Colau només va executar el 37,6% del pressupost d'habitatge l'any del covid\nL'Ajuntament de Barcelona ho atribueix a l'aturada pel confinament i situa en el 48% el compliment en inversions\nPanoràmica de Barcelona en una imatge d’arxiu. Marc Rovira\nBarcelonaEl covid ho va trastocar tot el 2020 –i encara el 2021–, també les finances d'ajuntaments com el de Barcelona, abocats a modificacions d'urgència per augmentar la despesa social i refer pressupostos amb una previsió molt més baixa d'ingressos per l'aturada total del confinament. Però, tot i el gran canvi d'escenari, amb el ministeri d'Hisenda suspenent el sostre de despesa i permetent als consistoris gastar-se els estalvis, el tancament d'exercici a Barcelona va ser força menys estripador del que s'havia anunciat. L'Ajuntament va acabar el curs amb un dèficit de 49,2 milions d'euros, un canvi de tendència remarcable respecte als superàvits dels últims nou anys, però lluny dels més de 150 milions de dèficit que s'havien arribat a preveure: els ingressos van caure menys del que s'esperava gràcies, sobretot, a l’entrada d'última hora de recursos provinents de la Generalitat i de l’impost de plusvàlues. La liquidació de comptes evidencia ara, però, que es van executar força menys diners dels previstos en matèries considerades estrella pel govern d'Ada Colau, com l'habitatge, en què es va gastar el 37,6% dels 86,2 milions d'euros previstos en el programa d'habitatge del pressupost municipal.\nAquesta desinversió que, sumada als prop de set milions d'euros de menys que es van acabar destinant a la rehabilitació i conservació d'edificis, ha fet pujar la mosca al nas del grup d'ERC, que ha sigut aliat dels comuns i els socialistes en la negociació dels dos pressupostos en el que portem de mandat. Denuncien que s'han deixat d'invertir uns 54 milions d'euros en polítiques d'habitatge i que la falta de parc públic continua obligant a allotjar d'emergència les famílies vulnerables en pensions i hotels, que "tenen un cost tres vegades més alt del que tindria un lloguer social i no són una alternativa que els aporti confort". El 2020 s'hi van destinar 4,1 milions d'euros, el 90% a través de viatges Barceló, segons els republicans.\nEl govern municipal explica que la manca de despesa executada es deu sobretot "als efectes de la pandèmia, el confinament i l’aturada i l'alentiment dels treballs durant bona part de l’any". Les obres públiques van estar aturades durant quatre mesos i després van caldre mesures d'adaptació al covid que van alentir la recuperació, i també va costar reprendre totes les tramitacions que havien quedat interrompudes. Per tant, defensen, no hi va haver marge per fer i pagar tot allò que s'havia programat. I l'emergència va obligar a reordenar recursos.\nFonts municipals detallen que dels 82,6 milions previstos en el pressupost, se'n van executar 21,5 de despesa corrent i 10,8 d'inversions. En total, el 37,6% del que estava estipulat, però afegeixen al còmput els 31 milions que apunten sí que s'han invertit a través de l'Institut Municipal d'Habitatge i Rehabilitació (IMHAB) –i que no estan inclosos en el pressupost– i una partida de cinc milions extres que també es va executar. Aquest càlcul situa el total d'inversions previstes en els 97 milions i el grau d'assoliment en el 48% –el 56% si es té en compte, també, la despesa corrent–, tot i que el document inicial d'inversions que havia de fer l'IMHAB preveia 62 milions destinats només a noves promocions. En l'últim balanç, l'equip de Colau va treure pit d'estar construint pisos públics de lloguer a un ritme inèdit, amb 2.329 pisos en obres o a punt de començar-les i la previsió d'arribar al 2023 amb un parc públic de 12.000 pisos nous o recuperats.\n"Els recursos econòmics hi són i es podien haver posat en marxa diferents mecanismes per augmentar el parc públic", lamenta el regidor d'ERC Jordi Castellana, que recorda que en el pacte pressupostari del 2020 ja van incloure un fons extra de 50 milions destinat a fer créixer el parc d'habitatge que no es va materialitzar i que es torna a incloure en l'acord del 2021. Considera que el govern dels comuns i els socialistes ha fet una gestió "ortodoxa" del pressupost en plena emergència i quan tenia mecanismes per poder endeutar-se més.\nEn les al·legacions que han presentat a la liquidació de comptes també demanen explicacions sobre contractes adjudicats per la via d'emergència per fer front a campanyes de comunicació que consideren que no està prou justificat que es poguessin adjudicar sense el procediment habitual o sobre contractacions que es van externalitzar i que posen en dubte si podien haver assumit treballadors municipals, com l'elaboració de les memòries dels districtes o el suport a la gestió per fer les ampliacions de terrasses.\nBarcelona Covid-19 habitatge pressupost


Mollerussa durà a terme 25 actes en el marc de la Capital de la Sardana 2016 - Mollerussa TelevisióMollerussa Televisió\nMollerussa durà a terme 25 actes en el marc de la Capital de la Sardana 2016\nEl monument de la Sardana de Mollerussa llueix des del passat setembre la imatge gràfica de la capitalitat de la Sardana, que s’iniciarà formalment el proper 12 de març de 2016 i per la qual s’han organitzat un total de 25 actes.\nDel programa d’activitats destaquen, entre d’altres, 3 exposicions. Una sobre els 70 anys de l’agrupació sardanista de Mollerussa, una altra enfocada en el Teatre l’Amistat com a seu acollidora d’aquesta dansa i una darrera que farà èmfasi en l’arrelament de la sardana al conjunt de la comarca del Pla d’Urgell. L’objectiu és que Mollerussa sigui durant tot el 2016 un punt de trobada d’aquest element propi de la cultura popular.\nA banda de les activitats, també s’enregistrarà un CD amb sardanes que fan referència tant a Mollerussa com a la pròpia capitalitat, algunes d’elles seran noves i estaran composades expressament per a la gravació del CD.\nEtiquetes Capital de la Sardanacultura popularsardana\n23 abril 2017 - Comenta\nSense resposta per “Mollerussa durà a terme 25 actes en el marc de la Capital de la Sardana 2016”


Els Mossos detenen tres homes per robar en domicilis de Tarragona | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nEls arrestats va passar a disposició judicial i el jutge instructor va decretar la seva llibertat amb càrrecs\nAgents de la Policia de la Generalitat – Mossos d’Esquadra de la Unitat d’Investigació de la comissaria de Martorell van detenir, el dimecres 12 de juny, tres homes de nacionalitat colombiana, de 41 a 45 anys i veïns de l’Hospitalet de Llobregat i del Vendrell, com a presumptes autors de cinc robatoris amb força a domicilis a les comarques de Barcelona, Lleida i Tarragona i per pertinença a grup criminal.\nLa investigació es va iniciar, a començaments del mes de maig quan un agent de la Guàrdia Urbana de Barcelona fora de servei va detectar tres individus realitzant actes preparatoris per cometre un robatori amb força en un domicili del municipi d’Olesa de Montserrat. Gràcies a les gestions d’investigació, els agents de la Unitat d’Investigació de la comissaria de Martorell van aconseguir identificar els tres individus, tots tres amb antecedents policials de la mateixa tipologia delictiva.\nDurant aquestes setmanes d’investigació, els agents van aconseguir acreditar la pertinença a grup organitzat i la comissió de quatre robatoris amb força en domicilis dels municipis de Granollers, Lleida, Parets del Vallès i Reus. Els lladres havien forçat les portes, tant la porta de l’edifici com l’entrada principal dels domicilis, amb el mètode conegut com radiografia, utilitzant un plàstic per obrir-les. Els autors havien aconseguit endur-se diners en efectiu, joies i aparells d’electrònica.\nFinalment, el dimecres 12 de juny, els investigadors van localitzar les tres persones investigades al municipi de Granollers i els van detenir in fraganti quan acabaven de robar en un domicili de la localitat. Els agents van aconseguir recuperar tots els objectes sostrets en aquest darrer robatori. Posteriorment, el jutjat en funcions de guàrdia de Granollers va autoritzar dues entrades i registres en els domicilis dels tres detinguts, als municipis de l’Hospitalet de Llobregat i del Vendrell, on els agents van localitzar objectes de valor sostrets com rellotges de gamma alta, joies i aparells electrònics. Els arrestats va passar a disposició judicial i el jutge instructor va decretar la seva llibertat amb càrrecs.\n09/06/2019 Ingressa a presó un home per onze robatoris a domicilis del Camp i a l’Alt Penedès


El líder pot amb el Cadí (55-67) - Diari de Santa Coloma\nEl líder pot amb el Cadí (55-67)\n09/11/2015 – El Perfumerías Avenida assalta el Palau d’Esports de la Seu d’Urgell liderat per l’excepcional actuació d’Astou Ndour (32 de valoració).\nSense la colomenca Tania Pérez disponible, el Cadí La Seu perdria una de les seves peces més importants per rebre el líder de la Lliga Femenina.\nEl Perfumerías aterrava a Catalunya després d’una dura derrota en competició europea soferta a la pista del Familia Schio italià (88-70) i a la Seu aconseguiria tornar a treure el cap.\nEls centímetres de les interiors salmantines decantarien el partit ja des de l’inici (14-19), amb Ndour fent-se forta per dins. Un parcial de 0 a 7 al límit del descans donaria un marge de deu punts al Perfumerías (27-37), renda que el bloc visitant sabria administrar.\nTot i el desgast físic proposat pel Cadí, l’anotació de Tamara Abalde (17) i Belén Arrojo (14) no seria suficient per retallar la distància durant el tercer acte (41-49) i les visitants acabarien de rematar el partit amb el 14-18 de l’últim parcial (55-67).\nEl mal dia en el tir exterior del Cadí La Seu (3/16) i la feina espectacular feta per Ndour (16 punts i 12 captures) deixarien sense premi al bloc català.\nDesprés d’aquesta derrota, el conjunt de la colomenca Tania Párez cau fins al novè lloc de la Lliga Femenina (3/5), només un triomf per sobre de la zona de descens.\nArticle anteriorS’aferren a la vida (2-3)\nArticle següentEl líder s’agrada


Felip i Letícia, de viatge romàntic a Andalusia per Sant Valentí Felip i Letícia, de viatge romàntic a Andalusia per Sant Valentí – El Món\nJennifer Navarro 13/02/2020 1:28 pm\nEls reis Felip i Letícia gaudiran d’una escapada romàntica aquest cap de setmana, coincidint amb el dia de Sant Valentí. L’agenda de la Casa Reial els ha assignat un acte el mateix divendres que els portarà fins a Cadis, on s’espera que passin bona part del dia.\nTenen previst celebrar el dia dels enamorats també a Huelva: amb un acte al matí en un congrés científic, a la parròquia de l’Assumpció, i després de dinar, un recorregut pel parc nacional de Doñana i una visita al port de Sanlúcar de Barrameda.\nTindran un dia ple d’esdeveniments públics, però ‘Semana‘ deixa caure que voldrien aprofitar que es troben a Andalusia per tenir un sopar romàntic abans d’un cap de setmana privat. Com és habitual en aquests casos, per això, és bastant improbable que ho comentin públicament. Acostumen a mantenir en secret les seves destinacions més privades, encara que després hi ha moltes vegades que alguns testimonis acaben fent transcendir on són i què han fet.\nCaldrà veure com celebren el dia de l’amor, molt celebrat a l’estranger i cada cop més a Espanya.


