Notícies - Primers camions amb deixalles al nou Centre de Tractament de Residus de Vacarisses\nExterior de la planta de Vacarisses\nel 10/nov/10 Mar Castro Societat PDF\nEl nou Centre de Residus del Vallès Occidental, on es dipositaran les restes de Sant Cugat, comença aquest dimecres a rebre els primers camions amb deixalles municipals. Aquest acte servirà per donar el tret de sortida a les proves reals amb residus que es faran, fins a finals d'any, a la instal·lació ubicada a Vacarisses.\nAquest nou equipament, que ocupa una superfície total de 43.900 metres quadrats i que va entrar en funcionament al setembre, sotmet els residus a un tractament mecànic i biològic que permet recuperar més materials reaprofitables. La previsió és reduir un 50% les quantitats de deixalles que arriben al dipòsit. L'entrada en funcionament de la planta permetrà el tancament de l'abocador controlat de Coll Cardús, actiu des de fa 45 anys i a punt d'arribar al límit de capacitat.\nPer comprovar l'inici del procés i l'entrada en funcionament de la instal·lació amb residus municipals hi seran presents el president del Consorci per a la Gestió de Residus del Vallès Occidental, Joan Carles Sánchez, i la directora de l'Agència de Residus de Catalunya, Genoveva Català.\nEl president de la Generalitat, José Montilla, va assenyalar durant la inauguració del setembre el doble objectiu de la planta.\nTall incrustat: José Montilla\nFem un esforç per eliminar els residus de manera sostenible. A més, també estem ajudant a un sector econòmic.\nLa nova construcció està situada en gran part sota terra per evitar l'impacte al paisatge i disminuir les molèsties per males olors.


15 Octubre, 2018 – Catedra aigua\nBy Lluís Benejam on\nDins la programació de la tercera edició de la Fira Mercat de les Guilleries a Sant Hilari Sacalm (http://www.firaguilleries.cat), la Càtedra de l’Aigua Natura i Benestar va organitzar la taula rodona “La riera d’Osor”, on es va debatre sobre la gestió de l’aigua i els recursos d’aquesta riera. La taula rodona va ser moderada per en Lluís Benejam (Càtedra de l’Aigua, Natura i Benestar) i hi van participat la investigadora del Grup de recerca en Ecologia aquàtica continental de la UdG, Helena Guasch; els regidors d’Osor, Ramon Codina i Àngel Vazquez; Jordi Rotllant, de l’Àrea de Territori i Sostenibilitat de l’Ajuntament de Sant Hilari Sacalm; i Pere Masó, en nom de l’Associació de Pesca Esportiva la Gorga.\nDurant la taula rodona va quedar clar que els principals impactes que pateix la riera d’Osor són l’excés d’aportació de nutrients com a conseqüència del funcionament millorable de la depuradora de Sant Hilari, la contaminació de les antigues mines d’Osor, la sorra que arriba a la riera per l’obertura de pistes i la manca de cabal a la part baixa com a conseqüència d’una derivació d’aigua per producció hidroelèctrica. Els participants a la taula rodona es van autoconvocar d’aquí dos anys per veure si s’ha pogut millorar alguna de les problemàtiques.


Duplex in Brussels' Commerçants Brussel•les Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBrussels Centre, Brussel•les, Bèlgica - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Duplex in Brussels' Commerçants\nOferint allotjaments de qualitat al els restaurants, compres, els paisatges districte de Brussel•les, Duplex in Brussels' Commerçants és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Duplex in Brussels' Commerçants, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Habitació familiar, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Duplex in Brussels' Commerçants sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, nevera, forn microones, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Duplex in Brussels' Commerçants.


Opinions del Taylor's Vintage 2007 (vi) - Uvinum\nOpinions sobre Taylor's Vintage 2007\n« Tornar al perfil tècnic de Taylor's Vintage 2007\n- Un port molt collita fina de Taylor de 2007\n- Un any franqueig clàssica\n- Les aromes de violetes i fruits negres vénen contra tu\n- Al paladar el gust complet de la fruita amb un gust picant delicada\n- El final és fresc i intens de llarg.\nEntusiasta del vi:...\n- Color: el color blau-negre impenetrable amb una estreta Rand.Duft porpra: complexa, ram de textura fina amb elegància i Balance.Geschmack característica de Taylor: el paladar de la recta, tanins ferms estructura de l'exuberant mora i dóna al vi la seva impressionant longitud, amb una toc...\nColor opac, porpra negre amb ribet violaci estret. Característicament elegant i atrevit, amb un nas de grosella negra densa i boscos fruita superposada amb matisos d'herbes discrets i aromes de violeta i pètals de rosa. Com de costum la clàssica elegància de Taylor i subestimació...\nColor opac, porpra negre amb ribet violaci estret. Característicament elegant i atrevit, amb un nas de grosella negra densa i boscos fruita superposada amb matisos d'herbes discrets i aromes de violeta i pètals de rosa. Com de costum la clàssica elegància de Taylor i subestimació dissimulen...\nPreus Taylor's Vintage 2007 »


Mayumana omplirà el Teatre Fortuny de ritme, dansa, llum i percussions\nLa companyia internacional presenta aquest cap de setmana a Reus, 'Currents', un muntatge multidisciplinar que va ser creat per al Festival de la Llum de Jerusalem\nL'espectacle de Mayumana es va estrenar a Catalunya, el passat 29 de gener, a les Festes Decennals de Valls FOTOS: M.ÀNGELS BLADÉ\nDijous, 31 Març 2022 17:21\nBidons, contenidors, paelles, caixes o timbals. Qualsevol objecte serà vàlid pels Mayumana (Israel) per omplir de ritme i percussió el Teatre Fortuny de Reus. La companyia internacional presenta aquest cap de setmana a Reus, 'Currents', un muntatge multidisciplinar de dansa, música i llum, acompanyat de bon humor. Mayumana oferirà tres funcions al teatre reusenc: divendres 1 d'abril (20:30h) i dissabte 2 d'abril (17:30h i 20:30h).\nL'espectacle va ser creat per al Festival de la Llum de Jerusalem i es va estrenar el passat 29 de gener a Catalunya en el marc les Festes Decennals de Valls. El muntatge està inspirat en la disputa històrica mantinguda pels dos empresaris i inventors Thomas Alva Edison -creador del corrent continu- i Nilola Tesla -del corrent altern, que s'utilitza fins avui-.\nEls mappings més imaginatius i sorprenents fruit de la creativitat del vídeo art, els sons electrònics, la percussió i la dansa es fusionaran a l'escenari. Un espectacle multidisciplinar que avala la trajectòria internacional de 26 anys de Mayumana.\nLes entrades, a preus que oscil·len entre els 25 i els 37 euros, es poden comprar aquí.


Ara Maó valora la necessitat de regular el lloguer turístic en l’actual situació social i territorial – menorca al día\nTambé és important, o més i tot, la necessitat de treballar en la inspecció i especialment sobre les plataformes que ofereixen places de forma no regular\nEl Consell ha llençat la seva proposta de zonificació perquè sigui efectiva la llei d’arrendament turístic. Ara Maó ha debatut intensament sobre el tema, i ha posat de manifest que és una qüestió ben complexa.\nTenim, així, una primera proposta que caldrà ser debatuda a ple en el Consell i amb la feina de consens també amb els ajuntaments. Tanmateix, sempre hem considerat que hi ha uns elements inqüestionables que cal posar damunt la taula:\nSegons les estadístiques publicades, en temporada alta hi podria haver prop de 40.000 places turístiques amagades, no regularitzades, persones que són a l’illa però que no figuren enlloc, amb la pressió sobre el territori que açò representa.\nLa immensa majoria de les places oferides al mercat no estan regularitzades; parlam, realment, d’activitats que no consten, però que reporten un benefici econòmic no declarat ni legalitzat.\nEl mercat del lloguer convencional ha sofert un augment disparat que impossibilita a moltes famílies accedir a un habitatge digne. Avui per avui, a Maó és, en molts de casos, una tasca impossible trobar lloguer a un preu mínimament normal. L’impacte del lloguer turístic i la perspectiva dels propietaris d’uns guanys a curt termini hi influeixen forçosament.\nMenorca necessita una visió insular en la gestió del territori. Açò ja es va demostrar amb el PTI fa prop de 15 anys, que segueix essent un instrument modèlic de regulació. Regular el lloguer turístic és també una necessitat vista la situació actual.\nLes conseqüències del lloguer turístic (de convivència, en l’habitatge, en la pressió turística…) tant a les illes vesines com a molts altres indrets europeus i també mundials ens han de servir de mirall de fins a on pot arribar, atenent que anam amb avantatge respecte a aquestes zones. Per aquest motiu és necessari que la nostra societat es bastesqui d’eines per fer-hi front. La gentrificació dels centres de les ciutats és un fet indiscutible, i a Maó en trobam mostres. No podem quedar mirant-nos-ho.\nSom coneixedors dels moviments especuladors que hi ha entorn a aquesta activitat. Cada vegada hi ha més acumulació de propietats a mans de pocs propietaris, que es dediquen al lloguer turístic. També s’ha de tenir en compte.\nAmb tot, és cert que també hi ha molts elements que han de ser tinguts en compte, i la complexitat de la qüestió no es pot amagar i s’ha d’afrontar per trobar el màxim de benefici en favor del bé comú. I més enllà de si la proposta és més o manco restrictiva, hem de treballar tots els agents implicats per trobar un elements de consens i amb fórmules creatives que també donin cabuda al desenvolupament d’un model de ciutat inclusiva.\nEmplaçam també al Consell la necessitat d’augmentar la feina inspectora i especialment sobre les plataformes que comercialitzen aquestes activitats per tal de minimitzar l’impacte negatiu que pot tenir el lloguer vacacional.\n24 enero, 2018 a las 10:09 pm\nNo deixan llogar una casa de camp,es casa teva,\nintervenció de la propietat privada.\nEs nota que viuen de lo public.\nLa joyería menorquina Marybola repite en la Pasarela Cibeles\n(Vídeo) Las seis playas de Menorca que destaca Condé Nast Traveler


News Tag: masies + sostenibles\nÈxit de participació a la jornada "Masies + Sostenibles"\nAquest dissabte, en el marc de la Fira de Sant Isidre de Solsona, s'ha celebrat la cinquena edició de la "Fira Masies + Sostenibles".\nÈxit de participació en la visita a les Masies d'Osona\nAquest dissabte, 11 d’abril, una trentena de persones pertanyents a diferents àmbits professionals van assistir a la quarta sortida del "Congrés del Món de la Masia" realitzada a la comarca d’Osona, al territori del Lluçanès.\nJornada de cloenda dels projectes de cooperació Leader "Energia i Forest" i "Masies + Sostenibles"\n9 empreses reben el diploma del programa CLIMA per haver deixat d'emetre 700 tones de CO2.\nLa fira "Masies+Sostenibles" es consolida al Solsonès\nLa integració de "MASIES + SOSTENIBLES" a la Fira de Sant Isidre n'augmenta el nombre de visitants i la converteix en una de les fires de referència del sector.\nEl Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central organitza la jornada tècnica “La fusta en les construccions agràries”\nEn el marc del Pla Anual de Transferència Tecnològica del Departament d’Agricultura, el Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central organitza la jornada tècnica “La fusta en les construccions agràries”, que tindrà lloc el proper dia 13 de maig.\nEs consolida la Fira Masies + Sostenibles a Solsona\nUnes 90 persones assisteixen a la sessió de ponències tècniques.\nIII FIRA MASIES + SOSTENIBLES a Solsona\nDissabte 26 i diumenge 27 moltes activitats en el marc de la fira.\nTrobada nacional de Masovers/eres com a cloenda del projecte MASOVERA\nDel 14 al 16 de desembre a Terol, el Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central ha participat a la trobada nacional de masovers i masoveres com a acte de cloenda del projecte Masovera, juntament amb els socis del projecte de les regions de Cantabria, Galícia, Múrcia, Almeria i els amfitrions de Terol.\nLa iniciativa Masies+Sostenibles realitza la jornada de cloenda del projecte\nEn el marc del projecte MASOVERA s’ha desenvolupat a Solsona la jornada de cloenda del projecte. La jornada ha comptat amb una trentena d’assistents i ha consistit en la presentació de les accions que s’han desenvolupat durant l’execució del projecte, en una xerrada per part de l’associació AGUJAMA de Terol sobre el model d’hàbitat dispers en el territori de las Sierras de Gúdar Javalambre i Maestrazgo i en un recull de testimonis d’habitants de masies del territori de la Catalunya Central.\nLa Iniciativa Masies + Sostenibles rep un dels premis de Ciències Ambientals de Catalunya\nLa iniciativa masies + sostenibles, impulsada en el marc del projecte Masovera, ha estat premiada en els 1rs premis de Ciències Ambientals de Catalunya en la categoria “Iniciativa empresarial”.


