trasllat d’una quinzena de persones aquell dia, i força més en dies contigus, ni als passatgers afectats, les seves disculpes ni cap compensació.\nNo em consta tampoc que hagin amonestat el pilot que va deixar en terra, targeta d’embarcament en mà, una vintena de passatgers d’aquest vol –insisteixo, el vol amb el mateix codi, i anunciat com a vol de Santiago ja des de Barcelona-, que en haver començat el viatge abans que els altres, tenien més dret i tot que ningú a arribar a Santiago puntualment. No costa gaire calcular la mitjana d’impuntualitat del passatge previst per al vol: el retard per al nostre grup no va ser d’una hora o dues, sinó de vint-i-quatre.\nHaig de deixar constància del fet d'haver rebut després una carta de disculpa oferint-me una certa compensació, i per tant, considero aquest cas tancat .. frora del tema de com anuncien els vols a Barcelona!\nEl segon, amb VODAFONE.\nTal com vaig explicar per telèfon al servei 123 fa tres dies, acabo de rebre la facturació del mes d'agost on apareixen tres trucades que jo no he fet, i menys des de Rússia, un país que ja vaig visitar l'any passat, que sembla que no té servei Vodafone, i les trucades des del qual han estat les més cares que he pagat mai. Per tant, des de Rússia vaig decidir NO FER CAP TRUCADA.\nEm trobo amb TRES TRUCADES, suposadament fetes des del meu mòbil. Són aquestes:\n30 ago 17:27 0034607100300 Efect. Vodafone Word (sic) Rusia North-W 6:30 No Preferent 29,90\n30 ago 18:31 0034607100300 Efect. Vodafone Word (sic) Rusia North-W 51:00 No Preferent 230,00\n30 ago 19:22 0034607100300 Efect. Vodafone Word (sic) Rusia North-W 7:30 No Preferent 34,50\nInsisteixo: aquestes trucades no les he fetes. Tampoc no faig servir MAI la connexió a internet, després del disgust de la primera factura quan vaig comprar el mòbil actual (en CAP moment, per cert, no se'm va comunicar que el cost de connectar-m'hi uns minuts seria més car que la tarifa plana de l'ADSL del meu PC durant tot un mes).\nPer tant, no tinc cap inconvenient a pagar l'import de la factura del mes d'agost, sempre que se'n restin aquestes trucades que jo no he fet: és a dir, Euros 59,40.\nEn no haver rebut resposta a la meva reclamació dins del termini de 48 hores que em va dir la persona que em va atendre, la torno a fer per escrit.\nUs han passat coses semblants?\nPer cert: no sóc l'únic que ha tingut problemes amb el mateix número 0034607100300. http://www.gsmspain.com/foros/showthread.php?s=&postid=1200388\nHaig de deixar constància del fet que Vodafone més tard, i després d'una sèrie de comprovacions, va rectificar la factura i, a instàncies meva, em va reconfigurar el mòbil perquè no pugui ni enviar ni rebre aquesta mena de comubnicacions.\nPublicat per mstrubell a 10:48 p. m. Cap comentari:\n"Inspirats pels cavallers de l'Orde de Sant Joan de Malta", M. Strubell\nReprodueixo un article meu, enviat a un diari, que no fou, però, publicat.\nClica aquí si cal, per llegir el text sencer\nEtiquetes de comentaris: Cottonera, Malta, maltès, Manwel Mifsud\nPublicat per mstrubell a 1:23 p. m. Cap comentari:\n"Inspirats pels cavallers de l'Orde de Sant Joan d...