El blog de Gabriel Bibiloni » De topònims, articles i diaris\n11 abril 2012 | Categoria: Llengua\nJoan-Carles Martí i Casanova - 11 abril 2012 11:49 am\nNo deu ser ben bé igual però els valencians extremomeridionals, ja deveu saber que sóc d’Elx, fem tota mena de contraccions de l’article literari; tant en la parla oral com en topònims importants diversos. Així, al Vinalopó Mitjà, tenim dos municipis que no pronunciem d’una altra manera que no siga: El Fondó des Neus i el Fondó des Frares. La normativa, i els topònims en català, és clar, són El Fondó de les Neus i el Fondó dels Frares. Filològicament parlant aquestes contraccions de l’extrem sud valencià ens aproximarien a l’evolució del francès on tant el masculí com el femení plural, com passa en la meua parla heretada, han donar “des”. Així i tot, no se m’acut pensar que la meua parla s’haja d’exportar a la llengua de tots els catalanoparlants en aquests casos. La cosa afecta també llogarets com ara “Es cases del Senyô” (Monòver) i molts altres. Em fa l’efecte que aquí del que es tracta és de cercar no tan sols les diferències dintre el propi parlar -la qual cosa és de per sí greu- sinó animar a la resta a fer el mateix. No m’hi trobaran.\nToni Cucarella - 11 abril 2012 2:58 pm\nNualart per terres valencianes:\nPere Llofriu - 11 abril 2012 10:35 pm\nDoncs ací ja em sembla que tornem a parlar del sexe dels querubins i, per esser políticament més embafador, querubines.\nDe la gent de les Illes que escriu topònims habitualment, una minoria petita usa l’article literari i una gran majoria prefereix l’article salat. I pau per tots.\nI jo afegiria, que ja que l’article és dinàmic, es contreu i de vegades balla i bota, només és necessari en topònims simples i transparents, per exemple “es Trenc”, mentre noms llargs, que a Mallorca quasi mai no aglutinam, sobren partícules, començant per l’article: [es] Pla de na Tesa\nJordi Minguell Roselló - 12 abril 2012 8:33 am\nEm penso que el senyοr Plar Nualart tendeix a ofendre’s sempre que algú li porta la contrària.\nInstal·lat a la càtedra d’Ignorància dels Usos Mallorquins, el senyor Pla afirma professoralment: “La raó és que […] en diem ‘es Trenc’ i no pas ‘el Trenc'”.\nDiria que pren el ell diu diu pel que diuen els mallorquins.\nBartomeuVM - 15 abril 2012 1:35 pm\nDoncs jo m’he de posar totalment de banda de Bibiloni. Darrerament estic consultant escrits dels segles XVII-XVIII, la majoria d’aquests en català, i empren, sense cap excepció, l’article literari, també per als topònims. Com diu Bibiloni en algun altre article, la introducció de l’article salat a l’escriptura dels topònims va venir ja en el segle XX amb Mn. Alcover.\nJes - 16 abril 2012 12:24 am\nNo crec que en la toponímia menor balear l’article estàndard fos tan general com insinua el senyor Bibiloni. Caldria fer-ne un estudi molt seriós i un buidatge de textos exhaustiu. D’altra banda no entenc perquè s’esvera tant Toni Cucarella quan Pla diu que el valencià i el català s’han de distanciar en els punts conflictius: el llistat de mots prohibits a Canal 9 va nàixer a la facultat de Filologia de la Universitat de València i les seues novel.les són plenes d’aberracions normatives que aborronen.\nGabriel Bibiloni - 16 abril 2012 10:03 am\nNo és que ho insinuï: ho dic ben rotundament. I puc assegurar que m’he passat molts d’anys fent aquest buidatge de textos que suggeriu.\nJoan Gabriel Mora - 16 abril 2012 4:14 pm\n“Si les opinions estan dividides, potser que busquem l’acord amb el màxim respecte mutu”\nNo arribo a copsar la lògica gramatical ni el sentit d’aquesta frase de Pla Nualart.\n¿Es tracta d’un col·loquialisme barceloní dels quals aquest senyor n’és tan afectat? O és que el meu català està esdevenint obsolet?\nNesli - 28 maig 2012 1:37 pm\nJo crec que s’han de mantindre els noms de topònims salats (sa Dragonera, s’Alqueria blanca, sa Granja, s’Esclop, sa Mola, Cas Concos, s’era des Fossar, s’Arrià, sa Pobla, etc).\nCrec que cap mallorquí diu La Pobla, per exemple.\nI si els topònims formen part de la cultura popular i aquesta mateixa admet l’ús de l’article salat, no hi ha cap raó per canviar-ho, a no ser que es vulgui crear polèmica i un ambient de crispació.


Mollet es suma a l'estalvi amb la celebració del Dia Mundial de l'Aigua | Sostenible\nEl proper divendres 23 de març, a les 7 de la tarda, tindrà lloc la xerrada Estalviar aigua? Per a què?, a càrrec de Muntsa Niso, de l’Agència Catalana de l’Aigua, al Centre Cultural La Marineta, on s’explicarà com funcionen els airejadors per a les aixetes per estalviar aigua a casa i es repartirà una guia amb consells.\nAixí mateix, durant els dimarts, l’Ajuntament repartirà fins a 500 kits per estalviar aigua als punts de la Parada Verda del mercat setmanal situats a la plaça Catalunya i a la plaça Cinco Pinos. Per recollir-los serà imprescindible presentar un rebut actual de l’aigua.\nEn els darrers cinc anys, Mollet del Vallès ha reduït el consum d’aigua de manera significativa. Pel que fa al consum en instal·lacions municipals, la reducció ha estat del 26%; el consum industrial ha disminuït en un 7%; i, el domèstic, en un 4%.


Precs i preguntes, 6 març | Sils, com més serem més riurem\nPrecs i preguntes, 6 març\nFoto d’un ple anterior\nACTA DE SESSIÓ DE PLE\nIdentificació de la sessió Núm.: 3/ 2008\nData : 6 de març de 2008\nHorari : de 19.30 a 22.30 hores.\nAndreu Arredondo Rodríguez Tinent d’alcalde IdS-PM\nMaria Cristina Simó Alcaraz Regidora ICV-EUiA-EPM\nJuan Antonio González Blanco Secretari Interventor\n20.- Torn de paraules.\nAlberto Miralles: pregunta si l’Alcalde va assistir a la reunió del Consell Comarcal de la Selva sobre el transport escolar no obligatori. Que què pensa sobre la proposta de copagament entre el Departament, Consell Comarcal de la Selva, l’Ajuntament i l’usuari. Pregunta si l’equip de govern es decanta pel co-pagament, o si com ells, defensarien que no tingués cap cost per les famílies. S’està parlant d’abaratir el cost dels llibres de text i seria un contrasentit, fer pagar ara el transport.\nAlcalde: diu que va assistir a la reunió. El cost per l’alumne i any està al voltant de 780 euros. Per aquest curs 2007-08 hi ha el compromís del Consell Comarcal de la Selva perquè no ho hagim de pagar ni nosaltres, ni els usuaris, però no hi ha res decidit. S’estan fent gestions perquè el departament absorbeixi el dèficit que hi ha com ha fet fins ara. Serà difícil perquè sembla ser que el Departament es va tancar en banda. Hi ha un compromís que aquest any no anés a parar a les famílies. Pel curs vinent se n’ha parlat, però no s’ha decidit res.\nAlberto Miralles: demana que puntualitzi si està a favor del copagament.\nAlcalde: diu que és necessari si no ho paga la Generalitat, ja que és una despesa inassumible pels Ajuntaments.\nCarles Taberner: puntualitza que pel proper curs hi haurà a més els alumnes que van a l’institut al voltant dels 300 alumnes.\nMa. Josep López: estan d’acord amb la ubicació provisional del nou institut, els preocupa que amb les noves construccions es torni a repetir la problemàtica existent al C. J. Verdaguer. Per això, feien el prec alhora de buscar nous terrenys per l’institut, es tingués en compte en valorar noves zones, ja que hauran d’incloure equipaments esportius al costat i proposen la zona més sud, a davant del cementiri, o bé zona nord, zona de la Barceloneta.\nFrancisco Anoro: vol saber què es va dir en la reunió del 20 de gener de 2008 del Sector Central.\nAlcalde: hi va assistir i va ser una exposició del possible equip redactor o gestor, arquitecte i advocat que va fer propostes als propietaris, va ser una reunió prèvia a l’encàrrec. En la propera reunió a celebrar a finals d’abril, plantejaria el preu de la seva gestió.\nAlberto Miralles: en el programa electoral d’IdS-PM deia que es farien consultes periòdiques reals i participatives sobre les actuacions importants a fer, Pla d’Ordenació Urbanística Municipal, projectes i obres que afectin, etc. Pregunta quin procediment es farà servir per garantir la participació real.\nAlcalde: s’adoptarà un acord del procediment a seguir.\nAlberto Miralles: demana si se li pot avançar quelcom.\nAlcalde: diu que a la reunió de dilluns del POUM portaran un primer esborrany. Abans d’adoptar l’acord es parlarà i es podran fer suggeriments i propostes i posteriorment, es farà una exposició pública.\nAlberto Miralles: pregunta quin procediment es seguirà perquè participi la gent.\nAlcalde: l’equip redactor dilluns ens ensenyarà tècnicament, què es planteja després de les al•legacions rebudes. Es parlarà en un ple i es valorarà què s’ha de fer.\nMa. Josep López: pregunta si ha arribat a l’equip de govern les queixes per les factures desorbitades de l’aigua de diferents veïns, atribuïdes a pèrdues a conseqüència de l’augment de la pressió.\nL’Alcalde: exposa que ha rebut només les d’una senyora que havia tingut una pèrdua dins de la seva finca.\nMa. Josep López: al seu grup li han arribat 2, amb factures superiors a 800 euros.\nAlcalde: diu que només n’ha rebut una dins d’una propietat privada i se n’ha de tornar a parlar.\nFrancisco Anoro: pregunta com va anar la reunió del 19 de febrer de seguiment del BTT. Contestant el regidor que no es disposa en aquest moment de la informació.\nFrancisco Anoro: pregunta si s’ha fet alguna reunió sobre la rotonda de Mallorquines, atès que aquesta ha estat una de les reivindicacions històriques del grup IdS-PM. I si hi ha alguna perspectiva, i també pregunta pel pas a nivell.\nAlcalde: diu que ja es va contestar en un ple. Continua dient que va mantenir una reunió amb els responsables de carreteres i li van dir paraules textuals: el tren ja havia passat i que no volien parlar-ne fins que s’arregli la Gi-555 des del Rolls fins a Massanes.\nAlberto Miralles: pregunta per com està el tema de la negociació col•lectiva.\nAlcalde: diu que hi ha perspectives de negociació. Han presentat un esborrany, cal estudiar-lo i aprovar-se.\nMa. Josep López: vol saber com està el tema de la millora de voreres.\nAlcalde: li contesta que s’ha engegat el procés de saber els propietaris de parcel•les afectades.\nFrancisco Anoro: pregunta per la contractació del Centre Educatiu (llar d’infants).\nAlcalde: li contesta que dilluns acaba el termini per la presentació d’ofertes.\nFrancisco Anoro: pregunta si hi ha contractistes interessats.\nAlcalde: li contesta que alguns ja han presentat la proposta.\nAlberto Miralles: pregunta per l’aparcament de camions municipal al costat de Vilaró, que provoquen molt de soroll. Pregunta si és un pàrking municipal i si l’Ajuntament pot dictar les normes d’aplicació. Planteja si es pot limitar l’horari de soroll de 21 a 9h. i si hi ha voluntat.\nAlcalde: s’han rebut queixes de soroll. El terreny en qüestió està qualificat de zona verda i està habilitat des de fa més d’1 any com aparcament públic municipal provisionalment. S’ha requerit solucions a l’empresa Vilaró. El soroll prové dels refrigeradors dels camions i l’empresa habilitarà un endoll perquè puguin subministrar energia elèctrica a aquests refrigeradors enlloc del motor del camió.\nMa. Josep López: pregunta com està el tema de la Policia Local.\nAlcalde: oficialment no ha arribat res, però oficiosament la Generalitat de Catalunya ha donat permís per la Policia Local.\nFrancisco Anoro: reitera la pregunta del darrer ple ordinari sobre la subvenció de la neteja de la sèquia. Pregunta què passarà amb el passadís de Can Tió. Alcalde: Pel que fa a la neteja de la sèquia diu que el Departament de Medi ambient el 20 de gener va presentar l’empresa encarregada dels treballs i que s’han fet trucades des del mes d’octubre per aquest assumpte. El tècnic de medi ambient va dir que no es podia executar les obres perquè havia plogut i pel tema de les tortugues i que l’execució d’aquesta obra podrà ser entre l’1 de setembre i com a màxim fins al 15 de novembre.\nFrancisco Anoro: reitera que s’havia d’haver fet quelcom més per executar aquest assumpte.\nAlcalde: reitera que aquesta obra la contracta i executa l’Agència Catalana de l’Aigua i que ell ha estat pendent del tema. Sobre el passadís de Can Tió diu que dissabte passat el propietari va autoritzar a fer una perllongació del passadís i han cregut convenient canviar el projecte original per la perillositat pels vianants, redirigint-lo cap al pas peatonal.\nAlberto Miralles: van demanar el reubicació d’alguna taula electoral al veïnat de Vallcanera i un transport públic, per facilitar a la gent el dret de vot, i es va quedar a sobre la taula. Pregunta si s’ha reflexionat aquest tema i si hi ha alguna proposta per facilitar l’apropament dels veïns amb problemes de mobilitat.\nAlcalde: pel que fa al trasllat de taules es va dir que no pot ser i pel transport, s’hauria d’anar casa per casa i no només a Vallcanera, sinó al King Park, etc. com un taxi i creu que això no és una funció de l’Ajuntament.\nAlberto Miralles: diu que es podria ampliar el servei que hi ha entre setmana i puntualment aquest diumenge. Pregunta si s’ha fet alguna reflexió, i si val o no la pena.\nAlcalde: no creu que sigui funció de l’Ajuntament anar a buscar a la gent casa per casa per anar a votar. I demana a la resta de grups la seva opinió.\nFrancisco Anoro: diu que opinen el mateix que l’Alcalde.\nAntonio Tello: diu que les persones que no tinguin mitjans i ho comuniquin a l’Ajuntament, el Consistori ha de fer el possible pel seu desplaçament, però no ha de ser una iniciativa de l’Ajuntament. El vot és lliure i la gent és la que s’ha de moure. Tanmateix, exposa que tal i com va dir en la Comissió informativa, no creuen que el tipus de sorra que es posa al passeig sigui l’idoni, i pregunta si es continuarà posant a la resta d’obra pendent d’executar, Abans de fer la despesa important d’aquesta obra, si s’estudiaran d’altres possibilitats, ja que ja s’ha desplaçat a la carretera, essent un perill per les bicicletes i motos, intransitable per cadires de rodes, cotxets de nens i persones grans que caminen amb bastó.\nAlcalde: s’ha comentat amb els Serveis Tècnics, potser se n’ha posat un xic massa i actuaran en conseqüència. S’estudiarà el tema i l’equip de govern decidirà.\nAlberto Miralles: sobre la recollida selectiva dels dimarts i divendres, exposa si aquests coincideixen amb un dia de festa, es salta. Demana que es recuperi un dia després.\nAlcalde: no sap com està estipulat i s’ho miraran.\nAlberto Miralles: exposa que actualment només hi ha 2 carrers amb nom de dones, demana que amb motiu del 8 de març i atès que s’han de nomenar nous carrers, es denominin amb nom de dones. Pregunta si hi ha la voluntat d’anar anivellant.\nAlcalde: com que s’adoptarà pel Ple, quan s’hagi de fer es parlarà al Ple.\nAlberto Miralles: diu que en l’assemblea de la Entidad Urbanística de Vallcanera Park del 4 de novembre es va decidir una obra molt important de 1.500.000 €, amb perspectiva de 25 anys per redimir el pagament i al mes de març s’acaba el mandat. Quantes reunions ha fet l’Alcalde amb la gent que va presentar recursos per escoltar-los? Amb l’actual junta sí que n’hi deuen haver hagut reunions, ja que s’ha signat un conveni. Mostra la seva preocupació per la resolució última, sobre si la Junta actual té tots els requisits legals, encara que se’ls insta a no adoptar cap acord que pugui afectar a la nova junta. Pregunta sobre quin efecte poden tenir els acords adoptats.\nAlcalde: diu que els processos de recepció de les urbanitzacions comporten mantenir reunions de treball, inspeccions dels Serveis Tècnics, etc i que en base als informes es resolen els recursos i peticions que es presenten, i els que queden pendents es contestaran.\nAlberto Miralles: diu que si ara és el moment de signar convenis amb les juntes.\nContestant l’Alcalde: que des del mes de juny es tenen reunions i per això s’ha signat aquest conveni després de molts dies de treball. Per exemple, les Comes va comunicar que ja havien finalitzat les obres, però estem pendents de rebre la seva documentació, per baixa de la persona que ho porta.\nFrancisco Anoro: pregunta sobre el tema de propostes culturals turístiques de 9.835 euros que signa el Sr. Joan Cot el 12 de febrer i pel conveni signat per Carles Taberner amb el Consell Comarcal de la Selva i la partida a la qual es carrega.\nJoan Cot: ara no li pot contestar la seva pregunta, que no té les dades suficients i adequades.\nMa. Josep López: davant l’espectacle en el torn de paraules o intervencions del públic, una vegada finalitzat l’últim ple ordinari, el seu grup considera que s’han de seguir les normes d’educació. Posen sobre la taula que si es perden les formes i es fan comentaris ofensius com en l’altra ple, s’aixecaran i marxaran.\nAlcalde: diu que ho comparteix. I no havent-hi més assumptes a tractar, el President aixecà la sessió, de la qual, com a secretari, dono fe.\nMés precs i preguntes\n« Novetats al web municipal Aires de canvi ? »\nCategories : Nou Ajuntament, Política local, Precs i preguntes, Sils


