Turquia, model de què? (Joan B. Culla)\nJOAN B. CULLA Actualitzada el 08/01/2012 00:00\n260x366 Turquia, model de què? / ARIANNE FABER Turquia, model de què? / ARIANNE FABER\nAquestes darreres setmanes, en complir-se el primer aniversari de l'inici de la Primavera Àrab, han començat a aparèixer balanços ja prou complexos i matisats de la convulsió encara en curs des del Marroc fins al Iemen; valoracions que van més enllà de l'embadaliment dels primers mesos, quan la beneiteria tercermundista ens presentava la plaça Tahrir del Caire com el laboratori i l'aparador de la nova democràcia global; quan el risc que la caiguda de les dictadures obrís les portes a l'islamisme polític era desdenyat com a propi d'ocellots de mal averany. Avui ja hem vist el veredicte de les urnes marroquines, tunisianes o egípcies, i hem comprovat la irrupció imparable d'uns partits islamistes que només resulten moderats perquè sempre n'hi ha a la seva dreta uns altres de més radicals.\nEn aquells balanços d'un any, però, ha reaparegut una idea la fal·làcia de la qual m'agradaria argumentar tot seguit: la idea de Turquia com a model d'estat a la vegada musulmà i democràtic en què els règims postdictatorials àrabs s'haurien d'emmirallar.\nD'entrada, caldria demanar als advocats del model turc a quina Turquia es refereixen, si a la de Kemal o a la d'Erdogan. La primera es va construir, a partir de 1923, sobre el rebuig i l'eliminació de tota influència religiosa damunt la vida política i social, sobre un procés de laïcització i d'europeïtzació forçoses que, a l'Anatòlia rural, es va imposar manu militari i, quan convingué, esclafant per les armes les revoltes de caràcter islamista. Mustafa Kemal, després rebatejat Atatürk, no va celebrar cap referèndum abans de prohibir el turbant i el vel, d'adoptar el codi civil suís o d'establir la igualtat política de les dones. Ho va fer autoritàriament, a la manera d'un dèspota il·lustrat, i després de la seva mort el 1938 van ser les lleis i l'exèrcit modelats per ell els que preservaren el seu llegat. En tot cas, és una recepta inaplicable avui en qualsevol país àrab.\nPer contra, i encara que a efectes d'imatge interna es vulgui presentar com l'hereu d'Atatürk, Recep Tayyip Erdogan persegueix des de la seva arribada al poder el 2003 el desmantellament del laïcisme kemalista, la reislamització de la societat turca, ja sigui reintroduint el vel islàmic, restringint el consum d'alcohol, segregant per sexes en els espais públics, etcètera. ¿És aquest el referent a seguir en les societats àrabs fins ara més secularitzades, com la tunisiana?\nD'altra banda, cap de les dues Turquies esmentades no es pot prendre com un exemple de democràcia. Kemal governà gairebé sempre en règim de partit únic i amb poders excepcionals, i els seus hereus uniformats van mantenir gelosament les concepcions autoritàries del pare fundador i la seva visió restrictiva del pluralisme. Ho il·lustren els cops d'estat de 1960, 1971 i 1980, l'execució a la forca del primer ministre derrocat en la primera de les tres dates, Adnan Menderes, o els 24 partits polítics il·legalitzats pel sistema en el darrer mig segle. Sí, darrerament Erdogan sembla haver enrobustit el poder civil i fet recular la influència de les forces armades, però això en defensa del seu projecte islamista, no de les llibertats. La censura sobre internet, els 68 periodistes empresonats, les condemnes per delictes d'opinió il·lustren per què, segons l'índex mundial sobre la llibertat de premsa que elabora Reporters sense Fronteres, Turquia ocupa el lloc 122 d'entre 175 països. De model, doncs, res de res.\nHi ha encara dos altres elements que invaliden de manera definitiva la idea d'una Turquia erigida en font inspiradora de la democratització àrab: la incapacitat per assumir la pròpia història, i el rebuig d'acceptar i gestionar civilitzadament els seus problemes interns. La primera d'aquestes qüestions ens remet al tema del genocidi armeni de 1915: que, després de gairebé un segle i d'un consens historiogràfic quasi universal sobre la realitat d'aquell extermini -perpetrat, a més, per l'estat otomà, no per la Turquia republicana- l' establishment turc encara no sigui capaç de reconèixer-lo, de digerir-lo, i consideri -per exemple- el vot recent a l'Assemblea Nacional francesa com un afront al seu honor nacional, això expressa un comportament malaltís i una incapacitat autocrítica incompatibles amb la democràcia del segle XXI.\nI després hi ha, per descomptat, la qüestió kurda. És a dir, la negació sistemàtica d'una identitat, d'una llengua, d'una cultura que apleguen almenys el 20% dels habitants de Turquia. I, des del 1984 per no remuntar-nos més enrere, una repressió indiscriminada que, amb el pretext de combatre la guerrilla del PKK, ha practicat la neteja ètnica, la guerra bruta, la destrucció sistemàtica de 4.000 pobles i tota mena d'atrocitats. La mort, la setmana passada, de 35 contrabandistes confosos amb guerrillers il·lustra bé els mètodes militars turcs al Kurdistan: disparar primer, i preguntar després.\nAixí doncs, que Recep Tayyip Erdogan s'erigeixi en paladí dels drets humans i mestre de demòcrates faria plorar, si no fes riure.