Bones perspectives d’hivern per als esports blancs - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dimarts, 2 de gener de 2018 | 04:45 h\nMalgrat algun episodi de vent, les nevades durant el mes de desembre han millorat les condicions per als esports sobre neu i tant Grandvalira com Vallnord encaren amb optimisme el que queda de temporada d’hivern i, concretament, els dies que falten fins arribar a Reis, un període en què s’estima que l’afluència de turistes i esquiadors vagi en augment. De fet, Grandvalira ja considera «molt positiu» el ritme de reserves fins ara, molt similar al de l’any passat en aquestes èpoques. Respecte l’hivern anterior, des de Grandvalira asseguren que les condicions climatològiques han estat més òptimes aquest any que durant el darrer, pel fet que ha nevat més i més seguit. Això ha fet que caigués més de mig metre de neu, amb una mínima de 65 centímetres de gruix i una màxima de 85.\nMentre l’any passat, Grandvalira va començar obrint 140 quilòmetres dels 210 de què disposa en total, i va seguir obrint-ne més al llarg de la temporada, durant aquest any, la previsió era de 175 quilòmetres oberts. Granvalira informa que s’està seguint la mateixa tendència i s’estima que es vagin obrint més pistes a mesura que passin els dies. Els gairebé 180 quilòmetres oberts corresponen a unes 116 pistes diferents de les 127 que gestiona en total Grandvalira. Davant la previsió que nevi durant els dies abans de Reis, des de Grandvalira són clars: «Benvinguda la neu».\nTotes les pistes obertes a Vallnord\nLes bones perspectives a Vallnord també es mantenen intactes davant un tancament d’any amb el 100% de pistes obertes i 30 centímetres de neu nova. Amb tots els dominis esquiables –Pal Arinsal i Vallnord– i les instal·lacions obertes, es preveu que el que queda de temporada segueixi la mateixa línia. Segons un comunicat de Vallnord, s’esperen gruixos de més de 40 centímetres per als propers dies.


Escriptors.TV: Vicent Usó - VilaWeb\nEscriptors.TV: Vicent Usó\nPublica la novel·la de gènere negre 'La mà de ningú' (Proa)\nL'escriptor Vicent Usó (bloc) acaba de publicar la novel·la 'La mà de ningú' (Proa) i en llegeix un fragment per a la sèrie Escriptors.TV (vídeo). La història s'esdevé en un poblet de la Normandia septentrional, quan un matí tranquil de novembre un pagès troba una mà amputada al mig d'un corriol. Sis personatges relacionats amb aquesta 'mà de ningú', però no necessàriament entre si, van construint la trama i descelant-ne els secrets.\n'No sóc partidari d'etiquetar les novel·les, diu Usó (Vila-real, 1963), però assumesc de ple que 'La mà de ningú' és una novel·la negra. He fet servir l'utillatge d'aquest gènere, perquè té una gran capacitat de seducció lectora i ofereix moltes possibilitats, quan tens la intenció d'analitzar la societat on s'esdevé el crim.' Però: 'Que quede clar, eixa novel·la, l'he escrita com les anteriors, sense la voluntat inicial que fóra una novel·la negra. La meua manera de fer no ha canviat. I m'agradaria que els lectors de novel·la negra s'hi sentiren còmodes i que els meus lectors no se n'estranyaren, ans reconegueren el meu fer dels llibres anteriors.'\nVicent Usó ha publicat nou novel·les i ha estat finalista del Premi Sant Jordi en dues ocasions, amb 'Les ales enceses' (2005) i amb 'El músic del bulevard Rossini' (2009). Forma part del col·lectiu Unai Siset.\n'La mà de ningú' s'esdevé en tres indrets francesos: la Normandia, París i un castell de la Borgonya. Per què Usó ha ambientat la novel·la a França? Per casualitat: 'La novel·la va nàixer d'un conte que em varen encarregar i que havia de passar a França. Per escriure'l, com faig habitualment quan m'he de posar a escriure una nova obra, vaig consultar l'arxiu de les idees (com en dic): un calaix on vaig deixant notes, apunts, retalls de diari…, i vaig recuperar una notícia sobre la història recent d'Europa. El punt de partida va anar creixent i els quinze fulls que em demanaven del conte foren desbordats per la història que començava a trenar-se. Per tant, vaig aparcar eixa història, i vaig escriure el conte sobre una altra cosa. Després vaig reprendre açò que ha acabat essent 'La mà de ningú'. En el punt en què em trobava ja era molt difícil de traslladar la història a un altre lloc. Jo he emprat en alguna novel·la el topònim la Vila, que d'alguna manera fa referència a Vila-real, però que no ho és. Ara, en eixe cas no tenia sentit ressituar la novel·la a la Vila, perquè la base ja era massa potent.'\nUn altre fet que crida l'atenció és l'estructura de l'obra, que es construeix per dies i per personatges. Explica Usó: 'Totes les meues novel·les tenen tendència a la coralitat, potser perquè m'agraden els personatges secundaris, i perquè el món és així, ple de personatges. En eixe cas, a més de descobrir l'assassí, també s'ha de descobrir la identitat de la víctima. La història transcorre en quaranta-vuit hores i pocs dies després al voltant de sis personatges: un transportista que conversa tot el dia amb una amant imaginària (és el personatge que em va atrapar i arrossegar a escriure la novel·la), un immigrants senegalès que ven films al carrer, una okupa que fa malabars, un metge vidu amb dues filles menudes… Tots sis es troben en pla d'igualtat amb el lector. Són sis punts de vista. I la feina ha consistit a equilibrar-los: que cap personatge no anul·lara la trama ni que la trama general anul·lara cap personatge.'\nI quins fets volia contar Vicent Usó?: 'Els fets tenen a veure amb la brutalitat humana i amb la immediatesa d'aquesta brutalitat. Com vam poder veure a la Guerra dels Balcans. La maldat recent no s'acaba amb el nazisme, que després hi ha hagut fets brutals, ací a tocar.'\nVicent Usó a Escriptors.TV.


Tirado: “No deixarem cap porta per trucar” - Ripollet al dia\nRipollet al Dia16 de març de 20212min0\nEstimem els nostres barris\nEl PSC reforça la campanya a peu de carrer ‘Estimem els nostres barris’. Durant els propers dos anys, el portaveu socialista preveu visitar cada divendres i dissabte una zona del municipi per copsar les demandes i necessitats del veïnat i del teixit comercial\nHora de recuperar l’activitat normal. El portaveu del PSC, Luís Tirado va presentar divendres passat la campanya a peu de carrer Estimem els nostres barris. Amb aquest títol i la crida Ajuda’ns a millorar el barri el PSC ha editat un fulletó que repartirà en les visites periòdiques a diferents barris de Ripollet. Durant els propers dos anys i després de reunir-se amb entitats, els socialistes preveuen destinar les tardes de divendres i els matins de dissabte a parlar amb el veïnat i visitar els establiments comercials dels barris. “Volem captar idees, demandes, queixes i propostes per fer barris més dignes”, va dir Tirado i va assegurar que no es deixarien “ cap porta per trucar”. El “coneixement del dia a dia” s’incorporarà al programa electoral socialista per les municipals de l’any 2023, i servirà per planificar accions i aportar solucions ràpides, en cas que guanyi el PSC. -JJR\npreviousLicitat l’edifici polivalent de l’Hospital Parc Taulí\nnextMostres de suport a la mare i la filla desallotjades a Can Mas del pis d’un fons voltor


Quines opcions tenim aquest estiu per practicar idiomes? Món Global Idiomes\nD’una banda, teniu la opció dels nostres INTENSIUS D’ESTIU, hi ha diversos tipus de cursos per cobrir totes les necessitats, per exemple:\nIniciar-se a una segona llengua estrangera: francès, alemany, italià o rus.\nCursos enfocats a l’obtenció d’exàmens oficials (First, Advanced y Proficiency).\nCursos de reforç per a aquells alumnes que tenen dificultat amb l’anglès i necessiten adquirir una bona base.\nCursos per continuar practicant l’anglès d’una manera dinàmica i sense llibres, a través de les vostres sèries preferides amb l’intensiu “Only for series fans”; mitjançant setmanes temàtiques (cinema, música, màgia, etc.) amb el curs “Learn by topics” o viatjant virtualment a països anglòfons amb “Let’s travel arount the world”, on cada setmana ens endinsarem a un país diferent (Austràlia, USA, Canadà, UK…) i aprofundirem en la història, l’art i la cultura, personatges històrics, els diferents accents, etc.\nA través d’aquest enllaç podeu consultar els intensius d’estiu:\nI per als nens/es i adolescents que vulguin seguir practicant idiomes mentre estan en plena natura, coneixen altres companys i practiquen esports i moltes més activitats, hi ha la opció dels CAMPAMENTS D’ESPORTS, AVENTURA I LLENGÜES NATUK CAMPS.\nEs realitzen al Pirineu i estan dirigits a participants d’entre 6 i 17 anys. Activitats d’aventura, hípica, cuina, fotografia, cant, futbol, tennis, robòtica, moto i molt més! Al següent enllaç trobareu tota la informació :


De cites En la Saga sense La - XAT de VÍDEO #1 - conèixer a una noia o noi en línia!\nDe cites En la Saga sense La\nReal lliure de Cites en La Saga per una relació Seriosa, de matrimoni romàntic, de Cites, la comunicació, l'amistat O simplement no vinculant i coquetejosAra és el seu torn. Registrar-se o obtenir accés A la web sense necessitat De registre, a través de Qualsevol xarxa social. Hem de garantir que la Seva informació personal està fora De perill.\nSempre estar en contacte amb La versió mòbil de la web. Història d'amor lliure greu Lloc de Cites Saga sense Necessitat de registre. Potser vostè està interessat en Fer-se conscient: Tosu, Karatsu A la nostra pàgina web També es pot trobar nous Amics a Rússia i a Tot el món - en totes Les ciutats de l'projecte.\nTangshan lloc De Cites, Lliure de Cites per A relacions Serioses\nAtlanta Datazio: Datazio gune Bat non Dena da Posible\nvídeo xat en viu Cites nois vídeo els xats de vídeo en parelles difusió xats de vídeo sense necessitat de registre xat de vídeo en línia sense necessitat de registre les sales de xat de vídeo Cites per a adults sense inscripció gratuïta Llocs web de cites per a relacions serioses xat de vídeo sense registrar-se i nenes lliure xat en línia lliure de ruleta en línia lliure


Justícia ratifica el tercer grau per als polítics presos, que sortiran aquest divendres - El Gerió Digital\nEl departament decidirà més endavant sobre Forcadell\nDijous, 28 de gener de 2021 12:15h\nLa Conselleria de Justícia ha ratificat aquest dijous el tercer grau penitenciari que fa dues setmanes les juntes de tractament van proposar per als líders independentistes empresonats per l’1-O. Les resolucions ja estan notificades i està previst que surtin dels centres aquest divendres, just el primer dia oficial de campanya electoral, en la qual podrien participar, ja que la Generalitat recorda que conserven el dret de manifestació i participació política. No obstant, el Servei de Classificació de la Secretaria de Mesures Penals encara no ha decidit sobre l’expresidenta del Parlament Carme Forcadell, que està al centre penitenciari de Wad-Ras, confinat per un brot de covid. La decisió es prendrà més endavant.\nDes que les juntes de tractament van formular les respectives propostes, l’equip del Servei de Classificació disposava d’un màxim de dos mesos per estudiar-les, amb el propòsit de garantir la coherència dels criteris del conjunt dels centres penitenciaris.\nLa funció del Servei de Classificació és garantir que el conjunt dels centres penitenciaris elaboren les seves propostes de grau d’acord amb els mateixos criteris. Aquest equip només formula una contraproposta en el 5% de les resolucions, per assegurar que el sistema penitenciari de la Generalitat respon igual a tots els casos que reuneixen característiques iguals o similars, amb independència de la presó que s’ocupi del seu tractament. El Servei, format per cinc juristes i cinc psicòlegs, analitza les propostes de classificació que preparen les juntes de tractament de cada centre.