Els veïns de València aproven l'oferta cultural de la ciutat però no la consumeixen - Diari La Veu\nEscriba el número 977915\nL'Ajuntament de València es va mostrar satisfet per la nota que van atorgar els veïns a la gestió municipal de l'equip liderat per Joan Ribó en els últims sis mesos. La nota a l'acció política del govern de la Nau ha sigut un 5,6, segons revela l'Infobaròmetre realitzat pel departament d'Estadística del consistori i que va presentar el regidor de comerç, Carlos Galiana, aquest dimarts. L'enquesta apunta que l'oferta cultural que promouen les regidories rep una valoració d'un 6,6, això no obstant, pel que fa als usos, hàbits i consums dels ciutadans, les xifres assenyalen que, tot i aprovar les propostes, no es fa un consum destacat de la cultura, si més no en els últims tres mesos, ja que més d'un 80% no ha posat un peu al teatre o a un museu.\nEl baròmetre realitzat a través de 2.300 enquestes entre el 21 de novembre i el 21 de desembre de 2017 apunta que els principals problemes de la ciutat són l'ocupació i la neteja en un alt percentatge. Només un 0,2% dels veïns considera que l'oferta cultural de la ciutat representa un problema pel qual estar preocupat, de manera que la situa en el lloc número 19. Ara bé, quan se li va preguntar per què li afectava directament de la gestió municipal, l'agenda cultural recula fins a la preocupació número 20, amb només un 0,1% de veïns.\nAixò no obstant, l'oferta cultural de la ciutat –teatre, cinema, música, etc.– que gestionen les tres àrees municipals del consistori –Cultura i Patrimoni, encapçalada per Glòria Tello; Cultura festiva, liderada per Pere Fuset, i Recursos culturals, gestionada per Maria Oliver– rep una qualificació d'un 6,6, un punt més que l'acció política de tot el govern de la Nau. Amb tot, l'enquesta assenyala matisos com ara que aquells veïns que són usuaris culturals valoren amb un 6,8 l'oferta, mentre que aquells que no en fan ús, encara que s'entén que coneixen la cartellera de la ciutat, donen un 6,2% al conjunt d'activitats culturals de València.\nPer altra banda, dels ciutadans que consumeixen la cultura que ofereix el municipi, un 36% consideren que ha millorat respecte de l'any 2016, mentre que més de la meitat de la població, un 56%, creu que està igual que fa 12 mesos. Com a residual, l'enquesta recull que un 5,8% considera que ha empitjorat.\nEls veïns, a l'hora de detectar els principals problemes que atenyen al seu districte, consideren en quasi última instància millorar la cultura amb només un 1,4% de veïns preocupats per l'oferta cultural més propera. I, per altra banda, la diversitat cultural només agrada a un 0,2%, mentre que, en l'altre extrem, valoren positivament la varietat de servies, la proximitat al centre i el veïnat. Eixe percentatge del 0,2% a nivell de barri és probablement conseqüència del fet que, pel que fa al consum, els veïns de la ciutat tendeixen en la seua gran majoria a comprar llibres, música o pel·lícules a les grans superfícies (ho fan un 79%), mentre que un 35,4% acudeix al centre de la ciutat, on estan la majoria de teatres i sales, a gaudir de la cartellera fílmica i escènica.\nEl 55,5% dels veïns compren habitualment, ressalta l'Infobaròmetre, productes culturals. Però, quan l'enquestador pregunta pels últims tres mesos, els veïns majoritàriament indiquen que no consumeixen cultura, ja que un 80,8% no ha anat mai al teatre, un 80,3% no ha anat a un museu o, amb el mateix percentatge, a una festa popular i el 87, 5% no ha acudit a una conferència o xarrada. Pel que fa a la compra de llibres, un 46,6% ha comprat algun llibre en els últims tres mesos i un 52,9% ha comprat una entrada de cinema. L'enquesta, però, no demanava per la llengua de la literatura, ni l'autoria dels films.\nEscriba el número 600703


Irene Carrera. Currículum\nTota la Col·leccio\nGraduada en Arts Plàstiques i Oficis Artístics, especialitat en Disseny d'Interiors. Estudis cursats a l'Escola d'Arts Aplicades i Oficis Artístics de Tàrrega (Lleida)\nGraduada en Arts Plàstiques i Oficis Artístics, especialitat en Orfebreria. Estudis cursats a l'Escola Taller d'Arts de Tarragona.\nParticipació en el programa d'Acció Comunitària Petra II, impulsat pel Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya. Es desenvolupa a Torí (Itàlia), amb un període de formació lingüístic i una estada en una empresa, en el meu cas, el Taller d'Orfebreria de Cosimo de Lilla, exponent rellevant en el disseny de joieria.\n"20 Anys de Joieria a l'Escola Taller d'Arts de Tarragona" realitzada a l'Escola d'Arts i Oficis Artístics de Tortosa. Participació al Certamen de Barnajoya a l'espai dedicat a les escoles, celebrat a Barcelona.\nDiploma d'Honor al Disseny Guanyador del 1r CONCURSO DE DISSENY de Sant Sebastià. Organitzat per l'Associació de Joiers, Argenters i Rellotgers de Guipúscoa.\nExposició organitzada per l'Associació d'Orfebres FAD, en el marc del programa "Primavera del Disseny" amb l'assistència del grup d'orfebres italians "Cheiros" de Vicenza, (Itàlia) al Museu Tèxtil i de la Indumentària de Barcelona.\nParticipació a l'exposició organitzada per l'associació FAD, amb el grup d'orfebres italians Cheiros al certamen de Joieria Contemporània Catalana, que es va realitzar a Vicenza, al Palazzo Colonnesse Valeri.\nCurs especialitzat en decoració d'esmalts en joieria mitjançant el Programa Comunitari "Leonardo da Vinci" d'estades a la Fundació Il Tari de Nàpols (Itàlia). També comptava amb una estada a l'Escola de Art e Misteri de Vicenza (Itàlia) sobre la tècnica de l'esmalt en joieria\nPublicació d'una sèrie d'estampats tèxtils a la revista alemanya TEXITURA temporada primavera-estiu 1.999/00 i tardor-hivern de 2.000/01.\nParticipació de forma permanent a l'exposició que organitza orfebres FAD, a la seva seu de Barcelona.\nParticipació a "Nova Joia" a l'espai destinat als nous creadors i adjunt a Barnajoia, fira nacional i internacional de joieria de Barcelona.\nExposició a la Sala d'Art Jove de la Generalitat de Catalunya, espai per mostrar les capacitats artístiques dels joves creadors.\nEstudis d'Estampació Tèxtil a l'Escola d'Arts Aplicades i Oficis Artístics, La Llotja de Barcelona.\nPublicació d'una sèrie de dissenys de joies a l'espai "Joies de Autor" de la revista internacional d'Interiorisme, Decoració i Disseny Contemporani CASA VIVA.\nSeleccionada per participar a la galeria de dissenyadors a la convocatòria del VIII Premi EUROBIJOUX & ACCESORIES de disseny de la Unió Europea, realitzat a Menorca (Espanya).\nSeleccionada per participar a la galeria de dissenyadors i posteriorment guanyadora del 1r Premi de la X Convocatòria EUROBIJOUX & ACCESORIES de disseny de la Unió Europea, realitzat a Menorca (Espanya)\nExposició col•lectiva "Continent Urbà" a la Galeria d'Art "Espai Cavallers 31/33" de Lleida.\nPublicació d'una sèrie de dissenys de joies a l'espai Joies d'Autor de la revista internacional de Interiorisme, Decoració i Disseny Contemporani Casa Viva.\nPublicació a la revista Joies The Best, de l'article "Joies Contemporànies de Espanya".\nExposició individual a la Galeria-Joieria "Lamà dela Mar" a Andorra, amb el títol "Blanc i Negre"\nRealització d'una sèrie de joies per al Museu Diocesà de Lleida, basades en L'Anunciata de la Seu Vella, obra de propietat i exposada al Museu, les joies es venen en exclusiva a la botiga del Museu.\nExposició col•lectiva en homenatge a Leandre Cristòfol, realitzada a la Galería-Joieria Òxida de Lleida.\nObertura de la botiga taller on comercialitzo la meva obra i la d'altres artistes i orfebres.\nExposició col•lectiva a Vecchio, Galeria-Joieria situada a Tarragona (Espanya), en homenatge a Tomàs Palos sota el nom "5 Passions de Joieria"\nRealització d'una sèrie de joies per a la Universitat de Lleida, de venda exclusiva a la botiga de la Universitat.\nExposició i comercialització de joies inspirades en la Ciutat Comptal que se comercialitzen en el Centre d’ Artesania de Catalunya..\nParticipació en la Setmana de la Moda de Barcelona en el marco del 080 Barcelona Fashion en l’ espai Pop Up Stores en les Edicions de tardor hivern 2013-2014 i pimavera estiu.\nGuanyadora en l'apartat accessoris del concurs Barcelona Designers Collective 2014, que compta amb la col·laboració del Consorci de Comerç, Artesania i Moda (CCAM) i l'Agència Catalana de Turisme (ACT), comisariat per Georgina Chapman i el crític de moda Colin McDowell i que impulsa la Roca Village per promoure la projecció de nous talents emergents del disseny a Espanya.\nExposició a la Galeria Doux de Seül "Nothing is what it seems" del 29/06 al 9/10. En l'actualitat hi tinc obra amb caràcter permanent.\nComissària en l'exposició col·lectiva en la que també vaig participar "Gionelli in transito ..da Barcelona a Roma" a la galeria MyDay-byDay Roma.