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Ika\nIka és una marca de sonoritats poloneses que compta amb botiga pròpia al barri de Gràcia. Al darrere hi ha Dominika Niczyporuk, filòloga i amant del vintage que des del 2015 busca teixits especials per fer realitat les peces que imagina. Parlem de bàsics, de menys a més sofisticats gràcies a les textures, amb una paleta de colors reduïda (és de blancs, crus, grisos, blau marins i negres, però recentment ha introduït color en una col·laboració amb l’artista francès Philippe Mermi). IKA no treballa per col·leccions sinó per càpsules: els mateixos patrons de pantalons, camisa i vestit reinterpretats amb diferents teixits. Tot es produeix localment, un valor que Niczyporuk reivindica, com també reivindica els accessoris que dialoguen amb la seva roba: les bosses de The Sant (i les d’IKA fetes amb pell reciclada), les babutxes de Doble Coco, les arracades ceràmiques de Maria Vila i la joieria de Cristina Junquero.\nPublicat divendres 26 juliol 2019


Caminada Premià de Dalt-Tost "Les nenes de Tost"\nCaminada Premià de Dalt-Tost "Les nenes de Tost"\tDestacats\nHi havia una vegada...... un petit poblet assentat en els contraforts occidentals de la Serra del Cadí, que es deia Tost. Un bon dia de novembre de 1930, dos homes parlaven davant la caserna dels soldats de la Seu d’Urgell. En el pas d’entrada hi havia un bon nombre de soldats escombrant el pati. Tots eren molt grans per fer la “mili”. Els més joves passaven de llarg els trenta anys. L’un li va demanar a l’altre: qui són aquests “vells” que fan el soldat, i l’altre li respongué lacònica:”- Són les nenes de Tost.-”\nI continuà: A finals del segle XIX, va començar a produir-se a Tost un sorprenent fenomen biològic: en tot el municipi no naixia ni un sol home. El 1923, es van adonar del fet la Caixa de Reclutes de Lleida, on es va produir una sorpresa fora mida, però sense més conseqüències.\nDesprés el cas de Tost van arribar a coneixement d’un docte cercle de persones de la capital. Per pura vanitat, molt humana, els seus membres van guardar gelosament el secret, il•lusionats amb ser els primers a descobrir les raons que condemnaven a aquella comunitat humana a sobreviure sense exemplars masculins.\nExaminant les seves possibles repercussions, van dir: la cosa no té importància si el fenomen queda circumscrit al municipi; podria ser un cas similar al que van fer els fundadors de Roma, “el rapte de les sabines”, però a la inversa, aquí deuen ser les dones les que “rapten” a joves dels municipis immediats. Però aquesta solució, òptima en aquell supòsit, no ho seria si el fenomen, propagant-se, adquiria àmbit nacional. Un rapte massiu d’homes resultava pràcticament inconcebible, però si realment fos així, els nostres exèrcits només podrien nodrir-se d’amazones, i això faria que estiguéssim sempre en inferioritat combativa, per molt aguerrides que fossin.\nDisposats a aclarir l’enigme sobre el terreny i amb la urgència que la seva gravetat requeria, van comissionar als més doctes en biologia perquè anessin fins al poble.\nCallant la raó de la seva presència, els comissionats van recórrer aquells pobles i llogarets, trobant-se amb que el sexe fort hi era abundantment representat per homes excel•lents i de totes les edats. Van pensar que potser serien homes “raptats” i van començar a interrogar quants trobaven al seu pas. I aquí va ser quan van tenir un desencís majúscul; tots els preguntats resultaven ser veïns del lloc, des del dia del seu naixement. Amb això quedava definitivament aclarit que a Tost naixien també homes. Com a tot arreu. Si hi havia alguna diferència, estaria només en els papers, però això no era de la seva incumbència i van abandonar el lloc.\nAl dia següent van pujar uns números de la ‘Benemèrita’ que, després d’examinar els llibres del Registre Civil, van detenir a l’alcalde i al secretari per a portar-los al jutge d’instrucció de la Seu. Al final es va descobrir tot. En les actes de naixement havien escrit “femella” en lloc d’”home”. Incoat sumari per falsificació de document públic, alcalde i secretari van ingressar a la presó i les “nenes” van ser incorporades a files amb recàrrec, sense cap consideració per raó de sexe ni d’edat.\nPassat un temps, els detinguts van sortir en llibertat sota fiança i van tornar al poble. L’alcalde, en sortir de la presó li va dir a un amic que l’esperava: “al matí emprendré un llarg viatge” i així va ser, al matí següent s’havia suicidat.\nUns dies després el secretari va emmalaltir tan greument, segons van dir els seus familiars, que no va donar temps ni de cridar al metge. Aquesta mort va causar general consternació. Els seus conveïns el consideraven benefactor públic, ja que volia haver-los lliurat del servei militar. Si no ho havia aconseguit era per un simple error de procediment.\nEn l’enterrament, seguint al fèretre, hi anaven tots els veïns del poble. Absolutament tots, menys les “nenes” que ja estaven escombrant la caserna de la Seu.\nL’endemà de l’enterrament, una gent del veí Principat d’Andorra, van veure creuar la frontera franco-andorrana a un home que, com dues gotes d’aigua, s’assemblava al secretari de Tost, enterrat el dia abans. Ningú no va parlar més de l’assumpte. Les boques de Tost van romandre tancades i conjurades en un mateix i encobridor silenci.