Recapte de productes higiènics 1r Integració Social | Centre Catalá Comercial\nRecapte de productes higiènics 1r Integració Social\nDate 21 desembre, 2018\nDurant la setmana del 10 al 14 de desembre, els alumnes de 1r d’Integració Social del carrer Escòcia hem realitzat un recapte de productes higiènics a tot el centre amb la voluntat de cooperar amb aquells col·lectius més necessitats. Mica en mica hem anat recollint diferents productes que han anat portant els nostres companys i companyes.\nDivendres, a les portes del cap de setmana, i amb la voluntat de seguir amb el recapte ens hem dirigit a diferents supermercats del territori amb la finalitat de seguir aquest recapte, ja no només amb els companys i companyes del centre, sinó amb la resta de la comunitat. Hem recollit una gran varietat de productes que esperem que aquelles persones que els necessiten els puguin aprofitar.\nTots aquests productes seran entregats a col·lectius necessitats. Volem agrair la participació de tots i totes aquells i aquelles que heu col·laborat amb el vostre granet de sorra en el recapte de productes higiènics. MOLTES GRÀCIES i BON NADAL!


L'usdefruit universal que es reserva l'heretant o adquireix el cònjuge supervivent sobre els béns del dit heretant en virtut de l'heretament, o per pacte adjunt convingut en capítols matrimonials que aquell hagi atorgat, autoritza l'usufructuari per a regir i governar la casa i tots els seus béns.\nUltra les facultats inherents a tot usdefruit, correspon a l'usufructuari:\n1r Pagar les llegítimes i, si escau, els dots amb els béns de l'herència, però amb el beneplàcit de l'hereu si cal alienar o adjudicar en pagament o gravar béns mobles d'especial valor o béns immobles.\n2n Realitzar millores necessàries i útils.\n3r Alienar el mobiliari i els semovents que estimi necessari amb l'obligació de reposar-los en la mesura que sigui possible i aconsellable.\nL'usufructuari ha de:\n1r Donar, amb càrrec a l'usdefruit, aliments a l'hereu, al seu consort i als fills de l'heretant i de l'hereu que visquin a la casa, i proporcionar-los uns coneixements i preparació d'acord amb el seu rang familiar.\n2n Permetre en el seu usdefruit les disminucions necessàries per a dotar i acomodar els susdits fills, i perquè l'hereu efectiu en els béns usufructuats les obres de conservació encara que siguin extraordinàries, i les millores útils que cregui convenients, mentre no minvin sensiblement l'usdefruit.\n3r Posar en coneixement de l'hereu, dins el més curt termini possible, tota usurpació o novetat danyosa contra els béns de l'herència.\n4t Defensar, a costa seva, la possessió dels béns, i exercitar les accions corresponents.\nAquest usdefruit és inalienable, sens perjudici que, amb el consentiment dels nus propietaris, siguin alienats béns determinats, amb subsistència de l'usdefruit sobre els béns subrogats no destinats a millorar el patrimoni o a pagar deutes i llegítimes. Solament és embargable la part dels fruits que excedeixi el necessari per a atendre les obligacions pròpies de l'usdefruit.


Economia circular i emprenedoria juvenil a Tarragona\nInici / esdeveniments / Universitat Rovira i Virgili, Urv Emprèn / Economia circular i emprenedoria juvenil a Tarragona\nNova jornada d’economia circular i emprenedoria juvenil a Tarragona organitzada per Europe Direct Tarragona i amb la col·laboració de la Comissió Europea, l’Ajuntament de Tarragona, Universitat Rovira i Virgili i URV Emprèn.\nL’economia circular forma part de l’estratègia Europa 2020 per afavorir el creixement i l’ocupació a Europa. Aquesta estratègia, que té el suport del Parlament Europeu i el Consell Europeu, es basa a millorar els resultats econòmics de les empreses fomentant un ús dels recursos més eficient i sostenible.\nL’objectiu és aconseguir un futur sostenible a llarg termini aprofitant els recursos al màxim i generant el mínim de residus. El Centre Europe Direct Tarragona està compromès amb l’Economia Circular, iniciativa que té com a objectiu la reducció de residus i l’aprofitament de recursos, apostant per l’ús d’energies alternatives, que vol afavorir el creixement i l’ocupació dels països membres de la Unió Europea.\nLa pròxima jornada tindrà lloc divendres 11 de maig. Aquesta és gratuïta i només cal confirmar assistència utilitzant el formulari d’aquesta pàgina o enviant un correu electrònic a: europedirect@tarragona.cat\neconomia circular, emprenedoria, Tarragona\nTarragona, Tarragona 43002 Espanya\n977 29 61 81\n« IV Fòrum Més Dona 2018\nFira d’Economia Solidària del Camp de Tarragona »


La Coral La Poncella de Sant Feliu de Codines va organitzar dissabte 19 de gener a la tarda un concert amb la Banda de Música del Prat de Llobregat al Centre Cívic La Fonteta. El concert va tenir molt bona acollida pel públic de Sant Feliu de Codines.\nHi va col·laborar l'Ajuntament, la Diputació de Barcelona i el Centre Cívic La Fonteta.\n6 i 7-02-2013\nEls passats dies 6 i 7 de febrer, l'Aula de Música va oferir a les 18.00 h i a l'Auditori de l'IES Ribera Baixa, les audicions corresponents al primer quadrimestre del curs. També, es lliuraren les notes quadrimestrals. Amb aquestes audicions es va mostrar a tothom que va desitjar acostar-s'hi, el treball realitzat per tot l'alumnat del centre durant el primer quadrimestre, i el nivell assolit.\nConcert realitzat al Casal Catòlic del barri de St. Andreu de Barcelona, a les 19 hores, amb gran afluència de públic.\nCelebració de l'Assemblea General ordinària de l'Entitat on assisteixen més de seixanta socis i músics de la banda. En aquesta ocasió es renova i reestructura la Junta Diorectiva de la nostra Entitat. pren possessió del càrrec de presidenta Na M- José Quero Barrera, amb una durada de quatre anys.\nConcert realitzat a l'Ateneu Torrellenc, de Torrelles de Llobregat a les 22 hores, amb gran afluència de públic.\nEl món del cinema va ser el protagonista el diumenge 14 d’abril a les 19.00h al Cèntric Espai Cultural, amb el nou espectacle del cicle Música en Família. La Banda de Música del Prat presentà un concert amb projeccions d'imatges sota el títol “Superherois de pel·lícula”.\nAquesta nova producció acostà als més petits i a les seves famílies a una selecció de temes i cançons de les millors bandes sonores de les pel·lícules dels seus herois preferits, al temps que es van projectar imatges d'aquests films.\n“Superherois de pel·lícula” va pretendre mostrar a les famílies que la música és un complement indispensable en el món del cinema, donat que una pel·lícula no transmetria les mateixes emocions ni sensacions als espectadors sense la seva banda sonora.\nEn aquest concert s’escoltaren els temes de pel·lícules com ara Shrek 2, El senyor del anells, Jurassic Park i d'altres.\nConcert realitzat al Centre de Llorenç de Penedès, a les 20 hores, amb gran afluència de públic.\nLa Banda de Música del Prat va participar amb gran èxit en la organització de la 12a Cantata Ciutat del Prat. De la mà del seu director, que porta des dels inicis fent-se càrrec de la direcció de l'acte, i dels músics de la Banda, han acompanyat a més de 550 nens de totes les escoles de Primària d'El Prat, els quals han interpretat la cantata "Wolfi i la Caixa de Música", d'en Carles Gumí. Acompanyats dels estudiants del baxillerat artístic de l'IES Baldiri Aguilera, la BMP va fer gaudir a tots els familiars allà presents, així com a bona part de la classe política del poble, entre els quals es trobava l'alcalde Lluís Tejedor. L'acte va tenir el seu punt esplèndid amb la interpretació de la sardana "La Festa Major del Prat", de Ventura i Tort, quan uns infants de dues escoles pratenques van formar anelles per a ballar-la. Des d'aquí volem felicitar a tots els mestres de música d'Educació Primària d'El Prat, així com als músics de la Banda i als actors per la gran feina feta. I que duri!\nLa BMP va pujar dalt l'escenari del Teatre del Conservatori vell de Manresa on va oferir un concert, interpretant diferents peces del panorama bandístic. Al concert varen assistir més de 150 persones i varem comptar amb la presència de diferents alcaldes de la comarca.\n18 i 20-5-2013\nEls passats dies 18 i 20 de maig, al barri de la Barceloneta, vam celebrar la Festa dels Coros del mateix barri, realitzant dues cercaviles amb música popular i de xaranga; enguany, igual que l'any passat, vam acompanyar els membres del Coro "Els Tranquils", que ens van tractar de meravella.\nVam aplegar gran quantitat de gent pels carrers que es delectaven amb la nostra actuació. Els músics ens ho vam passar "pipa". En acabar, vam rebre les felicitacions del president. Per a l'any 2014 i successius, ja tenim signat el contracte! Després tota la banda varem marxar de viatge a Comarruga, on varem estar dos dies en un hotel descansant.\nLes festes majors a Catalunya són més que una festivitat. Són -i han estat sempre- les principals responsables de generar un paisatge fugaç de colors, llum i alegria, un paisatge històricament protagonitzat per la presència de les bandes de música. Això no va ser pas diferent la vetllada del passat dissabte 28 de Setembre, on la Banda de Música del Prat va presidir, durant una hora i mitja, el dia central de la Festa Major del Prat.\nNotes plenes i vibrants, sorgides del carisma d'una cinquantena de músics de totes les edats, van extasiar el públic de la plaça Pau Casals, que ben d'hora ja havia penjat el cartell de “complert”. El repertori, variat, alegre i fresc, va animar i entendrir als assistents, tot integrant música original per a banda, bandes sonores i peces clàssiques del pop-rock.\nCom a gran finale, la banda va interpretar una particular versió de la sardana “la festa major del Prat”, arranjada pel mestre director Joan Carles Chordà i Escrivà. Això va acabar provocant un festiu diàleg entre la banda i el públic, el qual va atrevir-se a cantar i a picar de mans al ritme de la dansa.\nEl passat 23 de novembre la BMP va celebrar la festivitat de Santa Cecília amb un concert que tradicionalment ofereix, any rere any, a la ciutadania del Prat seguit d’ un sopar i acabant amb una mica de festa a la Sala Casino com a cloenda.\nEn primer lloc, agrair a tots els membres de la BMP pels bons moments i sensacions viscudes al concert en honor a Santa Cecília d’ enguany. Vam gaudir d’ un repertori musical d’ altíssim nivell interpretat amb molta professionalitat i serietat. Menció especial de l’ obra “1812” de Tchaivkosky, que tot i la seva dificultat, la BMP va ser capaç de fer-la sonar extraordinàriament bé.\nL’ auditori no només es va omplir de bona música sinó també de moments molt emotius i entranyables com els viscuts durant els homenatges realitzats a diferents membres de l’ entitat. Destacar el reconeixement a la feina realitzada per Empar Sanz, anterior presidenta de la BMP, nomenant-la Presidenta d’ Honor de l’ Entitat o l’ agraïment als professors de llenguatge musical de l’ AMP, també músics de la BMP, per l’ elaboració dels llibres de llenguatge que de forma totalment desinteressada han fet per l’ escola.\n13, 14 i 15-12-2013\nEn aquest cap de setmana, s'ha celebrat la 11a Mostra d'Entitats i la 40a edició de la Fira Avícola del Prat. La nostra entitat, com és costum, participa mostrant la seva tasca en l'estand que ens facilita l'Ajuntament del Prat, amb gran nombre de visitants.\nEl passat diumenge dia 15-12-2013, la Banda es va trasladar fins a Prats de Lluçanès, poble de la nostra estimada Concertina Laia Pujol. Tot i que vam haver de matinar molt (estàvem convocats a les 7’30h del matí),ho vam fer amb gust ja que sabíem que passaríem un dia genial!!!\nEn arribar a Prats, amb un sol esplèndid, ens tenien preparat un esmorçar d´allò més cassolà: Pà amb tomàquet amb botifarra i porronet de ví!!!! Vam agafar forces per la Cercavila que vam fer pels carrers del poble, ple de paradetes de tot tipus ja que era la Fira de Santa Llúcia.\nEl programa del Concert va estar molt variat, pas-dobles, sardanes, obres simfòniques, música pop-rock… El públic va quedar tant content que vam haver de fer dos bisos!!!\nA l´acabar, vam donar les gràcies a l´Alcalde de Prats, Sr. Lluís Vila, i al Regidor de Cultura Sr. Jordi Batriu, per l´acollida i el fantàstic dia que vam passar a Prats de Lluçanès fent entrega d´uns petits obsequis: El llibre de la història del Prat de Llobregat i unes figures dels nostes Gegants.