Three-Bedroom Holiday home in Hemmet 23 Hemmet Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Three-Bedroom Holiday home in Hemmet 23\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Three-Bedroom Holiday home in Hemmet 23 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hemmet. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nThree-Bedroom Holiday home in Hemmet 23 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Three-Bedroom Holiday home in Hemmet 23 és una selecció idònia per a la vostra estada a Hemmet.


CURTIS CROSLAND VA SER ALLIBERAT PER ASSASSINAT DESPRÉS DE 34 ANYS DE PRESÓ - NACIONAL\nPrincipal Nacional Va passar 34 anys a la presó. Les proves archivades durant dècades el van exonerar el mes passat.\nFa dècades, dos testimonis van relacionar Curtis Crosland amb l'assassinat del propietari de la botiga de queviures del sud de Filadèlfia, Il Man Heo, durant un robatori nocturn.\nNo hi ha proves físiques que connectin Crosland amb l'escena, segons els documents judicials. Va ser condemnat i condemnat a cadena perpètua basant-se completament en les declaracions dels testimonis, va dir l'oficina del fiscal del districte de Filadèlfia.\nCrosland va passar 34 anys, més de la meitat de la seva vida, a la presó pel crim. Però l'estat va dir que els investigadors potser no havien lliurat informació preocupant que hauria soscavat la credibilitat dels testimonis fa dècades, i va assenyalar un altre sospitós.\nEl cas que va deixar a Crosland darrere de les reixes durant dècades va ser descobert recentment per l'oficina del fiscal del districte. Després que la unitat d'integritat de condemnes (CIU) de l'oficina, creada per examinar les afirmacions d'innocència i condemna il·lícita, va iniciar una investigació sobre el cas, l'home de 60 anys va ser exonerat i va sortir de la presó a finals de juny.\nL'equip legal de Crosland a l'Oficina de Defensa de la Comunitat Federal de Filadèlfia va establir les bases per a l'exoneració, va dir la defensora federal Arianna Freeman en un correu electrònic. Dirigit per l'advocada Claudia Flores, l'equip va investigar el cas de Crosland durant mesos, va descobrir proves que s'havien passat per alt durant dècades i va presentar el cas a la CIU.\nEm sento molt alegre, feliç, que finalment, ja saps... després de 30 anys o més, després de trucar constantment a la porta perquè algú m'escolti, finalment va arribar aquell dia, Crosland va dir a CNN .\nLa saga que va portar a Crosland a la presó també va començar amb un cop de porta.\nLa policia va colpejar a la seva porta l'any 1987, va dir a CNN, tres anys després del robatori durant el qual Heo va rebre un tret mortal. El cas havia languit, sense resoldre.\nRecordo haver dit a la meva dona i al meu fill: 'Tornaré', perquè no vaig fer res, va dir Crosland.\nPerò no va tornar. L'aleshores, de 23 anys, va ser jutjat i va ser condemnat per assassinat en segon grau i dos càrrecs menors. Aquelles condemnes van ser anul·lades i va ser jutjat per segona vegada l'any 1991. Va tornar a ser condemnat.\nDesprés de dècades de Crosland intentant demostrar la seva innocència, la CIU el 2020 va iniciar una investigació sobre el seu cas.\nLa fiscal assistent de districte Patricia Cummings, cap de la CIU, va dir a The Washington Post que el cas de Crosland tenia un signe revelador d'una condemna injusta: va ser feble des del principi.\nCasos com el seu sovint comencen amb una investigació inadequada del departament de policia, va dir, i una bola de neu a partir d'aquí.\nLa investigació va descobrir molts documents rellevants dels quals la defensa de Crosland no tenia coneixement, va dir la CIU, i va trobar que la no divulgació d'informació crítica per part de la fiscalia violava els drets constitucionals de Crosland.\nLa investigació va trobar que els dos testimonis clau de l'acusació del judici de Crosland havien estat poc fiables durant dècades. Durant el segon judici, un es va retractar de la seva afirmació inicial que Crosland havia admès haver matat Heo, segons mostren els documents judicials. L'altre va admetre el 1988 haver acusat falsament el cosí de Crosland d'assassinat en un cas separat.\nDurant el procediment del gran jurat en què la dona va declarar contra el cosí de Crosland, va esmentar haver escoltat Crosland parlant de l'assassinat d'Heo i va dir que Crosland tenia por que algú ho digués perquè hi havia una recompensa.\nUnes setmanes després, es va retractar del seu testimoni del dia. La defensa en el cas de Crosland va rebre una transcripció de set pàgines del que va dir al gran jurat, va dir la CIU, però els documents no explicaven que hagués retirat aquest testimoni.\nDesconegut per la defensa de Crosland, l'estat havia planejat processar-la per informes falsos.\nAproximadament un any després de la condemna inicial de Crosland, segons la CIU, ambdós testimonis clau havien retirat el seu testimoni sobre la seva participació en l'assassinat d'Heo. No està clar per què aquesta informació no es va donar a la defensa.\nCummings va dir que fa temps que no s'entén què ha de transmetre la fiscalia a la defensa i què han de donar els investigadors a l'acusació.\nSovint, la informació no es transmet i posa en dubte la validesa de la condemna, va dir.\nCarolina del Sud podria portar de tornada una cadira elèctrica, que abans s'utilitzava per executar un nen de 14 anys, després exonerat\nEn declaracions jurades del 2019 i del 2020, ambdós testimonis van tornar a dir que van donar un testimoni fals que implicava Crosland, va dir la CIU. Un testimoni va dir que havia estat coaccionada per la policia; l'altre va dir que s'enfrontava a una violació de la llibertat condicional i esperava que el testimoni el pogués ajudar a evitar la presó.\nLa CIU va dir que la seva investigació també apuntava al primer home que la policia havia vist com un sospitós més probable. La defensa de Crosland no era conscient d'altres sospitosos durant els seus judicis.\nCrosland va dir al Philadelphia Inquirer es va emocionar quan es va assabentar de la informació que no es va donar a la seva defensa.\nVa ser al·lucinant que tot el que es pogués amagar, condemnar un home innocent, va dir. Va ser dolorós. Va ser difícil fins i tot compartir amb la meva família algunes de les coses que vaig aprendre que em van passar.\nLa jutge de districte nord-americana Anita B. Brody del districte oriental de Pennsilvània va ordenar l'alliberament o el rejudici de Crosland a finals de juny, i el fiscal del districte va retirar els càrrecs pels quals l'home va ser condemnat el 1991.\nLa responsabilitat de fer justícia no desapareix un cop s'aconsegueix una condemna, va escriure Brody. En algunes circumstàncies, el deure de buscar la veritat pot i s'ha d'estendre als casos tancats durant molt de temps.\nEs va fer ressò del missatge de la CIU que l'estat reconeix que Crosland pot ser realment innocent.\nIncloent Crosland, el CIU dit ha donat suport a 22 exoneracions des de la seva creació el 2018.\nEl fill d'Heo, l'home que va morir en el robatori, va elogiar l'oficina per la seva feina.\nLa meva esperança és que hi hagi molts com tu. Compassiu, respectuós, comprensiu, competent, professional i genuí, va dir Charles Heo a informe de l'organització. 'Flip cada roca i pedra'. Fes-nos sentir orgullosos del sistema de justícia qüestionant-ne sempre la integritat respecte a l'equitat. Estic profundament agraït pel vostre esforç i per continuar fent el que és correcte.\nEl fill de Crosland, Risheen, va dir al Philadelphia Inquirer que va saber als 16 anys que el seu pare sempre pertanyeria a l'estat de Pennsilvània.\nVaig fer tot el possible per treure el meu pare, va dir. Aleshores, quan res més va funcionar, semblava que Déu només em va mostrar què podia fer realment.\nEl jutge exonera un home que va complir 20 anys en els assassinats de Geòrgia\nCom un subcomandant japonès de la Segona Guerra Mundial va ajudar a exonerar un capità de la Marina dels Estats Units


Una proteïna que alenteix el càncer de mama en fases inicials pot ajudar en la prevenció\nGlàndula mamària de ratolí en què es veuen, en blau, les cèl·lules senescents amb alts nivells de RANK (Eva González-Suárez)\nAmb l'impuls de La Marató de TV3, investigadors del Centre d'Investigacions Oncològiques i de l'IDIBELL descobreixen el doble paper de la proteïna RANK en el càncer de mama, amb implicacions per a la prevenció i el tractament d'aquesta malaltia\n18/05/2021 - 15.30\nUna proteïna anomenada RANK, que en fases avançades provoca una major progressió del càncer de mama, pot retardar el creixement dels tumors en fases inicials de la malaltia. La proteïna té, doncs, un doble paper segons l'estadi en què es troba el càncer. Aquesta és la conclusió del treball d'un equip d'investigadors del Centre d'Investigacions Oncològiques (CNIO) i l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), liderats per Eva González-Suárez, que ara es publica a la revista Developmental Cell.\nLes proteïnes RANK estan vinculades a la remodelació del teixit dels ossos. El seu bloqueig amb fàrmacs, com l'anticòs denosumab, s'ha mostrat efectiu per tractar patologies com l'osteoporosi i les metàstasis òssies. També participen en el desenvolupament de la glàndula mamària. Quan aquestes proteïnes no funcionen correctament, les cèl·lules mamàries comencen a dividir-se i multiplicar-se de manera descontrolada.\nEl 2010, González-Suárez va descriure el paper que aquesta proteïna tenia en el desenvolupament del càncer de mama. La investigadora proposava que la inhibició farmacològica de la proteïna RANKL, la parella a la qual s'uneix la RANK, podria prevenir-lo.\n"Demostràvem el seu potencial terapèutic per al tractament de tumors de mama reduint recurrències i metàstasi, tant pel seu paper en les cèl·lules tumorals com per una reactivació de la resposta immune antitumoral."\nSi aquest paper està ben demostrat en humans, el nou estudi s'ha dut a terme amb ratolins. I han observat que, en les fases més inicials del càncer, la proteïna RANK activa la senescència, que té un efecte protector i retarda l'aparició dels tumors.\nPromou la senescència de les cèl·lules\nLa senescència és un procés associat a la protecció de les cèl·lules i els teixits. Estímuls com l'activació de diversos oncogens gens promotors de càncer o l'absència o errades en gens anticàncer provoquen un procés nociu de proliferació descontrolada de les cèl·lules.\nPer evitar-ho, la senescència fa que les cèl·lules entrin en un estat de letargia i facilita la integritat cel·lular.\nEn el treball acabat de publicar, els investigadors demostren que, en fases inicials del càncer de mama, nivells alts de RANK en l'epiteli mamari en ratolins indueixen senescència i això comporta un retard en el desenvolupament dels tumors.\nÉs, per tant, l'efecte contrari del que té en fases més avançades dels tumors. En aquest cas, han observat els autors, la senescència afavoreix l'acumulació de cèl·lules mare en el teixit mamari i això provoca més creixement i més agressivitat del tumor, com explica González-Suárez.\n"El sistema glandular conté cèl·lules mare, que són cèl·lules primitives que tenen la capacitat de diferenciar-se en diversos tipus cel·lulars i promoure la formació de tumors i augmentar la seva capacitat metastàtica."\nEl resultat és que, tot i el retard inicial, els tumors resultants són més agressius, creixen ràpidament i generen metàstasi en pulmó.\nAssajos clínics en marxa\nEl coneixement del paper que en fases més avançades té la proteïna RANK en el creixement dels tumors ja és objecte d'assajos clínics, com explica González-Suárez.\n"Actualment estan en marxa assajos clínics preventius amb aquest tipus de compostos en un subgrup de dones portadores de mutacions en el gen BRCA1, que tenen un risc elevat de desenvolupar tumors de mama. La inhibició de RANKL es presenta com una alternativa molt menys agressiva a la mastectomia. En altres assajos es testa el potencial dels inhibidors de RANKL per millorar la supervivència en càncer de mama i també en altres tumors."\nSegons assenyalen els investigadors en l'article, el nou treball té implicacions en la comprensió del paper de la proteïna RANK en el desenvolupament de les glàndules mamàries, l'aparició de tumors i la metàstasi. Això, conclouen, "pot tenir implicacions en la prevenció i el tractament del càncer de mama", com comenta la doctora González-Suárez:\n"Les dades donen suport que la inhibició de la via de RANK pot prevenir el càncer de mama i pot tenir efectes beneficiosos en el tractament de les pacients, per la seva capacitat de disminuir la proliferació, supervivència i "stemness" [capacitat de replicació de les cèl·lules mare de la cèl·lula tumoral] i per la seva capacitat de reactivar la resposta immune tumoral."\nEntre altres finançaments, la recerca ha rebut el de la Fundació La Marató de TV3.