\nExtret del “Diari de Barcelona, Dijous 21 novembre 1968” Jose Maria Malagelada\nFa uns anys, l’Ignasi Pubill, que avui té 81,7 anys (segons em va puntualitzar ell mateix, per desempatar una petita “discussió” entre els seus dos fills, sobre si en tenia 81 o 82), volia fer el Camí de Santiago, però els seus fills li van dir que el que havia de fer era anar a peu des de Premià de Mar, on viu des de fa 50 anys, fins a Tost, el lloc on es va casar (ell és nascut en una casa prop de Tost). Aquest va ser l’origen d’aquesta travessa que aquest any ha arribat ja a la seva VI edició. L’objectiu inicial no va ser altre que ”demostrar-se a ells mateixos que ho podien fer”. Cada any la caminada la fan al novembre, per arribar a Tost el dia del seu patró, St. Martí, l’11 de Novembre.\nAquest any el grup està format pels habituals, els seus fills, Bernat i Llorenç, el seu gendre Albert, i en aquesta edició s’hi ha sumat en Jordi Pàmies, un dels responsables de la revista que teniu a les mans, el Pànxing. Sense oblidar a la Raquel, la filla del Ignasi, que fa de cotxe escombra per si un cas, i al Joan, que aquest any els ha acompanyat des de Casserres, on van sopar i dormir a l’hostatgeria de la Sílvia (Emphasis) fins a Berga, on van fer nit a l’hostal de la Magda (Cal Nen).\n“Més enllà dels motius sentimentals, aquesta caminada és perfecta per conèixer el país, però sobretot, per veure, pensar i sentir les coses d’una manera diferent”. Tot això m’ho van explicar mentre feien unes cerveses després d’arribar, i durant el dinar que compartirem després. El Jordi, que no tenia el plaer de conèixer, m’havia trucat feia uns dies per veure si els podia acompanyar al seu pas pel Berguedà, però em va resultar totalment impossible. M’ho vaig passar molt bé amb ells, sobretots quant m’explicaven la història de “Les Nenes de Tost”, una història real, encara que us costi de creure, i de la que se’n va fer ressò fins i tot el Diari de Barcelona. És curiós fins on pot arribar la picaresca.\n“Ha estat un plaer poder conèixer-vos i dinar tots plegats al vostre pas per Berga, el dia 2 de novembre. Si Déu vol el proper any sí que us acompanyaré”.\nAgraïments a: Hotel Avinguda Madrid (Terrassa); Urbi Apartments (Manresa); B&B Sallent; Hotel Emphasis (Casserres); Hostal Cal Nen (Berga); Hostal Can Franciscó (Gósol); La Cort del Pairot (Ansovell) i Cal Serradal (Tost).\nTravessa: Sortida i arribada: Premià de Dalt (Maresme) - Tost (Alt Urgell).\n1.- Premià – Terrassa\n2.- Terrassa – Manresa\n3.- Manresa – Sallent\n4.- Sallent – Casserres\n5.- Casserres – Berga\n6.- Berga – Gósol\n7.- Gósol – Ansovell\n8.- Ansovell – Tost\nNota: Tost és un poble de l’Alt Urgell avui abandonat.\nMés en aquesta categoria: « El Salt d’aigua del Molí de Casancots i el “Camí cap a les estrelles” L’Estanyet de Gréixer »


La policia cita com a investigats a una desena de persones per clonar webs de l'1-O\nActualitzada 25/09/2017 a les 12:35\nEntre ells, el jove creador de la pàgina web marianorajoy.cat\nLa Policia Nacional interroga aquest dilluns com a investigats a una desena de persones acusades de crear rèpliques de pàgines web vinculades al referèndum d’1-O, després que les originals fossin tancades per ordre judicial. Segons han informat fonts policials, els detinguts estan acusats d’un delicte de desobediència i, després de prestar declaració, està previst que quedin en llibertat comparèixer davant del jutge quan se’ls citi. Els interrogatoris es duran a terme en comissaries de la Policia Nacional a Barcelona, Tarragona i Girona.\nEntre els citats a declarar com a investigats a la comissaria de La Verneda de la Policía Nacional figura el creador de la pàgina web marianorajoy.cat, el jove universitari Lluís Montables, enllaç que remetia a la pàgina web oficial sobre el referèndum que el jutge va ordenar inhabilitar.\nL’enllaç al web marianorajoy.cat, que va començar a circular a les xarxes socials dijous passat, ja està deshabilitat.\nUnes altres dos persones han estat citades a declarar a la comissaria de la Policia Nacional de Girona per la clonació del web de la consulta d’independència, suspesa pel Tribunal Constitucional (TC), i han acudit aquest matí a fer-ho acompanyats d’advocats, atesa la seua condició d’investigats. Un grup de manifestants s’ha concentrat a les portes de la comissaria per donar suport als dos investigats.\nDissabte passat, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va ordenar bloquejar l’accés a tres webs que facilitaven informació als punts de votació del referèndum de l’1 d’octubre, la qual cosa permetria deixar inhabilitades a les rèpliques de les pàgines tancades.\nLa magistrada també va ordenar bloquejar "els webs o dominis que apareguin publicitats en qualsevol compte o xarxa social oficial dels membres del Govern per les quals directa i indirectament, fins i tot remetent a altres comptes, s’informés, a través d’enllaços, de com accedir a dominis els continguts dels quals tinguessin relació amb els que ara es bloquegen".\nMaza: “La detenció de Puigdemont és una opció que està oberta”\n3.Intervenen 78 ocells en un bar d'Ivars d'Urgell\n4.L'escola bressol Vailet de Lleida tanca després de 40 anys en actiu\n5.Mor als 47 anys Emma Roca, pionera en l'esport de muntanya i bombera del parc de la Seu...