SOPESDESAPOS: HOMENOTS: Tito SOTELO, EL MARATONISTE. TOKIO 2014\nHOMENOTS: Tito SOTELO, EL MARATONISTE. TOKIO 2014\nD'un fort aplaudiment fou mereixedor el mostre "maratoniste" i les seves medalles,\nen el dinar de germanor, "Dels Penúltims Dijous de Cada Mes".\nLA MARATÓ DE TÒKIO. 23 de febrer de 2014.\nDes del 19 de febrer fins el 26 del mateix mes , l’Antonieta i jo viatjàrem a Tòkio per tal de participar en la Marató del diumenge, 23 de febrer, el mateix dia en què jo complia 75 anys.\nDesprés d’un vol de més de 14 hores, via Helsinky, arribem a Tòkio a l’endemà (hem perdut 8 hores per la diferencia horària) Els components del grup de corredors de Barcelona, amb el responsable de l’agència, ens traslladem a l’hotel. Amb cara de son, evitem dormir per tal d’adaptar-nos al nou horari. Marxem cap a la Fira del Corredor que es trobava a prop de l’hotel.\nPrimeres experiències en un món exòtic i llunyà. Veiem les primeres persones amb mascareta (la meitat dels japonesos duen mascareta per tal de no contaminar…). Allí mateix anem a cercar el dorsal per a la cursa. El meu era D26363. (La lletra D indica la categoria per l’edat)\nDivendres i dissabte els dediquem a descansar del get lag i a visitar diferents indrets de la ciutat. En els espais vora l’hotel tindrà lloc l’arribada de la Marató. Per això he pogut apreciar la complexa preparació i la munió de persones voluntàries que s’estan preparant per l’event del diumenge.\nDiumenge, 23 de febrer, a les 6 del matí marxem en autocar cap a l’inici de la Marató que es troba a uns 40 km. Després de passar rigorosos controls policials, ens situem en els calaixos pertinents. A les 9 del matí donen la sortida als més de 40.000 atletes, gran part d’ells, japonesos. Comencem a córrer, tot administrant-nos les forces.\nVeiem grans avingudes, grans edificis i gratacels. Cada 5 kms. trobo l’avituallament líquid i/o sòlid. A més, tot sovint et passa un corredor vestit tot de negre que du un indicador DOCTOR 1, 2, 3, etc. Es a dir hi havia metges que seguien el trajecte per si algú en tenia necessitat…, a part dels serveis d’urgències i ambulàncies que hi havia cada 3 km.\nEn tot el trajecte es troba públic animant-te o bandes de música tocant, i conjunts més moderns. En el KM 10 em trobo amb l’Antonieta, que em fa una foto record tot corrent.\nA partir del KM 20, començo sentir la fatiga normal. Veig que molta gent davant meu també afluixen el pas fins i tot caminen ràpid. Aquesta imatge em suggereix que ho puc fer igual. I així ho faig. Durant 10 km distribueixo les forces combinant el córrer amb el caminar molt ràpid per tal de no refredar la musculatura. Aquest ritme em permet afrontar els 12km darrers amb relativa normalitat. Finalment, després de 4.45h. assoleixo la meta dels 42km 195 m : L’ ESPERADA MARATÓ DE TÒKIO. I em donen la medalla.\nEls dos dies següents els dediquem a visitar altres indrets de la gran capital, caminant o utilitzant el bus turístic i el metro.\nLa gran capital de Tòkio té grans avingudes i edificis alts i originals, és una capital amb més de 140 km de llargada i més de 13 milions d’habitants.\nCal destacar el Palau Imperial, alguns santuaris budistes, pagodes, el pont Rainbow sobre la badia i les cèlebres torres de Tòkio: la torre imitació de l’ Eiffel i la segona més alta del món, de 654m.\nDe dia, la ciutat es veu espectacular. De nit, però, multiplica la seva espectacularitat degut als milions de llums de neó que resalten en els grans edificis de vidre i les torres.\nCòm son els japonesos? Segons la nostra apreciació “turística”, podem dir que és un poble molt ordenat, molt net, molt educat i servicial. Les imatges patents de pobresa i emigració que es veuen per aquí, allà a simple vista, no es veuen.\nUna altre detall que hem apreciat és que no hi ha gent obesa i tant els homes com dones es mostren pulcres i elegants en el vestir. Em va impressionar molt la bellesa i delicadesa femenines.\nAquest any hem visitat la ciutat de Tòkio, amb totes les seves meravelles. Ben segur que hi tornarem. Llavors, però, procurarem visitar altres indrets del país del sol naixent.\nNota: El 10 d’abril va venir a sopar una noia japonesa que vàrem conèixer casualment durant la marató i que passa temporades a Barcelona, Mayuku Shimizv. Parlant amb ella, vaig descobrir la imatge de la noia normal sense maquillatges ni compliments exagerats. Ens va comentar que la idea d’ordre, de responsabilitat i de superació personal, els hi inculquen des de petits, tant a l’escola (pública o privada) com a casa.


L'última enquesta del CEO evidencia una caiguada del 40,8% de l'independentisme\nLes millors imatges de la Diada a Tarragona | Laia Solanellas\nL'última enquesta del CEO evidencia una caiguda al 40,8% de l'independentisme\nHa sortit aquest divendres\nper Marta Romera 23/02/2018 12:22h | Actualitzat a 2018-02-23 14:04h\nL'última enquesta del CEO, que ha sortit a la llum aquest divendres, 23 de febrer, evidencia una caiguda del 40,8% de l'independentisme en només tres mesos. En l'última enquesta del CEO, els partidaris de l'independentisme de Catalunya representaven més d'un 48% dels catalans.\nUna caiguda de vuit punts en només tres mesos. Uns mesos bastant intensos en què el Govern de Carles Puigdemont ha declarat la independència, el govern de Mariano Rajoy ha aplicat l'article 155 i s'han celebrat les eleccions al Parlament del 21-D. Unes eleccions en què els partits independentistes van guanyar la majoria de la cambra.\nLa CUP, els més independentistes\nL'enquesta del CEO s'ha realitzat a través de 1.200 enquestes entre el passat 10 i el 30 de gener. Segons publica 'La Vanguardia', la CUP segueix sent el partit que compta amb més partidaris de la independència. El 90,3% dels simpatitzants cupaires es decanten per aquesta opció. Li segueixen molt a prop els seguidors del partit de Puigdemont, Junts per Catalunya amb un 90,1%, i, finalment, el 84,9% dels catalans que simpatitzen amb ERC respon sí quan li pregunten si vol que Catalunya sigui un Estat independent.\nCiutadans, els més unionistes\nD'altra banda, trobem els partidaris a la formació d'Albert Rivera, Ciutadans, així com del PP i PSC. El 95,8% dels votants de Ciutadans no dona suport a la independència. En el cas dels socialistes és un 92,7 els votants de la formació d'Iceta els que no són partidaris a l'independentisme. I finalment, un 84,2 dels ciutadans populars defensen la unitat d'Espanya i s'oposen rotundament a una Catalunya independent.


Article del president de la Diputació: El món local es mereix respecte - Notícies - Diputació de Lleida\nInici > Actualitat > Notícies > Article del president de la Diputació: El món local es mereix respecte\nDe totes les administracions que defineixen el nostre ordenament territorial, l’administració local és, sens dubte, la més sensible a les necessitats dels ciutadans. L’evolució i el progrés del nostre territori parteix, precisament, d’aquesta capacitat de resposta i de transformació exercida des del municipalisme per tal d’atendre el benestar de la comunitat amb els més alts nivells de qualitat, i de fer-ho sortejant les penúries motivades per un insuficient finançament local, que continua sense estar resolt, tot i ser una demanda constant i permanent dels gestors d’aquesta administració.\nLa majoria dels ajuntaments de menys de 5.000 habitants de les nostres comarques, és a dir, pràcticament tots perquè són només 16 els que superen aquest llindar, han anat més enllà de la prestació dels serveis obligatoris que els dictamina la norma. Aquests consistoris han procurat i procuren no solament atendre la recollida de residus, la neteja viària, el clavegueram, l’abastament domiciliari d’aigua –que és el que la llei contempla com a serveis obligatoris-, sinó que també treballen, -i això no els ho encomana la llei-, perquè al municipi hi hagi equipaments esportius, piscines, parcs públics o biblioteques, espai d’atenció per a la gent gran i equipaments sanitaris. Així mateix, els consistoris també es fan càrrec del manteniment dels centres d’educació, fent esforços per dotar-los de serveis - com per exemple, el menjador escolar- que garanteixen que els nens i nenes puguin quedar-se al seu municipi a rebre l’ensenyament primari obligatori. Aquest és l’exemple de “fer poble” i de vetllar pels interessos i el benestar dels ciutadans i, per tant, mantenir l’arrelament al territori.\nAra, aquest municipalisme social, de servei i de proximitat que hem vingut aplicant al nostre país des de fa més de 30 anys és injustament assenyalat com a causant del dèficit públic estatal. L’informe de l’avantprojecte de la llei per la racionalització i sostenibilitat de l’administració local, del que se n’ha vingut parlant aquests darrers dies,contempla entre d’altres la dissolució de les entitats locals menors (que a la demarcació de Lleida són 54 de les 62 de tot Catalunya) o l’eliminació d’aquelles mancomunitats que no tinguin assegurada la seva sostenibilitat financera, fet que al meu entendre, es valora amb criteris subjectius i absolutament discutibles.\nMesures que es volen justificar amb arguments d’eficiència econòmica, i que són poc convincents i rebatibles amb dades a la mà, com la xifra que mostra que el deute de les administracions locals representa solament un 3,4 % del deute de totes les administracions públiques de l’Estat espanyol.\nDes de la Diputació de Lleida venim mostrant preocupació i rebuig a aquests plantejaments que direccionen els problemes justament allà on no es produeixen, que és en la gestió del món local. Sempre l’administració més eficient s’ha demostrat la més propera al ciutadà.\nAbordar la reforma dels governs locals no pot fer-se d’esquena als ajuntaments i sense consens, com tampoc s’ha de basar exclusivament en economies d’escala, i, sota cap concepte, posant en qüestió serveis als que tenen dret els ciutadans com a compensació de la contribució que fan a la comunitat amb el pagament dels seus impostos.


La construcció a les comarques gironines tanca el 2014 amb només 674 nous habitatges, la pitjor dada dels últims 28 anys – elgarrotxi.cat\nLa construcció a les comarques gironines tanca el 2014 amb només 674 nous habitatges, la pitjor dada dels últims 28 anys\nLa construcció ha continuat ensorrant-se a comarques gironines i tanca el 2014 amb només 674 nous habitatges acabats. Aquesta és la pitjor dada d’ençà del 1986. Les promocions de pisos ja han deixat pas a les cases particulars -de fet, sis de cada deu obres que es fan ho són- i la majoria es concentren al Gironès i a la Costa Brava. Així ho recull l’estadística anual que periòdicament elaboren els aparelladors gironins. El president del col·legi, Joaquim Romans, creu que a curt termini la situació no millorarà, però tampoc empitjorarà més. Entre d’altres, perquè la contractació d’habitatges (és a dir, les obres que es preveuen engegar) s’ha mantingut més o menys estable d’un any per a l’altre.\nCondemnen a tres anys de presó el comercial acusat de vendre tractors per sota de preu\nEls càmpings gironins arrenquen dimecres la seva ruta de promoció internacional per sis fires claus del sector


Vi Clàssic Penedès monovarietal de Garnatxa Blanca criança 15 mesos en rima.\nLa nova anyada de Loxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2012 és un vi escumós monovarietal de Garnatxa Blanca, procedent de vinyes plantades a 700 metres d'altitud dins de la subzona Pla de Manlleu, a l'Alt Penedès, i conduïdes seguint els paràmetres de la viticultura orgànica i biodinàmica.\nAmb aquest vi escumós Clàssic Penedès, Masia Can Mayol vol revelar les virtuts de les varietats clàsiques i autòctones de la zona i que expresen les característiques del terrer. És el primer celler de la DO Penedès que fa un vi escumós amb només la varietat Garnatxa Blanca.\nDe producció limitada, 5.700 ampolles, i elaborat seguint el mètode tradicional Champanoise, es a dir, el vi base fa la segona fermentació i criança a l'ampolla en la qual es comercialitza. Aquest vi escumós ecològic Loxarel Garnatxa Blanca té una criança mínima de 15 mesos en rima.\nVi escumós Loxarel de Garnatxa Blanca de color groc palla clar amb reflexos verdosos. Molt brillant, net i transparent en copa, amb formació d'un fi rosari de petites bombolles.\nLoxarel Brut Nature Reserva Garnatxa Blanca és sorprenent, destaquen les fruites blanques madures, peres i pomes, ensems notes cítriques molt agradables i també records de pastisseria, brioche i pà de llet amb subtils tocs de fruits secs.\nL' atac en boca és fresc i agradable, amb un pas untuós, saborós, equilibrat i una sensació fina i cremosa gràcies al seu fi carbònic. Aquest escumós Loxarel Garnacha Blanca del Penedès és soprenent, sobretot per la seva llarga acidesa que el fa un vi persistent i lineal en boca.\nLoxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2012 és un vi escumós diferent i original. Sorprèn que d'aquesta varietat una mica dolça en surti un vi escumós tan viu i interessant.