Preguntes freqüents sobre l'autisme | Fundació Junts\nFem un recopilatori dels dubtes i preguntes freqüents tant per a cercadors com per part de les famílies que ens visiten\nQuè és el TEA? I què és l'autisme?\nTEA són les sigles de Trastorn de l’Espectre Autista. Parlem d’espectre, perquè hi ha una gran diversitat d’alteracions que ens fa difícil una classificació, ja que inclou diversos tipus de trastorns, però tots lligats amb el neurodesenvolupament. L’autisme genera dificultats en la comunicació, fan que la percepció sensorial estigui alterada i que persisteixi en alguna temàtica concreta.\nAixò fa que les persones amb TEA es relacionin i interaccionin de manera diferent. Les persones amb Trastorns de l’Espectre Autista (TEA) tenen dificultats importants per comunicar-se i per interaccionar amb els altres, encara que vulguin fer-ho. Amb aquest denominador comú, sovint presenten interessos o comportaments restringits, estereotipats i repetitius, que varien molt en funció de cadascú. També són ben diversos el grau de capacitat intel·lectual o lingüística.\nQuines alteracions pateixen les persones amb TEA? en quin grau?\nSímptomes principals de l’autisme\nDificultats amb el llenguatge\nProblemes neurològics associats:\nDèficit del somni\nProblemes sistèmics associats:\nDisfuncions per ansietat\nTrastorn de l’ansietat\nOCD (Desordre obsessiu-compulsiu)\nQuins són els síntomes de l’autisme?\nLes persones amb Trastorns de l’Espectre Autista (TEA) tenen dificultats importants per comunicar-se i per interaccionar amb els altres, encara que vulguin fer-ho. Amb aquest denominador comú, sovint presenten interessos o comportaments restringits, estereotipats i repetitius, que varien molt en funció de cadascú. També són ben diversos el grau de capacitat intel·lectual o lingüística. Tot plegat és a causa de problemes en el desenvolupament neurològic que no tenen un origen clar.\nCom poden evolucionar els síntomes de l’autisme?\nEls símptomes són allò que percebem quan ens n’adonem que passa alguna cosa amb la persona amb autisme. L’evolució d’aquestes particularitats dependrà d’una sèrie de factors, el més important, és que a la persona se la diagnostiqui el més aviat possible i es pugui començar a treballar amb ella a edats primerenques.\nA partir d’aquí, cada persona amb autisme és diferent, per tant la seva evolució serà diferent. Cal treballar molt i fer-ho de manera integral, en totes les àrees de la vida de la persona (centre on fa teràpia, escola, casa…).\nQuan pot començar l’autisme?\nL’autisme és presenta al llarg de tota la vida una persona neix amb autisme, les primeres manifestacions poden ser perceptibles entre els 12 i 18 mesos de vida d’un infant\nL’autisme es considera un trastorn d’origen biològic, per tant mai té a veure amb una mala criança.\nPer tant, hi ha una sèrie de FACTORS GENÉTICS que hem de tenir en compte, combinats amb els factors ambientals.\nEl factor de risc més important per al TEA és tenir un o més familiars amb TEA. El risc de tenir un altre fill amb TEA està entorn del 20%, entre 10 i 20 vegades més que en la població general. Aquesta probabilitat augmenta més si hi ha un germà afectat per TEA (fins al 50%). En el cas de bessons, probabilitats d’entre 60% i 90%.\nFactors ambientals que afavoreixen l’aparició d’autisme\nEdat avançada dels pares en el moment de la concepció.\nMalalties de la mare durant l’embaràs\nPrematuritat extrema amb molt baix pes en néixer.\nDificultats durant el part\nExposició a alts nivells de pesticides i de contaminació de l’aire per a persones embarassades.\n*Les vacunes s’han descartat com a factor de risc.\nCom es pot identificar l’autisme?\nMalauradament, no hi ha proves mèdiques específiques: observació i valoració de conducta\nQuè és necessari per diagnosticar l’autisme?\nÉs fonamental que, en detectar els primers símptomes, es realitzi una correcta impressió diagnòstica amb professionals i eines adients. En aquest procés, es fa una anàlisi completa que inclou:\nHistòria clínica dels pares\nDiagnòstic específic de l’infant\nDevolució: orientació de les intervencions més adients segons el perfil de fortaleses i dificultats individuals.\nDescobreix com es realitza a Junts Autisme el procés d’impressió diagnòstica\nHi han medicaments per l'autisme?\nNo, l’autisme com no és una malaltia no té un tractament farmacològic. Els professionals de la Salut sovint usen medicaments per tractar una conducta específica, com ara reduir les lesions autoinfligides o per l’agressió.\nMinimitzar un símptoma perquè deixi de ser un problema permet a una persona amb autisme concentrar-se en altres coses, com l’aprenentatge i la comunicació. Els estudis demostren que els medicaments són més efectius quan es combinen amb teràpies conductuals.\nL’autisme és hereditari?\nHi ha factors genètics dins l’autisme, cosa que explica per exemple, que hi hagi 4 vegades més de nens que de nenes amb TEA. Tot i que no s’ha trobat una causa genètica directa sí que sap que tenir familiars amb TEA n’augmenta la probabilitat, cosa que implica factors hereditaris. També els factors ambientals estan vinculats al TEA com a elements que afavoreix els trets autistes (exposició a substàncies químiques per exemple)\nCom es pot tractar l’autisme?\nNo hi ha un tractament específic. Hi ha diferents tècniques psicoeducatives, comprovades científicament, que ajuden a la persona amb autisme en el seu dia a dia. Gràcies a aquestes tècniques, la persona amb autisme pren consciència del seu entorn, pot estructurar-se el seu dia, pot aprendre a parlar, pot aprendre a expressar-se.\nCal tenir en compte que cada persona amb autisme és diferent i, per tant, la intervenció haurà de ser personalitzada, específica i especialitzada en autisme. Cal fugir de les falses promeses que ofereixen algunes pseudociències sobre l’existència de fàrmacs o substàncies que “guareixen” l’autisme.\nSi bé és veritat que hi ha fàrmacs que ajuden a regular algunes comorbiditats associades a l’autisme i que poden fer que la persona amb autisme estigui millor, l’autisme no es guareix i, per tant, no hi ha CAP tractament farmacològic que ho faci.\nQuantes persones tenen autisme i/o altres trastorns de l’espectre TEA?\nSegons l’Organització Mundial de la Salut (OMS), 1 de cada 160 nens té algun trastorn de l’espectre autista. Aquesta proporció va en augment i segur que tots tenim algú amb aquesta condició a prop.\nCom es comuniquen les persones amb autisme?\nLes persones amb autisme poden ser:\nPensadors visuals: els hi costa més entendre el llenguatge que les imatges, i es fixen en detalls que passen desapercebuts a persones com tu. Els hi agrada més bé que els hi mostris les coses que no pas que les hi expliquis. Els pictogrames o imatges són un bon recurs.\nPensadors concrets: interpreten el llenguatge literalment. Tingues-ho en compte perquè et puguin entendre bé.\nPensadors reposats: dóna’ls-hi temps per respondre’t, perquè si no es poden despistar o bloquejar.\nCom pensen i senten les persones amb autisme?\nHo explica una persona amb autisme: “per la meva manera de comunicar-me, no comprenc les normes socials. Però, si sóc socialment incorrecte, no és amb mala intenció. Per tant, és millor que em diguis com aniria bé que fes les coses, que no pas que me les prohibeixis o m’aturis. Perquè em costa entendre les mentides, les bromes, la doble intenció, o la violència gratuïta. Procura fer servir un llenguatge senzill, sense simbolismes. Perquè accepto la gent tal com és, encara que siguin diferents que jo, sense intentar canviar res. Perquè, en sentir que no se m’entén, em frustro amb facilitat.\nImagina’t que no entenguessis moltes coses que passen al teu voltant. No t’enfadaries com jo? Procura identificar què desencadena el meu nerviosisme, que a mi no em fa sentir bé. Estar amb altres persones, encara que els sembli que actuo de manera estranya. No m’agrada estar sol. Com a totes les persones, m’agrada tenir companyia. Hi ha coses concretes que m’agraden molt, i no pararia de fer-les mai. Solen ser coses diferents de les que agraden a altres persones amb autisme. Estimo la meva família i els meus amics.”\nLes persones amb autisme poden treballar i ser independents?\nDepèn de cada persona. Un dels objectius de la nostra fundació és ajudar que les persones amb autisme tinguin les màximes capacitats per poder ser autònoms, però com que això en molts casos no és possible, necessitaran altres que els ajudin. La inclusió de les persones amb autisme (en la vida laboral, personal, familiar…) implica potenciar allò que són capaços de fer i ajudar-los en aquelles coses en què necessiten ajuda.\nCom pots ajudar a una persona amb autisme?\nTres paraules clau: Paciència, paciència i paciència. Esforça’t per considerar el seu autisme com una capacitat diferent, no pas com una discapacitat. Recorda que senten les mateixes coses que tu, malgrat que les expressin de manera diferent. Sigues el seu defensor, el seu amic, i arribarem lluny.\nL’autisme te cura?\nNo. No és una malaltia, és una condició i per tant, no “es cura”.