COL·LECTIU D'ANTIARTISTES: UN POBLE EN MARXA\nFotografia de reusdigital.cat\nAhir va tenir lloc a Reus l'acte de Reus per la independència i l'Assemblea Nacional de Catalunya, que servia per escalfar motors per a la gran marxa a Barcelona de la propera diada.\nO que realment no servia: els motors ja estan escalfats i a tota marxa, i a més de forma indeturable. Si alguna cosa va demostrar l'acte d'ahir, amb un Teatre Bartrina a vessar, desbordat per l'assistència i per una emoció continguda però vibrant, és que aquest procés ha atès l'energia dels moviments irreversibles. Com va dir Víctor Alexandre, un dels oradors, el procés cap a la independència de Catalunya no és imminent: ja ha començat. El que és imminent és la independència.\nMillor que ningú ho il·lustra la figura de la presidenta de l'Assemblea Nacional de Catalunya, la Carme Forcadell: la seva convicció, la seva determinació, la seva seguretat, es mostrava en cada frase i es reblava en cada afirmació de la voluntat nacional dels catalans. Una determinació amb l'escalf necessari per posar en marxa el procés, però amb la fredor necessària per no caure en triomfalismes excessius i perillosos ni amb demagògies o exclusions frívoles, ans assentat en els principis democràtics més sòlids. Amb el seny i la rauxa pròpia del nostre poble, les dues unides i en un capmàs indestriable, com va dir Toni Albà en la seva intervenció, lúcida i divertida alhora.\nPep Andreu, alcalde de Montblanc, en representació de l'Associació de Municipis per la Independència, va posar el dit a la nafra: Reus es mou i estira del carro, com li toca, però no el seu govern municipal. Va apel·lar més d'un cop al sentit patriòtic de l'actual alcalde, el convergent Carles Pellicer, a fer valer la tradició catalanista indiscutible de la ciutat. Un alcalde i la seva coalició nacionalista que han preferit pactar vergonyosament amb el PP i que no s'han adherit a l'AMI, i que són un mirall, potser amb lent d'augment, de l'actitud del govern català.\nL'acte va acabar amb el cant dels Segadors, però just abans el coordinador de Reus per a la independència, Pere Borràs, a més d'agrair la col·laboració de tots els que van fer possible l'acte, va fer una referència a una figura història tan emblemàtica per a Reus, el país, i el món en general: Antoni Gaudí. I una citació del geni universal que ha estat llargament silenciada: Sense la independència de Catalunya no hi ha possibilitat de crear una política justa, honesta i regenerada. Gaudí és la plasmació del'amor a la pàtria que es tradueix en la defensa de la terra esdevinguda art i bellesa, harmonia i equilibri, i alhora impassible i tossuda determinació de construcció d'aquesta justícia, honestedat i regeneració. També és la figura de Reus que es projecta en el cap i casal català. Barcelona. Amb ell, i com ell, el poble català és avui es marxa.\nMés que mai cobra dimensió actual un cançó d'Esquirols, una cançó del seu àlbum "Licor d'herbes bones", de 1978, quan encara aquesta Constitució espanyola que tant ens ha decebut estava naixent, "Onze de setembre".\nHomes d'aquí, obriu els ulls,\npalpeu l' avui d'aquest país\ni bé veureu un poble en marxa,\nun poble vell que ha resistit.\nUn poble fort que es recupera\nde la desfeta dels anys passats,\nde la tempesta que l'oprimia\nper conquerir la llibertat.\nAquest onze de setembre proper, Catalunya està en marxa, decididament, confiadament, orgullosament!\nPublicado por Col·lectiu d'antiartistes en 12:44\nEtiquetes: #catalan revolution, Eduard, Història, Nació, Política\nSílvia 6 de setembre de 2012 a les 13:15\nTens raó, els motors ja estan escalfats i a punt! Tinc ganes que sigui l'Onze, què dic? si ja hi som, i la teva crònica ho confirma. De moment aquesta cançó dels Esquirols és un rajolí de licor d'herbes bones que deixa molt bon gust a la boca.\nEduard 7 de setembre de 2012 a les 9:37\nÉs un licor vell, com el nostre poble... i tanmateix resisteix, i, com bé dius, deixa un bon gust. Segurament perquè segueix viu... més viu que mai!\nEns "veiem" l'Onze!!!\nHelena Bonals 7 de setembre de 2012 a les 11:07\nCatalunya va caure gloriosament, i va esdevenir immortal, he llegit alguna vegada. Ara també serà gloriosa.\nVicent Llémena i Jambet 7 de setembre de 2012 a les 14:31\nQue siga un camí tranquil perquè jo veig molts entrebancs, tot i no ser per a mi el més important.\nJo veig en aquests moviments un perill sempre present per a la nostra llengua, perquè si el Principat fora independent el català-valencià desapareixeria per la simple identificació contra Catalunya, però són figues d'un altre paner, i cadascun ha de fer el que crega més convenient, si així ho creieu endavant.\nUna abraçada des del domini lingüístic\nCol·lectiu d'antiartistes 10 de setembre de 2012 a les 12:36\nHelena, tot em fainidicar que,com tu insinues, els catalans ja no estem pendents de "l'altre", sinó que ens anem marcant el nostre camí.\nVicent, aquí tothom és conscient dels entrebancs. Jo confio que el valencià es deixi arrossegar per l'èxit que espero al nostre país, i que en el futur puguem continuar anant dela mà.