Una contractura deixa Jonaina Salvador fora de 'Hansel i Gretel'\nNoticies » Cultura 14 de gener, 2019\nUna contractura deixa sense poder cantar la soprano Jonaina Salvador que haurà de ser substituïda a 'Hansel i Gretel'. La peça, que es representarà a inicis de febrer, estrenarà cor infantil i jove; l'òpera i la direcció escènica, a càrrec del binomi Robles-Casero.\nArran de la indisposició de Jonaina Salvador, María Casado s'estrena a Andorra, amb el paper protagonista de Gretel.\nEstarà acompanyada de la mezzosoprano Anna Tobella en el paper de Hansel, i els residents Stéphane i Caroline de Mahieu en els papers de pare i mare.\nL'òpera s'estrena el 9 i el 10 de febrer al Claror i ho farà amb novetats. D'una banda s'estrena el cor infantil i jove de l'òpera acompanyat d'altres grups corals i, de l'altra, una posada en escena amb caseta de xocolata inclosa.\nIrina Robles, codirectora d'escena i escenografia, explica que "ens trobarem amb paisatges en blanc i negre, i grisos; i després entrarem en el món de la fantasia, de la bruixa i de les fades, on jugarem molt amb els colors". Juanma Casero, també codirector d'escena, afegeix que han volgut apostar per més màgia que la que hi ha en el text original, també "amb personatges que hem transformat".\nLa peça es farà en català i amb subtítols. Arrenca la feina per a la segona peça lírica de la temporada amb la mirada posada en nous projectes.


Dia de Sant Jordi, recull de moments – L'Opinió Socialdemòcrata\nEscrit el Abril 24, 2018 Abril 24, 2018 per Redacció\nDia de Sant Jordi, recull de moments\nDilluns 23 Catalunya ha viscut un Sant Jordi únic on els llibres i roses compartien protagonisme amb el context socio-polític en el qual es troba Catalunya. Durant el dia en Pau Miserachs va signar el nou llibre editat pel Grup d’Estudis Polítics, “Declaració Universal dels Drets Humans” a raó del 70è aniversari d’aquests. També va signar els seus llibres precedents “Democràcia captiva”, “Per defensar la democràcia…Referèndum!” i “El Gran Plet de la Independència”.\nDes de bon matí es trobava a les 10h a la parada de l’ANC a Rambla Catalunya, 2, on va començar la signatura de llibres.\nTot seguit, va traslladar-se a la parada de a llibreria Alibri, entre Rambla Catalunya i Diputació. On va compartir espai amb en Gabriel Rufián, Jordi Borràs entre d’altres.\nFinalment a partir de les 12.15h el llibre de la Declaració Universal dels Drets Humans, junt amb els seus derrers llibres es podien trobar a la parada de MES Moviment d’Esquerres on va transcorre la resta del dia rebent al membres de MES i al president de MES, Alfonso Palacios.\nEscrit a Cultura, General\n← El poeta Josepmiquel Servià lloa el Cavaller Sant Jordi\nEl Grup d’Estudis Polítics regala la Declaració Universal de DD HH a la porta de la Virreina →


El llentiscle | Kitxalla\nEnviat per rsoler el Ds, 19/01/2013 - 11:03\nha fet aquesta foto.\nPerò quina mena de fruits són?\nAlguna mena d'olives?\nFont general sobre les plantes\nQuadern de Camp Espurn@.\nSobre el llentiscle\nHerbari Virtual del Mediterrani.\nPlantes de Collcerola.\nPlantes el nostre entorn.\nFont imatge http://www.xtec.cat/~jgaldean/\nEl bonsai és un conjunt de tècniques de jardineria japoneses que es van originar a la Xina. Es diu que és l'art de crear una representació minituritzada però realista de la natura. S'utilitzen tècniques com la poda, els fil-ferros, els trasplantaments,... que van modelant la forma de la planta, (normalment arbres) per arribar a aconseguir un estil que ens recordi el màxim a la natura.\nPerò hi ha molts que no ho veuen com un art, sinó com una mutilació i una tortura perquè la planta pateix.\nÉs cert que a vegades hi ha condicions naturals (terrenys, clima,...) en les que les plantes els costa desenvolupar-se i es produeixen “bonsai” de manera “natural”. Però en aquests casos no hi ha l'acció voluntària de sotmetre la planta per part de l'home.\nRan, ran, vorera vorera,\nper l'eixuta torrentera,\nper la pleta o l'alzinar,\nper la mata llentrisquera,\narrelada al pedregar.\n"Esparregueres" a Espigues en flor.\nSes alzines fan aglans\ni ses mates, llentiscleta,\nsi dius que som petiteta,\nno em fan por ses dones grans.\nConèixer ses mates que fan llentiscle.\nConèixer el que és bo i el que és dolent.\nAny de llentiscre, any de rates\nART FLORAL AMB LLENTISCLE\nCADA MES, HI HAURÀ UNA PROPOSTA:\nUn arbre, un arbust...\nÉs primordial l’observació directa.\nPodem fer servir els materials que trobareu a FONTS DOCUMENTALS tant les generals (tipus de fulla, de plantes...), com les específiques de cada la planta de cada mes, per verificar el que hem observat o previ a l'observació directa.\nPodem fer un petit dossier sobre la planta a observar.\n1. Fonts documentals\nImatges, Webs, arxius... amb informacions generals i bàsiques per treballar l'observació:\n• tipus de plantes,\n• tipus de fulles,\n• Continguts inicials per poder aplicar a la planta del mes\n• Ens calen per saber què hem d'observar\n• Es poden fer sessions prèvies i confeccionar apunts o mini-guies per emportar-nos a les observacions\nExemples d'etiquetatge i de fitxes d'observació.\n• Observació directa de la planta del mes al nostre entorn\n• Si no la tenim... perquè no la tenim?\n• Aplicar els continguts de les guies per classificar-la\n• Omplir-ne la fitxa (ens ajudarà en l'observació)\n• També podem etiquetar l'espècie al lloc\n• Fitxa per omplir amb text i dibuix sobre l'espècie vegetal observada per acabar confegint el meu propi QdC.\nAportació a la millora del nostre municipi.\nTaula-fitxa per completar, imprimir i plastificar per "lligar" a l'arbre o espècie observada i etiquetar-la amb les seves característiques.\n3. Aportació artística\nMaterials literaris i/o plàstics sobre l'especie vegetal en qüestió.\n• Poemes, endevinalles, dites\n• Pintures, escultures...\n• Visió interdisciplnar de l'espècie vegetal a tractar\n• També ajuda a contextualitzar-la i se'n pot treure informació\nGeolocalitzar l'espècie que hem treballat en un Maps compartit amb tots els participants\n• Confecció col·lectiva d'un mapa amb arbres i espècies vegetals treballades, localitzades als nostres pobles i ciutats\n• Observar la planta del mes a la nostra localitat\n• Geolocalizar-la amb la foto\n• Afegir curiositats pròpies de la "nostra" planta\nBase de dades d'imatges de les espècies vegetals treballades: imatge general, flor, detalls, usos...\nPracticar l'etiquetatge (nom botànic, nom popular...?)\n• Construir una base d'imatges col·lectiva de les plantes que anem treballant\n• Ús de xarxes socials i materials compartits (Pinterest-Picasa)\n• No són imatges d'internet, SÓN NOSTRES!!! (les d'Internet ja són a Fonts documentals)\nCadascú pot fer altres tipus d'aportacions (vídeo d'una xerrada, Power sobre la planta del mes, dibuixos que hem fet...)\nMaterials que hem fet servir a l'escola per compartir el que hem après:\n• PPT (presentacions)\n• treballs de sortides\n• Serveixen per recollir allò que hem treballat\n• Ajuden a compartir el que hem après\n• Permeten posar en pràctica eines TAC de manera funcional\nAutoria: Rosa Soler Balletbò.\nAlumnes de Cicle Superior de l'escola Pont de l'Arcada.


Cap a la gran victòria electoral de l’independentisme (Joan M. Tresserras)\nCap a la gran victòria electoral de l’independentisme\n4 min. 24/06/2015 18:20 Traduccions: Cat Eng\nUns amics han sentit rumors de guerra. L’un està disposat a allistar-se el primer dia i anar cap al front a lluitar pel seu país. L’altre, en canvi, vol objectar i mobilitzar-se contra la guerra perquè no vol que hi morin els seus amics, ni els amics dels seus amics. Quin és més patriota?\nHan crescut l’una al costat de l’altra. L’una treballa cada dia, incansable, per la sobirania i la llibertat política del seu país. L’altra s’esforça i fa tot el possible perquè les condicions de vida dels que hi viuen siguin dignes i cada dia millors. Quina és més patriota?\nUns volen aglutinar en una única representació tot el sobiranisme independentista per remarcar-ne el desig compartit de sobirania i llibertat. Altres volen representacions plurals i diverses perquè totes les expressions del sobiranisme independentista hi tinguin cabuda, ningú se’n pugui sentir exclòs i s’acabin sumant el màxim de voluntats. Quins són més lleials a la causa de l’emancipació del país? Quins contribueixen millor a soldar la seva unitat social?\nEl 27 de setembre, a les eleccions al Parlament de Catalunya, els independentistes i tots els catalans i catalanes que no tenen por del futur disposarem d’una gran oportunitat de generar un mandat democràtic. Un mandat perquè el nou Parlament i el Govern sorgits de les urnes encetin immediatament el camí cap a l’estat propi i la sobirania política plena. El 27 de setembre serà la primera ocasió que tindrem per fer valer el dret a decidir, tan majoritàriament reivindicat per la societat catalana. I resultaria sorprenent i paradoxal que, en unes circumstàncies tan excepcionals, el resultat electoral fos favorable als que no reconeixen aquell dret, o a aquells altres que diuen que el reconeixen però que no mouen ni un dit ni tenen pressa per fer-lo efectiu. El 27 de setembre, doncs, constitueix l’oportunitat per a una gran victòria democràtica del procés.\nEl més sorprenent i paradoxal, però, seria que algunes persones que han fet professió de fe independentista i han donat suport a les diverses manifestacions d’aquests darrers anys, o hi han participat, ara dubtessin o renunciessin a fer valer el seu vot. Amb l’excusa que els altres -sempre són els altres- es mouen per partidisme. Amb l’excusa que els líders o les formacions polítiques principals no han fet el que havien de fer. Amb l’excusa que la manera d’anar a les eleccions no és la que ells haurien triat o haurien trobat més efectiva. Amb l’excusa que la manera de convertir-les en plebiscitàries no els acaba de fer el pes. O amb l’excusa de si no serà prou clara la lectura dels resultats que faran els cercles polítics i mediàtics o els serveis d’intel·ligència de Madrid, Berlín, Bangkok, Moscou, Londres, Washington, Pequín o Antananarivo. Ha costat molt arribar fins aquí. Fins ara no hem pogut disposar de cap escletxa democràtica comparable. Cal, doncs, que col·laborem en les campanyes de les entitats més transversals i contribuïm a fer tan grans com sigui possible la victòria electoral i el mandat democràtic.\nNingú ni cap formació, per molt pedigrí o rellevància que hagi acumulat, pot tenir la pretensió de representar tot sol tot el país, o tot l’independentisme. Al moviment independentista s’hi pot adscriure qui vulgui i quan vulgui. Però ningú ni cap formació se’n pot apropiar. Ni els més antics, ni els més nous. Ni els més avançats socialment, ni els més conservadors. I ningú -des de cap posició- pot exigir als altres independentistes que renunciïn a les seves altres conviccions polítiques o que les aparquin. La suma no vindrà d’agregar impostures transitòries sinó d’agregar autenticitats. De sumar qui som cadascú de veritat. De sumar vots sencers, cadascun amb tota la seva complexitat i significació. Anem a unes eleccions que seran plebiscitàries perquè seran encara més democràtiques que qualsevol elecció anterior; perquè hi podrem expressar, també, allò que fins ara mai no havíem pogut expressar, perquè ens ho havien negat.\nEn un passatge d’ Unforgiven (1992), un film dirigit i protagonitzat per Clint Eastwood, el personatge que ell mateix interpreta (William Munny) explica: “Matar un home és un acte menyspreable; li prens tot el que té, i tot el que podria arribar a tenir”. La vida no és només el que tenim sinó també les nostres expectatives. La majoria de catalans volem la independència per materialitzar el dret a la llibertat i per exercir sense restriccions la nostra responsabilitat contra una dominació inacceptable: per garantir-nos la capacitat de prendre decisions col·lectivament sobre tot el que tenim, i sobre tot el que nosaltres o els nostres successors podrem arribar a tenir. Inclosos els problemes i les contradiccions; les diferències i els desacords; els conflictes i les tensions.