Retiren materials de les obres per evitar incivismes | betevé\nVolen evitar que es repeteixin el llançament d'objectes i les barricades de les nits d'aldarulls\nÍngrid Colomer | dijous, 18 de febrer del 2021, a les 22.40\nEls responsables de les obres que estan en marxa al carrer dels Tallers, a l’altura de la plaça de Castella, han decidit retirar tot el material susceptible de ser llançat o de formar part d’una barricada. Ho fan aquests dies en previsió que els aldarulls arran de les manifestacions en suport de Pablo Hasél es repeteixin les pròximes nits.\nTercera nit d’aldarulls a Barcelona per les protestes en suport de Hasél\nEl capatàs de les obres ha explicat a betevé que dijous al matí han hagut d’invertir més de dues hores a retirar tots els objectes, com tanques, canonades o llambordes, de la via pública per tal de poder començar a treballar: “El carrer estava ple de barricades. Semblava que hi havia hagut una batalla campal”, ha explicat. Els objectes els impedien poder avançar amb la feina i, segons asseguren, també tallaven el pas dels veïns, que havien d’accedir als pàrquings per damunt de les voreres.\nDiuen que els aldarulls dels últims dies els estan repercutint econòmicament, no només pel material que han perdut, sinó per les hores que han d’invertir, tant per retirar les barricades del carrer, com per desplaçar el material des de l’obra de la plaça de Castella fins al magatzem: “Hem fet quatre viatges amb el camió per tal de desplaçar el material d’un lloc a un altre. I demà repetirem l’acció però a la inversa”.\nDe fet, asseguren que fins i tot han trobat forçat el pany d’un contenidor on guarden algunes eines i materials: “També ens han trencat una de les màquines”, asseguren. L’objectiu principal però és evitar els actes incívics, almenys, amb el material provinent de la seva obra.\n— incivisme — manifestacions a Barcelona — obres


Dispositiu a Figueres per combatre l'ocupació il·legal de pisos al carrer Albera - El Gerió Digital\nDispositiu a Figueres per combatre l'ocupació il·legal de pisos al carrer Albera\nS'han tallat els serveis als habitatges que els havien punxat\nDimecres, 8 de juliol de 2015 21:34h\nLa Guàrdia Urbana de Figueres, al davant del bloc del carrer Albera\nNou dispositiu a Figueres per combatre l'ocupació il·legal de pisos a la ciutat. La Guàrdia Urbana i tècnics de les companyies de llum, aigua i gas han entrat en un bloc de l'Horta Capallera, el número 19 del carrer Albera. En alguns habitatges de l'edifici hi viu gent de manera irregular, cosa que havia comportat queixes dels veïns. Els tècnics han tallat els serveis als pisos que havien punxat els comptadors, com a primera mesura per frenar l'ocupació.\nLa cosa, però, no es quedarà aquí. A partir d'ara, es contractarà un vigilant, es posaran càmeres de seguretat i s'instal·laran sensors a les portes dels comptadors, per evitar que es facin noves connexions fraudulentes a la xarxa.\nLa situació a l'edifici del carrer Albera és paral·lela a la d'altres zones del barri. L'ocupació il·legal de pisos, per part de famílies que s'hi instal·len a viure i en punxen els serveis, ha provocat conflictes i tensions amb la resta de veïns.\nPer evitar-ho, l'Ajuntament de Figueres està estenent una determinada manera d'actuar, d'acord amb els propietaris i amb la Guàrdia Urbana. D'entrada, els tècnics desconnecten la llum, l'aigua i el gas dels habitatges ocupats. I després, s'intensifica la vigilància a tot el bloc, en especial a la zona de comptadors, amb l'objectiu que la gent que ha entrat als diferents pisos n'acabi marxant.\nLa primera vegada que aquestes actuacions es van posar en marxa va ser ara fa poques setmanes. Es va començar amb un bloc situat al carrer Cuixà (situat a la mateixa zona que el de l'Albera). Allà, s'hi van detectar fins a 27 connexions fraudulentes (tretze de llum i catorze d'aigua).\nDeu connexions il·legals\nAvui, la Guàrdia Urbana, tècnics de Fisersa (la companyia d'aigües) i operaris de la llum i el gas han anat fins al número 19 del carrer Albera. Durant l'operatiu, s'han mirat els comptadors d'un total de 25 pisos. S'han descobert cinc connexions fraudulentes a la llum, quatre a l'aigua i una al gas.\nD'entrada, aquest mateix dimecres ja s'han tallat totes aquestes connexions fraudulentes. I a partir d'ara, al bloc del carrer Albera s'engegaran tota la resta de mesures. Es controlaran els pisos ocupats, es contractarà un vigilant de seguretat, s'instal·laran càmeres de videovigilància a l'edifici i també es posaran sensors a les portes dels comptadors. Si algú els vol tornar a manipular, els aparells faran una fotografia i l'enviaran immediatament a la central d'alarmes.\nEl tinent d'alcalde Pere Casellas i el regidor Francesc Cruanyes han presenciat l'operatiu d'aquest dimecres. Casellas ha destacat que la col·laboració dels veïns i propietaris amb la Guàrdia Urbana permetrà anar estenent aquest seguit de mesures als edificis amb aquesta problemàtica.\nPer la seva banda, l'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha assegurat que ajuntament i municipals "continuaran fent aquestes actuacions a tots els blocs on hi hagi ocupacions il·legals per garantir la convivència i la tranquil·litat dels veïns".


Ensenyament oferirà 70 cicles de formació professional nous el curs que ve\nEl govern vol potenciar la formació professional. La consellera d'Ensenyament, Marta Cid, ha anunciat que el curs que ve s'impartiran 70 cicles formatius nous. També s'aplicarà una nova modalitat de matrícula, amb horaris més flexibles, perquè els alumnes puguin compatibilitzar els estudis amb l'activitat laboral. El pla d'actuació de la formació professional té com a objectiu enfortir l'oferta acadèmica. Arran de la col·laboració d'empreses i administracions locals, a partir del setembre també s'oferiran cicles formatius de cuina, rebosteria o xarcuteria.\n20/05/2004 - 00.00 Actualitzat 20/05/2004 - 19.59\nActualment hi ha seixanta mil estudiants de formació professional a Catalunya i el Departament d'Ensenyament vol arribar als cent mil d'aquí a tres anys. Per començar a fer-ho, el curs que ve augmenta l'oferta amb setanta cicles més de grau mitjà i superior, que representaran uns 1.400 alumnes nous. Entre les altres línies d'actuació que s'han presentat s'ha obert una nova modalitat de matrícula per crèdits que ha de permetre flexibilitzar els horaris i cursar aquests estudis amb més anys dels previstos. Amb aquestes mesures, Ensenyament diu que vol restituir el prestigi de la formació professional. "L'FP ha de deixar de ser el parent pobre de l'educació com ha estat fins ara en el govern de la Generalitat. Sobretot ara que la societat és cada cop més global i es tendeix a la deslocalització", ha dit Cid. Per afavorir la competitivitat, s'han establert convenis amb administracions locals i els gremis d'hostaleria, de flequers, de xarcuters i d'arts gràfiques, i també es facilitarà l'accés als estudis universitaris relacionats amb el mateix camp. Dels setanta cicles de formació professional nous que oferirà el Departament el curs que ve, trenta són d'explotació de sistemes informàtics. Aquesta és una de les branques amb més demanda per part dels alumnes, però que ara mateix, segons el govern, té una sortida laboral incerta.


Retrucs » RSS RSS – Retrucs\nL’RSS és un sistema que permet fer difusió dels continguts publicats en webs. Cada cop que s’actualitza el contingut del recurs, si hi esteu subscrits, rebreu la informació introduïda. Per poder llegir la informació difosa mitjançant l’RSS teniu diverses opcions. El més senzill potser és optar per un servei gratuït en línia, com ara el Feedly. […]\nSi necessiteu una aplicació per llegir i organitzar els RSS dels canals als quals esteu subscrits, us presentem una bona opció: el Feedly. Aquest agregador presenta una interfície clara, ben estructurada, i disposa d’aplicacions per a plataformes mòbils dels sistemes Android, iOS o Kindle. La primera vegada que hi entreu us convida directament a afegir-hi contingut o a importar les subscripcions des d’un altre agregador. […]


Mila Ximénez i el seu germà Manolo agafats de la mà en un acte | GTRES\nLecturas publicava la setmana passada un capítol del llibre autobiogràfic de la periodista\nper Laura Castaño 20/07/2021 19:40h\nLecturas podria haver adquirit els drets del llibre autobiogràfic de Mila Ximénez, 'Perdón, si no hablo de mi'. És el que es va deduir fa pocs dies després del llançament de la seva publicació setmanal.\nSegons sembla, els drets de les seves memòries s'haurien venut a la publicació, tot i que encara no se sap en quines circumstàncies. Ara, un article publicat per La Razón, confirma que la família de la Mila no ha estat qui ha fet aquesta venda.\nI és que ha estat el mateix germà de la periodista morta, Manolo Ximénez, qui ha assegurat que la família no tenia ni idea de la venda dels drets. En declaracions a La Razón, ell ha assegurat: «Nosaltres no hem venut res de Mila».\nAixí doncs, queda clar que no ha estat cosa dels familiars de Mila, almenys així assegura el germà d'aquesta.\nCal tenir en compte que és ell qui s'havia encarregat sempre dels assumptes econòmics i professionals de la seva germana. En els últims dies de la seva vida i després de morir ella, ha estat també el portaveu de la família. Així doncs, tot constitueix un gran misteri. Seria estrany que la venda d'aquests drets s'hagués fet des de la família de la periodista sense que ell sabés res.\nA més, resulta bastant estrany que Lecturas adquirís aquests drets just després de la mort de Mila. Cal tenir en compte que el llibre estava publicat des del 2005, quan ho va fer l'editorial Espejo de Tinta.\nAquesta editorial es va extingir amb el pas dels anys i els drets de les memòries de la col·laboradora de Sálvame li van ser cedits a ella. D'aquesta manera només ella o els seus hereus podrien haver venut ara aquests drets a la revista que ara afirma haver-los aconseguit.\nNo obstant això, és justament això el que ha negat Manolo Ximénez. Assegura que la família no ha venut les memòries de Mila.\n«No sé què publica Lecturas. Mai hem venut res a ningú», assegurava a La Razón. Tot això fa que l'assumpte s'ompli de misteri. Com hauria aconseguit Lecturas els drets de la publicació?\nAixí doncs, el germà de Mila deixa també clar que espera que la revista en qüestió pugui demostrar amb documents que els drets del llibre autobiogràfic li pertanyen.\nLecturas publica capítols de les memòries de Mila\nTota aquesta incertesa s'ha generat després de Lecturas publiqués la setmana passada part d'aquestes memòries de Mila. De fet, en portada s'anunciava: «Avanç exclusiu. Publiquem un dels capítols més controvertits de les memòries de Mila».\nNo se sap si la publicació pretén seguir revelant en les seves pàgines més capítols d'aquestes memòries o si es va tractar d'una cosa puntual. Caldrà veure si, després dels fets ara i les paraules de Manolo, Lecturas pot seguir explotant els drets d'aquest llibre autobiogràfic.\nCal esmentar, a més, que ja en el moment en què es va publicar la revista, la setmana passada, molts usuaris es van posar les mans al cap. De fet, en la publicació de la portada en el seu Instagram es poden llegir desenes de comentaris criticant precisament això.\n«Mare meva, deixeu-la descansar», «Això és de vergonya! Venent una recentment morta, acabareu com Interviú: desapareixent...» o «No teniu vergonya. Treballava amb vosaltres i ja teníeu la portada de la seva mort abans que ella morís. I ara això? Com es nota que només us importen els diners i no les persones».