Cava i Champagne: qui és qui? - Calderí\nIniciActualitatCava i Champagne: qui és qui?\nCava i Champagne: qui és qui?\nAules Caldes organitza l’activitat “Trobada d’aproximació al món del Cava i al Champagne” el pròxim 7 de març\nIMATGE | L’activitat especial d’enguany ha sorgit per petició dels socis i assistents després de la bona valoració del “Tast de Vins”, l’activitat del curs anterior.> CEDIDA\nCom ja és habitual, Aules d’Extenció Universitària “Delfí Damlau i Argemir” de Caldes organitza un parell d’activitats i sortides especials en cada temporada, al marge del cicle de conferències quinzenals dirigides per experts en diferents matèries. El pròxim 7 de març a les 19h se celebrarà la primera d’aquestes activitats de la temporada: “La trobada d’aproximació al món del Cava i al Champagne” que anirà seguida de la visita a les primeres caves ecològiques.\nDes de a Sala de Cuines de Can Rius, es viurà una experiència teòrica i pràctica oberta a totes aquelles persones interessades en saber-ne més. I és que, durant el taller, “coneixerem quin és el mètode tradicional, com s’obté un vi escumós natural, les diferències entre Caves i Champagne, les diverses tipologies… i, en resum, qui és qui”, comentaven des de la coordinació de les activitats d’A.E.U.C.M. A més, la formació anirà més enllà dels coneixements teòrics i s’arrodonirà amb una degustació a cegues de tres caves i dos champagnes.\nAules Caldes presenta la nova activitat després de la gran acceptació del taller “Tast de Vins” de la temporada anterior i la forta demanda per part dels socis i assistents. Com en aquella ocasió, l’activitat d’enguany està pensada per a un aforament limitat d’entre 25 i 30 persones, pel que, des de l’organització es prega fer la reserva l’abans possible.


Abel Sendra Vicens, esportista d’elit – Ràdio Pego\nAbel Sendra Vicens, esportista d’elit\nLa seua rapidesa en la resolució de problemes en modalitat búlder han portat al seleccionador d’escalada a apostar pel jove pegolí Abel Sendra perquè entre a l’escola de tecnificació d’escalada de la província d’Alacant i millore el seu rendiment esportiu.\nAbel Sendra Vicens s’unix a Néstor Portes com a esportista d’elit. En este cas en la modalitat d’escalada. Des què descobrira l’escalada, este jove que fins enguany ha estat competint en categoria sub16 i que l’any que ve passa a la categoria més competitiva la sub18, no ha deixat de progressar, sobretot en la modalitat de búlder. Esta progressió l’han fet optar a la beca d’esportista d’elit, una consecució a la que arriben, només, els esportistes més destacats. Des del Centre Excursionista de Pego, del que és membre Abel i on sol entrenar en interior, Pablo Téllez, el seu president, expressava la satisfacció i l’alegria de la notícia.\nAbel és un jove tímid. No obstant això, vam aconseguir que ens contara un poc de la seua rutina en relació a l’escalada. El primer que pot cridar l’atenció és que per a ell passar-se hores penjat de les preses del búlder del Centre Excursionista de Pego no és entrenament, “és anar a passar l’estona”.\nL’altra curiositat en la rutina d’Abel Sendra és que, de moment, el que li agrada és fer búlder, fer bloc, la modalitat que vam poder vore a Pego el mes de maig en la I Copa d’Espanya d’Escalada. L’escalada en roca no és “sant de la seua devoció, de moment”. Abel ens explicava la diferència d’entrenar a bloc, “és búlder” i en roca “és esportiva, en corda”. Pablo Téllez dóna també la seua visió de les dos modalitats, “en interior s’entrena, a l’exterior s’escala”.\nEstà clar, per tant, que a Abel Sendra Vicens li agrada escalar en bloc i que té fusta per a fer-ho ho demostren els diferents pòdiums que ha aconseguit en la seua curta carrera esportiva en la categoria sub16. Tot apunta a que, la velocitat amb que va realitzar els problemes plantejats en l’última competició a la que va participar, ha estat l’element clau que va determinar que el seleccionador d’escalada el triara com a esportista d’elit.\nAbel explicava que se sent més còmode en rocòdrom, resolent problemes “a vista”, és a dir, a la primera, sense necessitat de provar més voltes.