Les vendes industrials a Catalunya cauen el 9,6% durant el mes d'octubre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes vendes industrials a Catalunya cauen el 9,6% durant el mes d'octubre\nEls ingressos del sector serveis s'enfonsen el 13,4% A l'Estat, l'Índex de la Xifra de Negocis a la Indústria registra una variació del -8,8%\nacn. barcelona 21.12.2020 | 23:04\nLa indústria catalana experimenta caigudes d'ingressos seat\nLa indústria catalana experimenta caigudes d'ingressos\nLes vendes industrials a Catalunya durant l'octubre van caure el 9,6% en comparació del mateix mes de l'exercici anterior. Segons les dades provisionals publicades ahir per l'Institut Nacional d'Estadística (INE), la indústria catalana va experimentar una caiguda d'ingressos més accentuada respecte a la mitjana espanyola (-8,8%).\nEn l'acumulat de l'any, l'Índex de la Xifra de Negocis a la Indústria (ICN) a Catalunya és el 14,6% inferior en comparació dels deu primers mesos del 2019. Durant l'octubre, només dues comunitats van experimentar un increment en les vendes del sector industrial. Es tracta d'Aragó i Galícia, amb creixements del 4,1% i el 2%, respectivament.\nPer altra banda, els territoris més afectats pels efectes de la crisi de la covid-19 van ser les Balears i les Illes Canàries, on la facturació del sector industrial va caure el 21,5% i el 22% respectivament a l'octubre.\nSegons les dades recollides per l'INE, la caiguda registrada durant el desè mes de l'any és 5,6 punts inferior al setembre, quan les vendes a la indústria van reduir-se el 3,2%. La davallada és provocada per l'evolució dels ingressos en el sector del petroli, que van reduir-se el 45,3% a l'octubre.\nQuant als ingressos del sector serveis a Catalunya, van caure el 13,4% a l'octubre. Segons les dades provisionals publicades ahir per l'INE, Catalunya és la quarta comunitat de l'Estat on més va caure la facturació del sector terciari, superada únicament per Madrid (-16,9%), les Illes Canàries (-34,9%) i les Balears (-37,7%). Al conjunt de l'Estat, la caiguda mitjana dels ingressos durant el desè mes de l'any va ser del 14%. Pel que fa a l'ocupació el sector, a Catalunya es va reduir un 5,2%, la mateixa xifra respecte a la mitjana estatal. En l'acumulat de l'any, les vendes del sector serveis a Catalunya es mantenen un 16,8% per sota els nivells de l'exercici anterior.\nPuigcerdà acaba la nova seu de la Policia Local, més cèntrica i visible.


Amics del Museu Geològic del Seminari de Barcelona: Amics del Museu: VISITA A L'EXPOSICIÓ "NEANDERTALS A CATALUNYA"\nAmics del Museu: VISITA A L'EXPOSICIÓ "NEANDERTALS A CATALUNYA"\nEl passat diumenge 2 de febrer (dia de la Candelera) ens vam reunir una bona colla d’Amics davant l’entrada del Museu d’Arqueologia de Catalunya, al peu de la muntanya de Montjuïc de Barcelona, per tal de fer una visita a l’exposició temporal “Neandertals a Catalunya”, organitzada per la Universitat de Barcelona juntament amb el Museu d'Arqueologia de Catalunya. En aquesta exposició s’hi pot veure la mandíbula recuperada per membres de l’Agrupació Muntanyenca de Sitges, a la Cova del Gegant d’aquesta població. Aquest fòssil és el que mossén Santiago Casanova, el primer president de l’Associació d’Amics del Museu Geològic del Seminari, va identificar com a humà i que va conservar fins que va entregar-lo a l’arxiu de Sitges quan es va jubilar l’any 1998.\nAquesta exposició ocupa el centre de l’edifici del museu, un espai circular i diàfan on es troben repartits una sèrie de plafons explicatius i vitrines. Aquí, a més de l’esmentada mandíbula, es poden veure altres materials relacionats amb els neandertals.\nEls plafons ens assabenten de com alguns ossos descoberts a la vall de Neander (Alemanya), a mitjans del segle XIX, es van atribuir a un tipus humà diferent de l’actual i van passar a anomenar-se Home de Neandertal. També es fa un repàs de l’estirp humana des dels primers homínids (de fa uns 6 milions d’anys) fins als humans moderns.\nEn aquests plafons s’explica com els neandertals, igual que l’home modern, provenen de l’evolució de la línia de l’Homo erectus, i de com va ser l’espècie humana dominant al continent europeu i al Pròxim Orient durant uns 80.000 anys (de 125.000 fins 40.000 anys) en el moment històric anomenat paleolític mitjà.\nL’aspecte extern d’un home de neandertal no era gaire diferent del d’un home anatòmicament modern, però hi ha uns trets morfològics del crani que el caracteritzen, com són: el bony occipital, el crani llarg i aplanat, el front fugisser, un torus supraoccipital, una gran cavitat nasal, la cara projectada endavant i, sobretot, l’absència de barbeta a la mandíbula. Altres trets són que eren físicament més menuts però més robustos. Tots aquests trets diferencials potser responen a una adaptació a unes condicions climàtiques especialment dures.\nTot seguit els plafons ens informen dels jaciments a Catalunya, a la Franja i al sud de França, com són la Roca dels Bous (la Noguera), l’abric Romaní (l’Anoia), la Cova de Mollet (el Pla de l’Estany), o la Cova del Gegant (Garraf), on s’han trobat materials relacionats amb els neandertals, sobretot eines de sílex, de les quals podem contemplar una bona mostra a les vitrines de l’exposició.\nIndústria lítica recuperada a l'abric Romaní de Capellades\nL’estudi d’aquests jaciments ha permès als investigadors conèixer diferents aspectes de la seva vida quotidiana: on vivien, com vivien, què menjaven i quines eren les seves creences. Malgrat tot, les troballes de restes humanes són molt escasses i per aquesta raó la mandíbula de Sitges s’ha convertit en un exemplar de gran valor, sobretot d’ençà que els estudiants Montserrat Sanz i Joan Daura, juntament amb altres investigadors, van estudiar aquestes restes i les van datar en 53.000 anys i, per tant, atribuïbles a un home de Neandertal. A l’exposició es pot veure un audiovisual relacionat amb aquesta troballa així com també d'altres audiovisuals que ens donen informació dels principals jaciments de Catalunya.\nEn una altra vitrina hi havia una rèplica cranial d’un individu neandertal trobat a la a cova Chapelle-aux-Saints (Llemosí),. així com també una altra rèplica cranial d’un individu preneandertal, l’Home de Talteüll, trobat a la Cova de l’Aragó (Rosselló) amb una edat de 450.000 anys. A la mateixa vitrina també es pot veure la rèplica de la controvertida mandíbula de Banyoles, la qual s’ha atribuït a un neandertal o a un humà modern segons diversos estudis comparatius. L’any 2006 se la va datar en 66.000 anys, però investigacions recents (2011) consideren que es tractaria més aviat d’un humà anatòmicament modern.\nLa mandíbula de Banyoles\nPotser aquesta controvèrsia estigui deguda al fet que neandertals i humans moderns van conviure durant uns 10.000 anys i, per tant, hi va haver individus hibrids entre les dues espècies, tal i com s’especifica en el darrer dels plafons, on es suggereix que només els encreuaments entre un mascle neandertal i una femella sapiens podrien donar hibrids fèrtils, però en aquest cas no es conservaria l’ADN mitocondrial neandertal, ja que l’ADN mitocondrial només es transmet per via materna.\nSobre les causes de la seva extinció, alguns investigadors defensen que probablemet fou deguda a un llarg període d’endogàmia dins una població cada cop més fragmentada, aïllada i menys nombrosa, que no es va poder adaptar als darrers canvis de clima i de paisatge.\nAquí conclou la visita a aquesta interessant exposició temporal (fins el 16 de febrer) encara que després es va poder visitar ràpidament una petita part de l’exposició permanent.\nSi voleu més informació podeu consultar l'article d'aquesta exposició publicat a l'espeleobloc\nPublicat per Amics del Museu Geològic del Seminari de Barcelona a 9:18\nMn. Francesc Nicolau: L'OBSERVATORI ALMA\nAmics del Museu: PRESENTACIÓ DEL LLIBRE "GESTACIÓ ...\nMn. Francesc Nicolau: QUÈ HA PASSAT AMB EL METÀ DE...\nSergi Falguera: UN NOU LLIBRE DE DIVULGACIÓ DE LA ...\nAmics del Museu: VISITA A L'EXPOSICIÓ "NEANDERTALS...\nIsabel Benet: TRIÀSIC (III): KEUPER\nProtegit: Desastre a Hidroituango