L’Autoconfiança davant els canvis – Coaching C7\nnovembre 23, 2017 novembre 23, 2017 Pau Cinos COACHING, CREIXEMENT PERSONAL\nL’objectiu d’aquest article és compartir algunes consideracions sobre la relació de l’autoconfiança amb els canvis que afrontem a la vida quotidiana des del punt de vista del Coaching. Per aquest motiu mostrem senzilles eines a l’abast d’una gran majoria de les persones. I davant del dubte abans de fer-les servir, caldrà contactar amb el personal de referencia que considereu oportú, ja que el Coaching Personal NO ÉS UNA TERÀPIA.\nHi hauran tres parts clarament diferenciades. A la primera s’explicarà de forma general el canvi contemplant aspectes neurocientífics. En la segona s’abordarà plenament una part més teòrica de les condicions per canviar. La tercera part serà molt pràctica a on el lesctor se’n portarà unes eines facilitadores que li permetran obtenir una imatge gràfica, (“una imagen vale más que mil palabras”), de la seva situació davant el canvi.\nComencem dient-vos que els aspectes neurocientifcs, ens expliquen que en mig d’un canvi poden conviure dos situacions antagòniques. Una seria el fet d’un canvi que comporta:\nSatisfer i millorar necessitats i anhels.\nRecompenses provinents de l’entorn.\nGratificació personal en fer les accions que comporta el canvi.\nCom a conseqüència, estarem motivats tant intrínsecament com extrínsecament, la qual cosa generarà neurotransmissors i endorfines que produiran un increment de la curiositat per noves situacions, de l’interès en explorar noves experiències i sensacions de recompensa en allò que farem. Amb tot això segurament prendrem la decisió de llençar-nos al canvi . Un canvi és un procés a on el cervell es reinventa i si tot el que hem explicat s’ha donat, la circulació en el còrtex prefrontal augmenta produint com a conseqüència més claredat de plantejaments i creativitat al mateix temps, que les neurones estableixin més connexions, contribuint a formar més xarxes neuronals. I degut a que el canvi també comportarà nous aprenentatges haurà regeneració neuronal a l’hipocampo per facilitar-los.\nAra ve la part antagònica que tots coneixem amb el nom de “resistència al canvi”. Està produïda per l’anomenada i evolutiva “neofòbia” ja que entrem en un terreny de la incertesa, de la inseguretat i del risc d’abandonar una “zona de confort” a on ens creiem segurs, còmodes i amb control sobre l’esdevenir, per anar a una zona pretesament millor que no sabem si ho serà. Precisament la “neofòbia”, és la por a allò que sigui nou. I aquí, ens aquest punt és a on ens cal comptar amb una gran dosi d’autoconfiança per tal d’afrontar el nostre canvi.\nL’autoconfiança la definim com un sentiment basat en el propi poder d’afrontar i superar les possibles dificultats i aquest poder el fonamentem en dos pilars molt importants que son les capacitats i les condicions amb les quals gestionarem la situació. Les capacitats seran els coneixements, les habilitats i les experiències adquirides i les condicions és el nivell sentit de benestar que es basarà en el fet de tenir satisfetes les nostres necessitats de salut i de qualitat de vida, entenen per això la piràmide de A. Maslow.\nEntrem ara ja de ple en la part pràctica i per tal de poder obtenir una automesura subjectiva i útil de la nostra salut i qualitat de vida, fem servir unes “rodes” d’autoavaluació que son totalment personalitzables per tal d’adaptar-les a les circumstàncies de cadascú. L’únic requisit que cal tenir ben present és l’honestedat i sinceritat més generoses amb nosaltres mateixos en respondre i avaluar els diferents àmbits tant de salut com de qualitat de vida.\nPer poder treballar amb la primera roda, “l’autocheck de salut”, s’incorporen en l’exemple fet servir, 10 items que per valorar vam aplicar criteris estandarditzats de salut. Aquets items van ser: Estat d’ànim, Alimentació, Ingesta hídrica, Oci, Activiitat física, Percepció d’estrès, Descans, Tabac, Alcohol i Drogues/Automedicació.\nEx: Roda Auto-check Salut\nLa “roda” autocheck de qualitat de vida, va incorporar el mateix sistema de mesura subjectiva, prèviament personalitzat amb 8 items a on cal insistir-hi de nou en no “fer-se trampes al solitari” : Temps lliure, Entorn Físic, Amistats/Contribució, Desenvolupament personal, Parella/Relacions, Autonomia/Control, Treball i Diners.\nEx: Roda Auto-check Qualitat de vida\nFinalment vàrem contrastar i mesurar unes coordenades en percentatge de rendiment assolit per cada check-out i d’aquesta manera vam trobar un punt que reflecteix la mitjana també en percentatge de benestar subjectiu, basat en la nostra salut i qualitat de vida i la quantitat de autoconfiança percentual, que ens genera en un moment donat que ens interessa conèixer com pot ser davant d’un canvi. No cal dir que quan més alt sigui el percentatge de benestar subjectiu millor per afrontar la situació de canvi.\nL’aplicació d’aquest sistema de mesura son fonamentalment dos:\na) Davant de qualsevol canvi decidit de forma voluntària i personal.\nb) Davant de qualsevol canvi no voluntari. En aquest cas sempre podem aplicar aquest mètode d’automesura i conèixer quin item, aspecte i/o àmbit cal treballar i reforçar més per tal d’adaptar-nos amb les màximes garanties possibles a un canvi involuntari, imposat i/o per circumstàncies alienes però que cal afrontar.\nAbans de finalitzar l’article, voldria deixar per a tots aquells/es que fareu servir l’automesurador, unes qüestions per plantejar-vos davant del resultat que hagueu obtingut:\n– Què pots fer per satisfer al màxim les teves necessitats davant el canvi ?\n– Què et cal per comptar amb tota la motivació que necessites davant el canvi?\n– Quins suports externs et calen davant el canvi ?\n– Quines capacitats et calen davant el canvi ?\n– Què condicions de salut i qualitat de vida necessites davant el teu canvi ?\n– Les teves rodes roden?, què et diuen ?\n– Quina puntuació mínima et dona l’autoconfiança que et cal per començar a canviar ?\nPer qualsevol aclariment en relació a l’esmentat article us podeu contactar-me en viureambcoaching@gmail.com.


La renda 2016, individual o conjunta? | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n: : Actualitat | 30·04·2016\nLa renda 2016, individual o conjunta?\nDintre d’una “unitat familiar”, els integrants han de decidir si presenten la declaració de la renda de manera individual o de manera conjunta. Escollir una o altra via dependrà de la situació econòmica de cada cònjuge, de si es tenen fills en comú, si hi ha alguna altra deducció aplicable…\nCom a norma general, la declaració de la renda conjunta interessa als matrimonis en què un dels cònjuges no rep ingressos o si els rep són molt baixos. També serà recomanable per a les famílies monoparentals quan els fills no perceben rendes.\nSi tots dos cònjuges treballen\nQuan els dos cònjuges treballen, normalment és més convenient que cadascú presenti la declaració individual, ja que, d’aquesta manera, s’aplica la reducció del mínim personal a cadascú, 5.550 €, és a dir, una reducció conjunta d’11.100 €. En canvi, si tots dos treballen i s’opta per la declaració conjunta, el mínim serà el mateix, 5.550 €, amb independència del nombre de membres que integren la unitat familiar, també, s’aplicaria una reducció en la base imposable de 3.400 €anuals per tributació conjunta, tot i així, el total de les dues reduccions seria de 8.950 €, per sota dels 11.100 € de les dues declaracions individuals.\nSi només treballa un cònjuge\nSi només treballa un cònjuge interessa més fer la declaració conjunta ja que es podrà aplicar, a més del mínim personal de la renda, 5.550 euros, la reducció per unitat familiar, 3.400 €.\nAugment del mínim en funció de l’edat\nPer als majors de 65 i 75 anys, l’import mínim personal es pot augmentar en 1.150 i 1.400 € respectivament. Si fan la declaració conjunta, s’aplica per cada membre que ho compleixi.\nPare o mare separat amb fills\nEn cas d’unitat familiar monoparental, la base imposable es redueix en 2.150 €. El pare o mare no casat, vidu o separat legalment amb els fills menors que convisquin amb ell o amb ella, tindrà una reducció a la base imposable de 2.150 € anuals. Però aquesta reducció no serà aplicable si els pares no estan casats però viuen junts.\nSi el matrimoni té una hipoteca a mitges sobre l’habitatge habitual amb dret a deducció, és més convenient fer la declaració per separat, ja que la base màxima de la deducció és per declaració. Cada un dels cònjuges que tingui dret a la deducció podrà aplicar-la, és a dir, s’aplica una deducció del 15% de 9.040 € per a cada un, és a dir, un total de 18.080 €.\nEls límits màxims de reducció previstos per aportacions als diferents sistemes de previsió social, seran aplicats individualment per cada mutualista o partícip integrat en la unitat familiar.\nQui pot presentar la declaració conjunta?\nPer poder presentar la declaració de la renda de manera conjunta, els contribuents han de formar part d’una unitat familiar, això vol dir, o estar casats o tenir fills (o les dues). Es considera unitat familiar un matrimoni i, si els tenen, els seus fills; o bé una unitat monoparental, formada per un progenitor i els seus fills. Una parella no casada amb fills comuns no formen una unitat familiar. Un dels progenitors pot declarar com a unitat monoparental amb els fills comuns i l’altre progenitor ha de declarar de forma individual. Atès que l’exercici fiscal va concloure el 31 de desembre de 2015, serà la situació familiar en aquesta data la que serà aplicable en la declaració de la renda.\nTècnic Emprenedoria i Promoció Empresarial


Oller del Mas | Judit Neddermann\ndiumenge 5 d'agost a les 12.30h / Visita celler: 11.30h\ndiumenge 5 d'agost | 12.30h / Visita celler: 11.30h\nCarretera de Igualada C37Z, km 91, 08241 Manresa, Barcelona,\tcom arribar-hi\nLa cantautora Judit Neddermann presenta el seu tercer disc Nua (Satélite K, 2018). El nom del treball deixa entreveure la sinceritat i el compromís de l’artista, que explora el seu pas a la vida adulta celebrant els cicles que ens proposa la vida. Un àlbum de pop, folk i world music que va des de l’emoció més íntima a la reflexió més àmplia del món que viu, en un cant al seu poble que busca la llum. La podrem gaudir en format duet amb el guitarrista Santi Careta.\n“Nua” (Satélite K, 2018) és el tercer disc de Judit Neddermann, un disc on es despulla. Un disc que explora el pas a l’etapa adulta mirant i integrant la infància, no defugint-la. Cançons que celebren els cicles que ens proposa la vida, regits per les benvingudes i els comiats. És un disc que, a diferència dels anteriors, mira enfora, que ens porta des de l’emoció més íntima a la reflexió més ample del món on vivim, que condemna la impunitat policial, que es pregunta on són les víctimes sempre innocents, que canta al seu poble, que busca la llum.\nPop, folk i world music es fusionen sota la producció de Pau Figueres per servir onze cançons originals i dues versions, una tradicional ibèrica i una cançó de Fito Páez.\nUn àlbum concebut per tal de mostrar-se nua, sincera i compromesa amb el moment que viu.\nINNOVANT EN LA TRADICIÓ\nEl Castell medieval Oller del Mas, originari del S.X i restaurat en la seva totalitat ha estat l’escenari d’una història única: la dels Oller. Avui, la família Margenat, hereua i conservadora de la captivadora història dels Oller, obre amb il·lusió les portes d’una finca, en la que conviuen harmònicament la història mil·lenària amb la modernitat, amb la il·lusió de continuar construint la història dels Oller.\nVins que respiren història, autèntics vins de “Château” amb la voluntat de ser homenatge i reflex d’allò que projecten els personatges històrics Arnau Oller i Bernat Oller: profunditat i mestratge.\nEls vins elaborats a Oller del Mas són vins fets a partir dels millors raïms de la finca, amb produccions realment molt limitades i que expressen terrer i una identitat pròpia.\nVarietats 90% merlot - 10% picapoll negre\nAromes nets, francs, i molt complexes, en què destaquen la fruita fresca, els balsàmics i tocs especiats.\nEn boca és fresc i afruitat, amb una acidesa ben equilibrada. El pas per fusta li aporta complexitat i un fons elegant.\nBlanc de Picapolls 2015\n50% Picapoll Blanc\n50% Picapoll Negre\nColor groc palla amb reflexes daurats.\nEn nas és intens i expressiu. Hi trobem aromes a fruita blanca i tropical com la poma, la pera i el litxi. Presencia lleugera de tocs herbacis.\nBon pas en boca. D’entrada agradable, cremós i estructurat.\nEn el tast retro nassal trobem aromes frescos i afruitats que provoquen que sigui un vi gastronòmic i complex.\nEs recomana servir-lo entre 8oC i 10oC.


L'AMB comença a mesurar la qualitat de l'aire a través de nanosensors col·locats en bicicletes i persones - Àrea Metropolitana de Barcelona\nL'AMB comença a mesurar la qualitat de l'aire a través de ...\nNanosen AQM | Ajuntament de Sant Cugat del Vallès\nSant Cugat és, des d'avui i fins al 22 de març, un dels municipis metropolitans que participen en la prova pilot del projecte europeu NanoSen AQM Interreg Sudoe, liderat per l'AMB, AIGUASOL i la Generalitat de Catalunya. La iniciativa permetrà mesurar la qualitat de l'aire en moviment a través de nanosensors instal·lats en bicicletes i en persones que tinguin una rutina d'anar en bici o caminar diàriament.\nEl projecte NanoSen AQM Interreg Sudoe està destinat a impulsar noves tecnologies en el camp de la qualitat de l'aire. Previst per al 2020 i ajornat per la situació epidemiològica, es desenvoluparà simultàniament en diferents regions europees al llarg del primer trimestre del 2021. Dins dels municipis metropolitans, també es faran proves a l'Hospitalet de Llobregat i Sant Adrià de Besòs.\nLa finalitat és veure la fiabilitat d'aquests sensors en moviment i mesurar la contaminació en diferents punts del municipi a través dels voluntaris que portaran els sensors: 2 voluntaris que es desplaçaran a peu pel municipi i portaran el sensor al cinturó i 4 voluntaris que es desplaçaran en bicicleta pel municipi i portaran el sensor fixat al manillar de la bicicleta. També hi haurà un sensor ubicat en un element municipal de la rambla del Celler i sensors en l'estació fixa de la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica (XVPCA) de la Generalitat de Catalunya situada al parc de Sant Francesc de Sant Cugat del Vallès.\nLa naturalesa d'aquesta prova pilot permetrà a l'AMB recollir un conjunt de dades molt més variat que el que s'obté de les estacions fixes, ja que els nanosensors estaran en moviment i permetran conèixer la qualitat de l'aire en diferents emplaçaments, com ara espais naturals, agrícoles, industrials o zones urbanes. Aquestes dades s'integraran en una plataforma creada expressament per diverses universitats portugueses que també participen en aquest projecte europeu.\nGràcies al projecte, l'AMB podrà conèixer de primera mà els últims avenços i innovacions en l'àmbit dels nanosensors aplicats a l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica, així com les tecnologies de futur relacionades amb la millora de la qualitat de l'aire. També es podrà elaborar un mapa de punts especialment conflictius en què es puguin aplicar mesures addicionals: conversió de carrers en zones de vianants, zones de baixes emissions, foment dels desplaçaments a peu o bicicleta, promoció del vehicle elèctric, punts de recàrrega i campanyes de sensibilització i educació dirigides a la ciutadania.\nL'AMB lidera la lluita contra la contaminació atmosfèrica a la metròpolis de Barcelona\nLa contaminació de l'aire, provocada en gran part pel trànsit rodat, traspassa les fronteres locals i és un greu problema present en les grans conurbacions urbanes i metròpolis del món, també a l'àrea metropolitana de Barcelona.\nPer millorar la qualitat de l'aire, que afecta directament la salut pública dels 3,2 milions d'habitants de la metròpolis de Barcelona (integrada per 36 municipis), l'AMB lidera una ambiciosa estratègia de lluita contra la contaminació atmosfèrica: amb una total complicitat i treball amb els ajuntaments metropolitans, està dissenyant i posant en marxa nous serveis i eines i implementant mesures destinades a rebaixar notablement els nivells de concentració de partícules en suspensió (PM2,5 i PM10) i de diòxid de nitrogen (NO2)a la metròpolis, que sovint superen els llindars establerts per la Unió Europea (UE) i l'OMS.\nMés informació a www.nanosenaqm.eu