\nAbel Sendra l’any que ve passarà a competir en la categoria sub18, on hi ha molta competència i on haurà de demostrar que realment destaca en este esport. La beca d’esportista d’elit li permetrà accedir a l’escola de tecnificació, situada a Alacant, és a dir, que disposarà d’un entrenador personal durant 3 ó 4 dies a la setmana. Eixe beca d’esportista d’elit li facilitarà l’accés a qualsevol carrera relacionada amb l’esport i li obrirà les portes a disposar de les seus de tecnificació.\nEl jove escalador sap que destacar no serà més fàcil en la categoria sub 18 perquè “tots compartixen entrenador”. Pablo Téllez confirmava eixa dificultat i subratllava que “dos anys més d’entrenament es nota molt” el que el duia a afirmar que Abel “haurà de ser més disciplinat”.\nEns quedem en el gaudi que l’escalador pegolí ha experimentat durant estos anys que porta encadenant presses en els rocòdroms del Centre Excursionista de Pego i de les competicions que tenen lloc a la província d’Alacant.\n← La Gossa Sorda es pren un descans\nAlfonso Giménez guanya el Concurs de Cartells de Carnestoltes de Pego amb ‘Mascarada’ →


Festa Jove 2015 - GlobalParty\nAdolescents i Joves han tingut un cap de setmana intens. S'han desplaçatfins a Sant Vicenç per trobar-se amb tots els joves de la resta d’esplais de la federació Don Bosco de Catalunya percelebrar la GLOBAL PARTY.\nEl seu viatge ha començat amb un tour per varis països, on feien tot de jocs tradicionals i cooperaven per poder validar els seus passaports després de cada prova i aconseguien uns valors que es van poder situar sobre un mapamundi.\nAcabada l’activitat del matí, van agafar forces a l'hora de dinar perquè a la tarda els esperava una gran caminada, el TORÍ-EXPRESS, fins l'ermita de Sant Antoni. L’excursió tenia com a marc principal veure diferents llocs del món on hi ha presència salesiana i què s’hi fa a cada indret a través d’unes proves. Al acabar l’excursió, de tornada a l’escola, cansats i cansades com estaven; ja que el sol i la calor van pesar molt sobre els nois i noies, va haver una estona de dutxes que es va agrair molt. Un cop nets i fresquets, van sopar amb la novetat que es va fer al patí, sense taules, de manera que els nois i noies van sopar fent petits grupets i convivint amb tots els nous amics coneguts o retrobats.\nPer anar acabant el dia, tot i dur una miqueta de retard sobre els horaris, van fer les bones nits, on van penjar unes fulles a un arbre dibuixat, on cadascú escrigué un somni i donava gràcies a Don Bosco. Acabat això, va arribar el que més esperaven: van ballar a la disco tot passant una estona distreta tots i totes junts. Totalment esgotats, va arribar l'hora d'anar a dormir i, sabeu què? Els adolescents i joves van dormir en tendes de campanya!!\nL'endemà al matí, amb molta mandra, es van llevar i van gaudir de l'esmorzar. I, amb molta tristesa, es van acomiadar de les noves amistats que van forjar durant el cap de setmana, esperant retrobar-se el proper any.\nCreat el 20 Mai 2015


Mini Mixt – Bàsquet Vilafant\nCrònica Mini mixt: Bàsquet Vilafant 31-33 UE Bàsquet Cadaqués\nPartit on hem anat de més a menys. Inicialment hem començat jugant molt bé, corrent defensant… A mesura que passaven els minuts ens hem anat desconcentrant, hem començat a queixar-nos de l’àrbitre i dels rivals. No hem pogut capgirar aquesta dinàmica i un partit que el teníem controlat l’hem acabat perdent. Ara descansem dues jornades…\nMini mixt: BC Torroella 72 – 22 Bàsquet Vilafant\nPartit contra un rival físicament i tècnicament molt superior a nosaltres i amb la dificultat afegida d’anar amb 7 jugadors. Nosaltres hem intentat jugar com sempre i en cap moment hem deixat de lluitar. Podríem haver fet més? Probablement sí, però és el que hi ha quan vas a jugar amb 7 i que tothom…\nCrònica Mini Mixt: Bàsquet Vilafant 45 – 57 CB Roses\nFins ara el millor partit dels quatre que hem jugat. En atac hem estat molt generosos i s’han vist algunes accions de passar i tallar que vam començar a practicar el divendres. En defensa també hem millorat força, sobretot en grau d’implicació i constància. Felicitats pel parit i ens veiem dimarts! IMG_8902 IMG_8904\nCrònica Mini mixt: CESET Girona 12 – 34 Bàsquet Vilafant\nSeguim en el camí correcte. Inicialment hem tirat d’individualitats i ens ha costat molt passar la pilota i anotar. Un cop hem començat a jugar en equip tots els jugadors/es han tingut l’oportunitat de tirar a cistella i hem anotat amb més facilitat. Felicitats pel partit i ens veiem dimarts!\nCrònica Mini Mixt: Bisbal Bàsquet 70 – 35 Bàsquet Vilafant\nPartit que ens ha servit per posar en pràctica la sortida de pilota que havíem començat a treballa aquesta setmana. Hem patit molt amb el rebot i encara hem d’aprendre molts conceptes bàsic de defensa. El important és que l’actitud és la correcte i que hi ha ganes d’aprendre. Paciència i a seguit treballant.