Parlem de llengua, divulgació i gènere amb l’astrofísica Carme Jordi i Nebot – Enxarxats\nParlem de llengua, divulgació i gènere amb l’astrofísica Carme Jordi i Nebot\nPosted on 11-02-2017 by XDL\nCom t’agradaria presentar-te per explicar qui ets i què fas a algú que no et coneix?\nSoc professora del Departament de Física Quàntica i Astrofísica de la Universitat de Barcelona, membre de l’Institut de Ciències del Cosmos i de l’Institut d’Estudis Espacials de Catalunya. Des de fa molts anys em dedico a l’ensenyament i a la recerca i ho combino amb activitats de divulgació per a nens petits, a les escoles, i per a gent gran.\nActualment en quina investigació estàs treballant?\nEm dedico a la investigació espacial. Estudio les estrelles que pertanyen a la nostra galàxia amb la idea d’entendre una mica més com és, com s’ha format i com evoluciona. Aquestes investigacions , que desenvolupo des de fa quasi vint anys, formen part de la missió espacial de l’Agència Espacial Europea (ESA) que es diu Gaia.\nQuin rol creus que té el català en l’àmbit científic que t’envolta?\nUna cosa és la llengua que fem servir nosaltres per fer les classes i una altra és la llengua que fem servir a les reunions de treball. En el nostre grup hi ha persones que han vingut de fora: d’Alemanya, de Dinamarca, d’Anglaterra; tenim postdocs que han vingut a treballar aquí perquè volen que els ensenyem les dades de Gaia … Això comporta que moltes de les nostres reunions es facin en anglès aquí, a Barcelona. Amb això vull dir que realment el dia a dia cada vegada es va fent més en anglès. Constantment fem teleconferències amb gent de fora. En tots aquests grups de treball som una barreja de gent d’aquí i de fora i tot el que escrivim és en anglès. Així és en el dia a dia.\nHe llegit que fas divulgació científica. En quina llengua la sols fer?\nTot i que en el nostre dia a dia de la recerca el català té un lloc petit, quan fem divulgació la fem en català. Molt del material que elaborem per a divulgació el generem en català i el traduïm després al castellà i a l’anglès. Hem fet moltes coses: pòsters, fulletons, exposicions per distribuir a les escoles, per distribuir a les biblioteques… Tenim una aplicació de Gaia que és en català; n’hem fet també versions en castellà i en anglès.\nAlgunes coses les compartim amb altres equips perquè així es tradueixin en altres llengües, com ara el francès, l’italià, etc. O al revés: a vegades ells generen material que nosaltres després traduïm al català. Intentem que si es fa la traducció al castellà també es faci al català. Mai deixem el català de banda, però és veritat que en el dia a dia l’anglès se’ns menja.\nHem col·laborat també amb el Termcat per trobar les traduccions d’alguns mots anglesos. El que passa és que molts cops acabem buscant la paraula equivalent en castellà o català quan la paraula anglesa ja està establerta. Al final, encara que acabis trobant-ne la traducció més idònia, encara que existeixi la paraula catalana, en el dia a dia acabes utilitzant el terme anglès dins de la conversa en català. Hi ha paraules que tenen una traducció molt difícil i que per traduir-les has de buscar solucions que acaben sent una mica artificials, utilitzant dos o tres paraules per descriure el mot anglès, i, al final, acabes fent servir la paraula original perquè és més curta o més pràctica.\nEstàs pensant en algun mot en concret?\nSí, per exemple la paraula seeing, que és l’efecte de difuminació i centelleig que s’observa en la imatge d’un objecte celeste vist a través d’un telescopi com a conseqüència de la turbulència de l’atmosfera terrestre. Després de discutir-ho —no només entre catalans, sinó que també amb altres astrònoms de la resta d’Espanya— no s’ha aconseguit trobar una traducció al català. S’ha acceptat com a vàlid el terme en anglès.\nEntre els temes de les teves conferències de divulgació científica n’hi ha un que m’ha cridat molt l’atenció: els descobriments i les condicions de treball de l’astrònoma Henrietta Leavitt. Com creus que ha canviat el rol de la dona en l’àmbit científic?\nLa xerrada era per commemorar el centenari dels seus descobriments. Van obrir la porta a entendre que la nostra galàxia no era l’única. L’univers no està ple d’estrelles; està compost d’aglomerats d’estrelles que són les galàxies, entre altres coses. L’encàrrec de la Henrietta, dins d’un projecte de l’Observatori de Harvard, va ser comparar les fotografies que s’anaven fent repetides vegades del que se’n diu núvols de Magalhães, que es poden observar des de l’hemisferi sud.\nEl Gran Núvol de Magalhães en òptic. Crèdits: ESO/R. Gendler. Imatge extreta de la pàgina web de l’European Southern Observatory (ESO).\nEls homes la consideraven una feina massa rutinària i repetitiva. Les dones en principi estaven acostumades a no tenir un paper rellevant en la societat; estaven acostumades a fer feines molt meticuloses com, per exemple, passar-se tot el dia brodant labors molt petites assegudes en una cadira. L’agudesa visual la tenien molt ben desenvolupada. També feien feines sacrificades, com ara cuidar gent gran sense buscar res a canvi.\nTotes aquestes coses els va fer pensar que les dones podien fer bé aquesta feina. Van provar-ho i va funcionar. A Harvard se les anomenava les dones computadores. Algunes d’aquestes dones —aproximadament cinquanta treballaven en aquest projecte— han tingut molta rellevància. Henrietta Leavitt, per exemple, va tenir un paper molt important. Ella, a més a més de mesurar el que li van dir, es va adonar d’unes quantes coses. Va anar una mica més enllà de la feina que faria un ordinador, la feina que li havien encarregat. L’anaven a proposar per al Premi Nobel, però, com que era una dona que tenia problemes de salut, va morir bastant jove, abans no ho poguessin fer, i els Nobel no es concedeixen a títol pòstum.\nCreus que hem fet passos endavant? Quins passos t’agradarien que es fessin encara?\nHem fet passos endavant, lògicament, molts passos endavant. Avui en dia hi ha dones a llocs rellevants. L’ESO (l’Observatori Europeu del Sud), per exemple, el va dirigir una dona. Tenim la Francesca Figueras, que és la presidenta de la Societat Espanyola d’Astronomia des d’aquest any. Se’ns reconeix, hi ha dones en papers rellevants i hi ha dones que n’han fet moltíssima, de feina, i de molt bona. Però d’igualtat encara no n’hi ha. Suposo que has sentit a parlar del diagrama de tisora.\nDiagrama de la tisora. Imatge cedida per Sònia Estradé.\nAquest diagrama ens mostra que avui en dia hi ha més homes en llocs rellevants que dones. Ara tenim més dones que homes a nivells baixos; hauria d’arribar un moment en què això s’anés desplaçant perquè van passant les generacions. I no, sembla que està estancat. No avança. Perquè els càrrecs no ens els donen, perquè les condicions laborals no són prou bones per compaginar família i feina, perquè la crisi ens ha colpit massa. No en sabem ben bé el perquè, però això no ha pujat, en els llocs de directius continua havent-hi molts més homes que dones.\nGràcies pel temps que ens has dedicat i per la feina que fas!\nCarol Rodríguez, becària de la Xarxa de Dinamització Lingüística\nThis entry was posted in Física and tagged astronomia, entrevista, física by XDL. Bookmark the permalink.


El 29 de maig el diari "Expansión" publica un article elaborat per la Comissió Econòmica, Financera i Tributària, i la Comissió Laboral i de la Seguretat Social del Col·legi. L'escrit "El modelo de relaciones entre Hacienda y los administrados ni es justo ni es eficaz: hay que cambiarlo", [...]\nEl gestors administratius a La Vanguardia\nEl 26 de maig s’ha publicat al monogràfic especial de La Vanguardia, l’article “Más flexibilidad, mayor empleabilidad”, escrit per el gestor administratiu Francesc Romeu Olivella sobre la situació actual del mercat laboral.\nA l’especial del diari El Segre corresponent al període abril - juny, surt publicat un article sobre els gestors administratius. D’una banda, Alfonso Lluzar, president del Col•legi, i Venanci Blanch, president de la delegació de Lleida, reflexionen sobre professió i el seu futur. D’al [...]\nEls gestors administratius celebren la festa professional a Lleida\nEl 24 de maig tindrà lloc a Lleida la Festa Professional dels Gestors Administratius. La jornada serà presidida per Alfonso Lluzar, president del Consell General de Col·legis de Gestors Administratius de Catalunya, del Col·legi de Catalunya i del Consejo General, i Venanci Blanch, president [...]\nNou consultori sobre Renda a RAC1\nQueda poc més d’un mes per poder passar comptes amb Hisenda, el 30 de juny s’acaba el termini. Per això, "El món" de RAC1 va tornar a organitzar el 20 de maig passat, un consultori amb Jordi Altayó, doctor en Economia i president de la Comissió Econòmica i Financera, Comptable i Tribut [...]\nEl COGAC renova l'acord de col·laboració amb Ferrer & Ojeda Asociados\nEl Col•legi de Gestors Administratius de Catalunya ha renovat aquest matí l’acord de col•laboració amb Ferrer & Ojeda, empresa especialitzada en la prestació de corredoria d’assegurances i mediació.\nA l’acte, que ha tingut lloc a la seu col•legial, ha comptat amb la presèn [...]\nAliança Humanitària per a l’Alimentació Infantil: Nosaltres ja col·laborem, i tú?\nCreu Roja, ha posat en marxa la iniciativa “Aliança Humanitària per a l’Alimentació Infantil”, dirigida a tots els sectors socials, per fer front de manera col•lectiva a l’actual situació d’emergència social que viu la població catalana, i especialment la infància.\nEl Co [...]\nEls gestors a lavanguardia.com\nEl Col·legi sempre intenta innovar en les seves comunicacions i ser present allà on cal. Per aquest motiu, estem realitzant un seguit de noves accions a lavanguardia.com:\n1. Presència de banners a la secció de la declaració de la renda els mesos de maig i juny. Podeu veure diferents c [...]\nOperació "Arian" empreses fictícies i frau a la Seguretat Social: Nota d'aclariment respecte a l'ús del terme gestoria\nArran de la informació publicada en diferents mitjans de comunicació referent a les accions realitzades per la Direcció General de la Policia sobre la detenció i imputació de 641 persones per frau a l’erari públic que superen els 7,7 milions d’euros, el Col·legi Oficial de Gestors Adm [...]\nAparicions als mitjans: Renda i litigiositat fiscal\nDesprés de la roda de premsa del 7 de maig passat, són diversos els mitjans que s'han fet ressò tant de les novetats de la renda que es van explicar, com del contingut del "Informe sobre litigiositat fiscal a Espanya" que va encarregar el Col•legi, i que va ser presentat el 25 de març pass [...]\nEl Sr. Alfonso Lluzar, president del Col·legi de Gestors Administratius de Catalunya va presentar la roda on el Dr. Jordi A [...]\nEls gestors parlen de renda a TV3\nAmb motiu de l’inici del termini per la presentació de la renda via telemàtica, TV3 va emetre al telenotícies, una noticia que incloïa la roda de premsa sobre renda que va fer el Col•legi el 7 de maig, i una entrevista al Sr. Josep Ribó, comptador del Col•legi de Gestors Administrat [...]\nRoda de premsa: Les novetats de la Renda 2013 i les seves conseqüències pràctiques\nEl Col·legi de Gestors Administratius de Catalunya realitzarà el 7 de maig, a les 11 hores la roda de premsa per informar de les novetats que presenta la renda d’aquest any i d’altres canvis rellevants que afecten a l’àmbit\nlaboral i el fiscal.\nAprofitant l’avinentesa, el [...]\nEls gestors administratius a RAC1\nEn plena campanya per presentar la declaració de la renda, Jordi Altayó, doctor en Economia i ponent de la Comissió Econòmica i Financera, Comptable i Tributària del Col·legi de Gestors de Catalunya, va respondre els dubtes dels oients a l'hora de confeccionar la declaració i passar compt [...]\nJa podeu escoltar la col•laboració del Sr. Venanci Blanch, president de la Delegació de Lleida del Col•legi de Gestors Administratius de Catalunya, al programa “Un dia +” de l’emissora de ràdio UA1, el 6 de maig passat, on va parlar de la declaración de la renda. Recordeu que podeu [...]\nEls GA parlen de renda a la COPE\nLa gestora Concha Forteza va parlar el 5 de maig sobre la campanya de la renda d'enguany al programa "El Matí" de la COPE.\nPodeu escoltar el programa al següent enllaç:


Comencen a treure del Museu de Lleida les primeres obres de la Franja\nSurten del Museu de Lleida cap a Barbastre una quarantena d'obres d'art de la Franja\nRedaccio / ACN\nActualitzada 05/03/2021 a les 13:59\nUna comitiva del govern aragonès les rebrà al Museu Diocesà\nCarreguen les primeres obres de la Franja\nEl Museu de Lleida envia el primer dels dos grans lots de peces en litigi.\n© Les primeres peces de l'art de la Franja en litigi en sortir del Museu de Lleida\nEl camió escortat pels Mossos i carregat amb una quarantena d'obres d'art originàries de les parròquies de la Franja de Ponent ha sortit pocs minuts abans de les 11 del Museu de Lleida en direcció al Museu Diocesà de Barbastre – Montsó. Són la meitat dels 83 bens en litigi que encara són a Lleida i que el Consorci del Museu ha acordat lliurar a l'Aragó en compliment a l'execució provisional d'una sentència. Es tracta d'una nova transmesa que culminarà el proper dimecres, en què ja s'hauran lliurat a l'Aragó les 111 obres totals. Una comitiva del govern aragonès encapçalada pel conseller d'Educació i Cultura, Felipe Faci, les rebrà al Museu Diocesà.\nEl Consorci del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal va presentar a finals de febrer al Jutjat de primera instància número 1 de Barbastre el Pla d'entrega dels 83 béns de la Franja restants que eren objecte de la resolució judicial.\nEl Museu de Lleida ja ha lliurat 28 obres en dos trasllats al Museu de Barbastre. Eren peces d'orfebreria i d'altres que estaven en dipòsit a l'equipament lleidatà, no exposades. Ara però es lliuren la resta de béns en litigi, inclosos la quinzena que formen part de l'exposició permanent del Museu com el Frontal de Sant Vicenç, l'Arqueta i el Frontal de Sant Hilari, el Frontal o els retaules de Sant Antoni Abat i Sant Hermità, entre molts altres.\nEl Consorci també assenyalava en l'escrit presentat al jutjat que "sense perjudici de la voluntat de complir amb l'ordre d'entrega dels béns", cal advertir de la necessitat de resoldre els recursos presentats a l'auto de l'11 de febrer i les oposicions a l'execució provisional. S'apuntava que això s'hauria d'haver resolt abans del termini de dos mesos que s'havia donat per lliurar els béns el 15 de febrer i s'adverteix que si es compleix la sentencia seria "impossible o d'extrema dificultat" restaurar la situació anterior a l'execució provisional.\nPer tot plegat, el Consorci continua demanat al jutjat que resolgui els recursos abans d'acabar de lliurar les 83 peces ja que si després no es confirma la sentència es vulnerarien "drets fonamentals" perquè s'haurien traslladat unes obres sense necessitat.\nPolèmica entre la conselleria i el Bisbat\nLa consellera de Cultura, Àngels Ponsa, va lamentar a meitats de febrer que el Bisbat de Lleida accedís a lliurar les obres de la Franja de Ponent que hi ha al Museu de Lleida i que l'únic que podien fer era presentar al·legacions. "El bisbat és el propietari de les obres, perquè el Consorci només n'és dipositari, i decideix que les vol tornar i nosaltres no hi podem fer més que presentar al·legacions", va afirmar. En aquest context, Ponsa va assegurar que en el moment que el Bisbat va decidir lliurar-les el Consorci es va reunir i van decidir entre tots junts que les entregaven.\nPer contra, el Bisbat de Lleida va assegurar aquesta setmana que es va mostrar partidari d'autoritzar el trasllat dels 111 béns de la Franja després que la conselleria de Cultura hagués tret a subhasta pública el seu trasllat. Així ho van posar de manifest en un comunicat on també matisaven que davant el requeriment judicial de lliurament de les obres reclamades, tot i lamentar la decisió i estar-hi en desacord, el bisbat va manifestar a la consellera Àngels Ponsa a través d'una carta que "no es podia fer res més" que autoritzar l'entrega de les peces.\nAquest dijous la consellera va voler donar per tancada la polèmica dient que l'adversari en aquest tema no era el Bisbat de Lleida "ni molt menys". "Hem intentat treballar bé", va resoldre. Així, va reiterar que tot plegat és fruit d'una "sentència injusta" i que esperen que el jutge que ha dictat l'ordre doni resposta a les al·legacions presentades. Finalment, ha conclòs: "anirem fins al Tribunal de Drets Humans a Estrasburg i on calgui".\nIMATGES | El trasllat del primer gran lot d'obres del Museu de Lleida en litigi\nEl jutjat de Barbastre rebutja les al·legacions del consorci del Museu de Lleida per les obres de la Franja\nEl principi del final del litigi?\n1. Segon terratrèmol a Aran en tres dies\n2. Una família de Tàrrega denuncia que la DGAIA reté dos nens\n3. Les escoles de Lleida tanquen la setmana amb un 79% més de confinats\n4. Mor un motorista després de xocar amb un porc senglar a Abrera\n5. El Lleida guanya al Prat (1-2)