El Breny - El Poble\n1. L'últim Aplec del segle\n2. Diada nacional de Catalunya\n3. L'I.E.S. Castellet a Brighton (Anglaterra) del 8 al 23 d'Agost, amb eclipsi inclòs\n4. Pubilles i Hereus any 1999-2000\n5. Primer número d'Els Quatre Cantons, l'informatiu local d'ERC de Sant Vicenç\n6. Artistes locals: Antolina Vilaseca\nL'últim Aplec del segle\nEls Barons de Sant Vicenç van pujar a casa seva el passat 12 de setembre per última vegada en el segle XX, i ho van fer incloent modificacions en el programa d'actes d'aquesta nova edició de l'Aplec de Castellet, organitzat com cada any per la colla Gegantera santvicentina. Les novetats es van fer evidents des del primer moment, quan l'entitat organitzadora va convidar a tots els romeus a un esmorzar popular de xocolata i coca al pla de les Vives. Segons membres de la colla gegantera, aquesta iniciativa va superar la participació prevista, ja que "hem fet una mica curt de coca" i, de cara al proper any, ja "tindrem en compte que aquesta proposta funciona i intentarem mantenir-la". Pel que fa als actes tradicionals de l'Aplec, la missa es va celebrar a l'ermita per segon any consecutiu desde la forta erosió i el risc d'esllavissament que pateixen el turó i la torre de Castellet, però la resta d'actes van tenir lloc al pla dels dipòsits. En aquesta ocasió, l'Esbart Dansaire Santvicentí no va voler acomiadar el segle sense haver ballat les tradicionals Gitanes a Castellet i van oferir novament al públic santvicentí una clara mostra del seu talent. Va ser la primera vegada que l'esbart local ballava Gitanes en aquest emblemàtic indret de la població. D'altra banda, la Coral Al Vent i la Societat Coral l'Estrella també van participar de l'Aplec oferint diverses peces amb motiu de l'arribada anual del Marià i la Paula a casa seva.\nDesprés del tradicional ball dels Barons va arribar una altra de les novetats. A diferència d'altres edicions, enguany cadascú es va portar el dinar de casa en comptes de cuinar un arròs per a tothom. La colla gegantera va facilitar graelles, taules i cadires als assistents i va cobrir amb diverses carpes una part del pla dels dispòsits per a protegir la zona del sol durant el dinar de germanor. Aquesta iniciativa també va obtenir una resposta positiva per part dels participants ja que, segons els organitzadors, va ser molta més la gent que es va quedar fins que van acabar els actes de la tarda. El balanç positiu d'aquest nou Aplec de Castellet realitzat per la Colla Gegantera i l'augment de la participació recuperen l'esperança de mantenir velles tradicions. Només cal que la pròxima entrada a un nou segle i el canvi de mil·lenni SALVIN Castellet definitivament.\nEls fets històrics de 1714 es van recordar novament i per darrera vegada en el segle XX a la nostra població. Les senyeres i les estelades independentistes van tornar a guarnir, com cada any, els balcons i les finestres del municipi i, al mateix temps, la lletra d'"Els Segadors", himne de Catalunya, es feia sentir des de la plaça santvicentina que commemora aquesta data. La Diada Nacional de Catalunya es va despertar a la nostra població cap a dos quarts d'onze del matí. Les diferents entitats santvicentines es van dirigir cap al saló de sessions de l'ajuntament amb un ram de flors per assistir a l'acte institucional i marxar posteriorment en cercavila cap a la plaça Onze de Setembre, on tindria lloc la tradicional ofrena institucional. No obstant, la recepció d'aquest any al consistori va incloure un parell de novetats. Després de la salutació de l'alcalde santvicentí, Joan Montsech, es va atorgar el torn de paraula a Joan Comtal, un artista que va inaugurar aquell mateix dia l'exposició sobre papallones titulada "Un món de colors". L'autor de les obres va demanar la participació del públic assistent en forma de gimcana individual per l'exposició. Posteriorment, la Colla de Grallers i els Falcons de Vilanova i la Geltrú van prendre el protagonisme de la festa encapçalant amb música i castells, respectivament, la cercavila d'entitats i institucions cap a la plaça. La pubilla, l'hereu, la dama, el fadrí i l'alcalde van col·locar conjuntament el ram de l'ajuntament davant l'escultura que ret homenatge a aquesta Diada. Seguidament, les diferents entitats assistents van fer el mateix, i l'"al·legoria de la Diada" va quedar totalment envoltada de flors. Les joventuts d'Esquerra Republicana de Catalunya (JERC) a Sant Vicenç es van avançar novament a l'acte institucional i van fer la seva ofrena a l'escultura -una bandera independentista- sense l'expectació de ningú. Acabada l'ofrena de les entitats, la Societat Coral l'Estrella i la Coral al Vent van cantar conjuntament Els Segadors, himne que va ser seguit per la majoria dels assistents a la plaça. A continuació, el Falcons de Vilanova van protagonitzar una atípica jornada castellera; la diferència entre els castells i l'exhibició dels Falcons rau en el fet que, mentre els castellers carreguen i descarreguen pilars i torres diferents en funció del nombre de gent que hi participa, els Falcons juguen amb les formes i la gimnàstica a l'hora de carregar i descarregar el castell. El moment més emocionant d'aquesta exhibició va arribar quan l'anxaneta (l'últim en pujar i, generalment, un dels més petits de la collla), un cop ja va saludar i just abans d'iniciar el descens, va deixar anar una senyera catalana. D'altra banda, el Club Natació Castellet va celebrar aquell mateix dia la seva tradicional Triatló -competició esportiva que inclou natació, cursa i ciclisme en una mateixa prova-, que va comptar amb la presència del popular nedador sabadellenc David Meca. El Club organitzador va recollir signatures de suport pel famós atleta, a qui una acusació per dopatge, que ell mateix va desmentir, l'ha retirat temporalment de les competicions oficials.\nL'I.E.S. Castellet a Brighton (Anglaterra) del 8 al 23 d'Agost, amb eclipsi inclòs\nMitjançant una beca atorgada als alumnes de 2on. de Batxillerat de l'IES Castellet, 28 nois i noies anaren a Brighton acompanyats de dos professors. La beca fou concedida pel Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, i tingueren el privilegi de poder veure des de primera fila l'eclipsi solar del passat 11 d'Agost.\nPubilles i Hereus any 1999-2000\nPUBILLA : VANESSA LÁZARO I LUNA\nDAMA: MARTA FONTANET I AMBRÒS\nHEREU: JORDI DE LOS REYES I CLIMENT\nFADRÍ: JORDI PALMA I SÁNCHEZ\nPrimer número d'Els Quatre Cantons, l'informatiu local d'ERC de Sant Vicenç\nCoincidint amb la commemoració de la Diada Nacional de Catalunya, la secció local d'Esquerra Republicana de Catalunya ha tret a la llum un butlletí informatiu de difusió gratuïta que pretén recollir diferents aspectes de la vida política, social i cultural de Sant Vicenç.\nA la portada d'aquest primer número Daniel Pous, president de la secció local d'ERC, en fa una presentació comentant la motivació i els objectius amb que ha arrencat aquesta publicació. Els bons resultats en les eleccions municipals, la responsabilitat de ser el principal partit de l'oposició i el creixement experimentat per les JERC, l'única organització política juvenil de Sant Vicenç, són els motius que han esperonat la secció local a publicar aquest butlletí informatiu.\nEn el plànol estrictament polític la secció local d'ERC fa una crítica a l'augment de sou de l'alcalde Joan Montsech. D'altra banda, Valentí Carrera, ex-regidor de Cultura a l'Ajuntament de Sant Vicenç i actualment integrant de la llista d'ERC per a les eleccions al Parlament de Catalunya del proper 17 d'octubre, fa un comentari sobre aquesta propera cita electoral. També hi ha una reflexió sobre els resultats d'ERC a les darreres eleccions municipals. Altres articles parlen sobre la commemoració de l'any Clavé i les auditories ambientals municipals. La contraportada està reservada per a la secció juvenil d'ERC de Sant Vicenç. En aquest espai hi ha una presentació de les JERC i un article d'opinió dedicat al racisme.\nEl disseny gràfic d'aquest nou informatiu és d'Alba Malo i compta amb la col·laboració de Jordi Masats, Assumpta Puig i Lluís Oliveras.\nArtistes locals: Antolina Vilaseca\nLa pintora i gravadora Antolina Vilaseca figura en el "directory of print", primer directori internacional d'artistes del gravat que s'edita en format CD ROM. Aquest CD, realitzat a Cracòvia (Polònia), recull la referència de 2000 artistes professionals del gravat i és una iniciativa de la "International Print Triennial Society".\nEl "Directory of Print" es distribueix a museus, centres d'art i institucions diverses de tot el món a més de poder ser adquirit per qualsevol interessat en el tema.


Aquesta Fira aborda una temàtica crucial per als territoris rurals en el moment actual, ja que segueix sent transcendental repensar els models de desenvolupament que segueix el món rural per a aprofitar-hi tot el potencial i generar possibilitats de millora reals en aquestes comunitats. En aquesta part de la província de Castelló se celebren altres esdeveniments de similars característiques, com per exemple a Forcall, Morella o Vilafranca, encara que amb perfils diferents. Cinctorres aspira a consolidar una fira complementària a les ja existents.\nLa Fira es desenvoluparà en els últims dies del mes de juny vinent i es valora la possibilitat d'acollida d'algunes activitats que es vinculen amb recents aportacions realitzades pel Programa d'Extensió Universitària de la Universitat Jaume I (PEU-UJI) en matèria de desenvolupament rural, com per exemple la presentació del treball sobre 'El futur del món rural'. La següent sessió general de 'Projecte de poble' a primeries de juny, servirà per a revisar la programació definida i ultimar els detalls d'un esdeveniment que pretén tornar a ser un referent comarcal amb centre a Cinctorres.


Segurament ja coneixereu el cas d’Islàndia. El poble va participar activament en la redacció d’una nova constitució, a través d’Internet. Seguint aquest exemple, proposem redactar una nova llei d’ensenyament, des de les assemblees de la comunitat educativa, amb la participació directa de professors, alumnes, pares i educadors, que reflecteixi les nostres reivindicacions d’un ensenyament públic i de qualitat. Després, podria presentar-se com a ILP al Parlament. No s’aprovarà, i molt probablement ni es debatrà, però pot ser una acció reivindicativa amb força difusió, que posi de manifest, un cop més, la immobilitat dels polítics i com el seu treball es limita a servir als mercats.\nPer tot això, convoquem alumnes i professors per començar a preparar aquesta proposta, el proper dissabte 10 de març a les 16:30 a Aurea’s (Sardenya 263; Metro Sagrada Família). A més, vindrà un company d’acampadabcn a fer una petita xerrada sobre el procés constituent que volen dur a terme. Us hi esperem!