Hotel Pantheon Palace Blankenberge Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 130 allotjaments a Blankenberge.\nLangestraat 36, Blankenberge, Blankenberge, Bèlgica - Veure al mapa\nBasada en 760 comentaris\n"Just perfect. Centrally located to the center and beach. Pe..."\nEl Pantheon Palace és un hotel de disseny situat al centre de l'animada destinació turística costanera de Blankenberge. Es troba a 75 metres de la platja i a prop del carrer comercial principal. Ofereix habitacions amb aire condicionat i zona d'estar. Al matí se serveix un bufet d'esmorzar amb xampany Piper-Heidsieck i cuina en viu de plats elaborats amb ous. El restaurant de l'hotel, el De Kotee Jardin, ofereix plats deliciosos i el bar és ideal per relaxar-se prenent una copa. Els dies calorosos d'estiu podreu gaudir de la terrassa, situada a la vora d'un estany. De l'octubre al juny, l'hotel disposa d'un parc infantil. Durant la temporada d'estiu, l'hotel ofereix el famós espectacle de revista de Het Witte Paard. La ciutat costanera de Knokke-Heist és a uns 15 minuts amb cotxe. Wenduine es troba a menys de 10 minuts amb cotxe.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Hotel Pantheon Palace de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (760) Parelles (527) Viatgers en solitari (57) Famílies amb infants petits (114) Famílies amb infants grans (27) Grups (36)


La UKSA es queda sense premi final (13-13) | Diari de Sant Adrià\nLa UKSA es queda sense premi final (13-13)\nLa UKSA empata a casa I Foto: UKSA.\nEmpata a casa davant el Platja d’Aro Korfbal, adversari a qui guanyaria clarament fa uns dies (10-17).\nAquest resultat deixa la UKSA dins del grup capdavanter de la categoria amb 15 punts sumats.\n25/01/2016 – Empata a casa davant el Platja d’Aro Korfbal, adversari a qui guanyaria clarament fa uns dies (10-17).\nEn només una setmana de diferència, la UKSA es tornaria a enfrontar al Platja d’Aro Korfbal. Després de derrotar els empordanesos a domicili (10-17), el conjunt d’Albert Parrón defensava la segona plaça de la Tercera Divisió repetint encontre contra el mateix adversari.\nEn aquesta ocasió, i malgrat jugar a casa, la plantilla adrianenca veuria com la victòria se li escapava de les mans en els últims minuts. El domini inicial el tindria la UKSA, beneficiant-se de la capacitat ofensiva de Rafa Díaz i Karen López (2-0). El Platja d’Aro podria empatar tot seguit (2-2), però es veuria clarament superat per la rotació adrianenca.\nL’aparició d’Alex Díaz, autor de quatre cistelles gairebé consecutives, obriria un clar forat en el marcador al descans (8-4). Amb el resultat a favor, la UKSA no sentenciaria, veient com els visitants capgiraven la situació completant un parcial de 1 a 6 (9-10).\nLa igualtat es mantindria fins al 13 a 12 sumat per Rafa Díaz, cistella que no seria suficient per guanyar. I és que, a dos minuts pel final, el Platja d’Aro salvaria l’empat (13-13).\nAquest resultat deixa la UKSA dins del grup capdavanter de la categoria amb 15 punts sumats. L’equip d’Albert Parrón gaudirà ara d’unes setmanes de descans, ja que no tornarà a competir de forma oficial a la lliga fins al pròxim 14 de febrer. En aquesta data, el KC Barcelona ‘C’ visitarà les instal·lacions del Marina Besòs per enfrontar-se als liles.