ELS NOMS DELS BOLETS PDF Online\nSinopsis: Catàleg rigorós i exhaustiu dels noms populars dels bolets recollits per tots els territoris de parla catalana.. La gran varietat dels noms dels bolets en tot el territori de parla catalana és lexpressió cultural duna tradició micòfila de pedra picada. Laplec daquest lèxic ha estat un procés històric laboriós, fruit de la feina duta a termeper etnògrafs, lingüistes i botànics. Aquest llibre sadreça tant als estudiosos de la natura i als dels noms dels éssers naturals com al boletaire apassionat que, a diferència de lespecialista, es deleix per les visions més generals, com a lestudiós de la filologia i la sociolingüística. És un text detnobotànica i de consolidació lexicogràfica que sarticula en dues parts. En la primera explica les claus interpretatives que permeten entendre el sentit dels micònims, des de les arrels clàssiques o el simbolisme, fins als codis naturalístics i de proximitat propis de la ruralia tradicional. La segona part és un repertori comentat -amb estructura de diccionari- dels noms catalans dels bolets.\nEls noms dels bolets. 30.00 Atles dels ocells de Catalunya a l’Hivern 2006-2009. 60.00 BOLETS DELS PAISOS CATALANS I ELS SEUS NOMS POPULARS de VV.AA.. ENVÍO GRATIS en 1 día desde 19€. Libro nuevo o segunda mano, sinopsis, resumen y opiniones.\n📗 Querer la luna\n📗 El mundo de acuario hoy\n📗 Don quijote de la mancha ii\n📗 La mujer que Dios usa\n📙 El danubio no pasa por buenos aires\n📙 Soluciones pnl: modelos empresariales, modelos personales\nLes primeres pluges després de l'estiu i els dies temperats són les millors condicions per comptar amb una tardor rica en bolets fins que arribi el fred.\n7 Nov. 2014 ... A la Mariola la diversitat de bolets és al·lucinant, i els darrers estudis realitzats ... generen un làtex rogenc (de ahi el nom esclatasang); els peus blaus ... Per tant, quan arrenquem un bolet del sòl, estem danyant al fong que ... 14 Oct. 2019 ... Des de la Generalitat detallen alguns dels bolets tòxics que tenim més a ... Com indica el seu nom, es pot confondre amb el reig o l'ou de reig.\nIdentifiquem i busquem bolets als prats. Quan la neu i el gel es fonen i els colors cremats de l'herba deixen pas a la frondositat del verd, uns estranys i misteriosos éssers comencen a treballar descomposant matèria orgànica i acumulant aigua per a fer delir els nombrosos boletaires a poc que els raigs de sol i els dies més llargs facin defugir les glaçades nocturnes. La tipologia més familiar, que pertany a alguns ordres de la classe dels basidiomicets, ... A la comarca de la Llitera el nom utilitzat per a designar els bolets no ...\n14 Oct. 2019 ... Des de la Generalitat detallen alguns dels bolets tòxics que tenim més a ... Com indica el seu nom, es pot confondre amb el reig o l'ou de reig.\nTot el que et cal saber sobre els bolets a Catalunya. Amb fotografies de les espècies més buscades, mapes detallats, calendaris de recol·lecció, noms populars, vegetació associada Per conèixer els millors bolets dels nostres paisatges, aprendre a trobar-los i també a cuinar-los.L expert boletaire Marc Estévez et convida a endinsar-te als boscos d arreu del territori i descobrir, un cop ...


«Quan escric sempre m'agrada que hi surti la idea del viatge, com a l'Odissea» - Regió7\n«Quan escric sempre m'agrada que hi surti la idea del viatge, com a l'Odissea»\nL'autora cubana que viu a Manresa des de fa quinze anys presenta el seu debut com a novel·lista\n14·01·20 | 22:51\nDajalin Pérez reconeix que li agrada llegir autors clàssics arxiu particular\nEl debut literari de Dajalin Pérez Quintana (l'Havana, 1974) es presentarà avui al vespre en societat a l'establiment de restauració i alimentació Gurmet de Manresa, la ciutat on l'escriptora cubana viu des de fa quinze anys. Última historia de Nuoje és una estrena en el camp de la novel·la que exhibeix tant la imaginació de l'autora com la seva capacitat prolífica per a l'escriptura a través d'una obra de 730 pàgines.\nNo s'havia atrevit a publicar res fins ara?\nÉs el meu primer llibre, tot i que en tinc un altre pràcticament enllestit. A mi m'agrada molt escriure, però mai havia acabat res. Per motius personals, em vaig trobar que tenia temps lliure i em vaig proposar començar a escriure alguna cosa, a veure on em portava.\nI on la va portar?\nA escriure una novel·la de fantasia èpica, tot i que jo no m'havia proposat inicialment que fos així. Quan n'havia escrit cinquanta pàgines, vaig decidir continuar... i vaig arribar fins al final. Jo volia fer una distopia, és un gènere que m'agrada tant al cinema com en la literatura, però em va acabar sortint una fantasia èpica. Sembla un tòpic quan els escriptors asseguren que la trama i els personatges et van portant, però realment és així.\nEl fantàstic és un gènere molt en voga, actualment.\nVolia que la meva novel·la fos autoconclusiva, però al final m'ha sortit la primera part d'una saga que crec que tindrà quatre parts. Quan estic al davant la pàgina en blanc, em surten les coses que tinc al cap, que són nombroses.\nQuè és Nuoje?\nÉs el lloc on transcorre l'acció i del qual ha de marxar la gent. Hi ha un narrador que explica aquesta història, i el personatge central, l'Aia Qia, una noia que també explica les seves vivències. Són dues històries: una s'explica des de l'inici i, l'altra, des del final. Llegir El paradís perdut, de Milton, em va donar idees per configurar com havia de ser Nuoje.\nUn poble que marxa... ressonàncies bíbliques?\nNo, no, gens. No hi ha res de religiós en la meva història. Per mi, la idea del viatge és molt important, en allò que escric sovint hi és present. De fet, una de les obres literàries que més m'agraden és l' Odissea, d'Homer.\nUn cop es va posar a escriure, no s'hi va posar per poc: 730 pàgines.\nBen cert. Per això, el subtítol de la novel·la és Libro de la primera estación, perquè hi haurà una continuïtat de la saga.\nEl llibre surt publicat en el segell Caligrama, la plataforma d'autoedició de Penguin Random House. Va intentar que el tragués alguna editorial?\nSí, ho vaig enviar a diverses editorials, però no me'n vaig sortir. Soc conscient que és molt difícil. A mi no em coneix ningú i, a més, en el gènere fantàstic hi ha poques dones publicades.\nI per això va anar a parar a l'autoedició?\nTenia ganes de continuar escrivint, però em vaig proposar no fer res fins que no donés sortida a aquesta novel·la. I vaig conèixer Caligrama: de fet, més que auto-edició, és coedició. Tu t'ho pagues, però tens uns serveis que et proporciona una gran editorial.\nLa resta de la saga seguirà la mateixa fórmula?\nSí, suposo que sí. De fet, l'autoedició et dona una llibertat que m'agrada molt. Però també estic fent un altre llibre, que ja tinc llest, que sortirà amb Parcir.\nNo, és un text biogràfic, parla de la meva família.\nAra que ja ha publicat, hem de suposar que ha tirat una barrera a terra i tot anirà més rodat?\nA mi m'agrada molt escriure. Jo treballo com a psicòloga, però dedico també molt temps a escriure. Va arribar un moment que vaig entendre que cal paciència, que no es tracta de voler acabar-ho tot de seguida. Si cal dedicar un dia a fer una pàgina, doncs hi dedico un dia.\nTambé és una lectora voraç?\nSí, i tant, m'agrada llegir de tot, però reconec que prefereixo els clàssics i no estic gaire al cas del que es publica avui en dia.\nSí, m'agraden molt els clàssics. Per exemple, els llibres que publica la col·lecció Bernat Metge de clàssics grecs i llatins. Però no només els autors de l'antiguitat, sinó també clàssics com Dickens, Cortázar, Saramago...\nI no llegeix autors vius?\nSobretot novel·les dels gèneres policíac i fantàstic. I amb això no vull dir que el que s'escriu ara no sigui bo, que els autors actuals no valguin. No he llegit res de Jaume Cabré, per exemple, però segur que és molt bo.


Tot i que aquest establiment, que porta com a nom Barko, ja va obrir les seves portes l’any 2007 com a bar de tapes, en els últims dos anys ha canviat considerablement la seva imatge. Molt acollidor i agradable, la decoració del local emfatitza encara més la seva fantàstica ubicació, just davant del port de Llançà, i no hi falten elements i detalls mariners que homenatgen la gent del mar. Amb aquest canvi, l’objectiu principal de la Mercè i en Joan, els seus propietaris, era convertir el negoci en un restaurant de tapes i peix de la nostra costa.\nD’experiència, n’hi ha, i de sobres. En Joan, des de ben jove, ha treballat en diversos àmbits del sector de la restauració, a Llançà i a Barcelona. Quan se li pregunta per què el Barko està situat a Llançà –concretament al carrer Castellar número 82– i no a un altre lloc, ho té molt clar: “és on vam néixer, portem el poble de Llançà al cor”.\nEl Barko ofereix una àmplia carta de plats i tapes majoritàriament de peix del nostre mar i del nostre entorn, cuinats amb senzillesa i amb un tracte agradable que us farà tornar a les arrels. A més, a part de la carta, qualsevol client que visiti el Barko ha de saber que també trobarà suggeriments de peix fresc del dia i de la mar d’Amunt, cuinat a la planxa (rogers, cànteres, galls, pitxells…) i sempre prenent la mateixa direcció: directament del mar a la taula.\nActualment ja s’aplica l’horari d’hivern i la cuina obre els divendres de 20 a 22.30 hores; els dissabtes de 13 a 15.30 hores per dinar i de 20 a 22.30 hores per sopar; i els diumenges, de 13 a 15.30 hores. També es fan menjars per encàrrec. No dubteu ni un moment i aneu a degustar ben aviat els plats del Barko, especialment els calamars a l’andalusa, la sèpia a la planxa, els seitons fregits o les seves sardines, cadascun d’aquests menjars fets amb un estil totalment propi i sempre acompanyats de la millor manera possible: amb els vins de l’Empordà.