Figueres ajornarà el cobrament de l'IBI als veïns amb al·legacions al cadastre pendents - El Gerió Digital\nFigueres ajornarà el cobrament de l'IBI als veïns amb al·legacions al cadastre pendents\nEl consistori ha rebaixat el tipus de la taxa a nivells del 2008\nDijous, 19 de febrer de 2015 15:06h\nMarta Felip i Manel Toro, aquest matí © ACN\nL'actualització del cadastre que l'Estat va fer a Figueres entre els mesos de novembre i desembre de l'any passat va detectar un total de 1.961 incidències en finques del municipi per ampliacions o reformes no declarades. Tot i que 250 veïns van presentar al·legacions, l'Estat ha calculat que Figueres recaptarà 1.850.000 euros de l'IBI l'any 2015 perquè ha inclòs les quotes de les revisions pendents de resolució.\nPer ajudar aquests veïns, el consistori habilitarà un servei d'assessorament jurídic pels afectats i no els cobrà els increments de l'IBI fins que no hi hagi una resolució definitiva. També es rebaixarà el tipus de la taxa a nivells del 2008 perquè "la patacada no sigui tant bèstia". Com a 52 municipis més de les comarques gironines, l'Estat va actualitzar el cadastre de Figueres a finals de l'any passat. Concretament, entre els mesos de novembre i desembre, l'oficina del cadastre de Girona va notificar a tots aquells veïns que havien fet reformes o ampliacions no declarades el nou valor cadastral de les seves propietats, que en alguns casos s'ha multiplicat.\nEn total, la regularització va detectar modificacions en prop de 2.000 finques urbanes del municipi, exactament en 1.961. Dels veïns afectats, 250, poc més del 10% del total, van presentar al·legacions en el seu moment assessorats pel mateix consistori figuerenc o pels diferents bufets d'advocats de la ciutat en no estar d'acord.\nAmb les dades de l'actualització cadastral a la mà, l'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha destacat que el nombre de veïns afectats per la revisió és molt elevat i que el consistori ha posat en marxa una sèrie de mesures "per no perjudicar els interessos d'aquests veïns", especialment els d'aquells que tenen al·legacions pendents de resoldre. Felip ha explicat que l'Estat, a l'hora de calcular el que recaptarà l'ajuntament el 2015 per l'IBI, ha inclòs les taxes de tots aquells veïns amb al·legacions presentades i que això els deixa en una situació d'"indefensió".\nPer protegir els seus interessos, Marta Felip ha avançat que l'Ajuntament de Figueres no cobrarà les quotes dels veïns amb al·legacions pendents fins que no hi hagi una resolució definitiva perquè "no tenen afany recaptatori". "No està a les nostres mans revisar valors cadastrals, però sí quan cobrem l'IBI", ha afegit. Així, dels 1,8 milions d'euros que recaptaran aquest 2015 per l'IBI, el consistori deixarà pendents de cobrament uns 180.000 euros fins que tots els casos estiguin resolts.\nPer evitar "que la patacada no sigui tant bèstia", Felip ha destacat que també han rebaixat el tipus de la taxa de l'IBI a nivells del 2008 després dels increments dels últims anys imposats per l'Estat. D'aquesta manera, el tipus per a l'any en curs serà del 0,79, pràcticament igual que el 0,78 de fa vuit anys enrere.\nUna altre de les mesures que engegarà l'ajuntament figuerenc per ajudar els veïns afectats per l'actualització del cadastre amb al·legacions pendents serà habilitar un servei jurídic que seguirà cas per cas totes les al·legacions fins el moment que es resolguin. Segons Manel Toro, regidor d'Hisenda i primer tinent d'alcalde, estudiaran quines al·legacions tenen base jurídica i "acompanyaran els contribuents" en tot el procés fins que obtinguin una resposta definitiva a les seves objeccions.\nPer últim, tots els veïns afectats per la regularització, tant els que han presentat al·legacions com els que no, tindran dret a fraccionar els seus pagaments com contemplen les ordenances municipals.


Contractes menors: Cas i actualització de la LCSP | Fornell\nAquest article està relacionat amb els contractes menors i l’actualització del Contracte Menor dins de la Nova Llei de Contractes del Sector Públic (LCSP). Una normativa que ha estat modificada recentment.\nContractes menors successius\nEl contracte menor serveix com a eina per a satisfer necessitats concretes i específiques de les Administracions Públiques.\nEn aquest cas, esmentem un ajuntament que ha realitzat diverses despeses menors a un únic adjudicatari per a la realització d’un mateix objecte. L’objecte és la filmació d’un vídeo documental. Aquest vídeo de caràcter recurrent hauria d’haver-se tractat mitjançant un procediment obert amb la condició de garantir transparència, publicitat i concurrència competitiva. D’aquesta manera, qualsevol proveïdor hauria tingut accés al procés d’adjudicació, tenint el deure de licitar.\nNo obstant això, l’ajuntament pretén continuar efectuant contractes menors successius fins i tot sabent que l’objecte serà sol·licitat periòdicament. És factible realitzar diferents despeses o contractes menors? En defecte d’això, l’ajuntament continua realitzant una sèrie de despeses o contractes menors, però a diferents proveïdors. No sols a un, com ja va fer anteriorment.\nÉs més, l’adjudicatari no té cap mena d’exclusivitat. Per tant, es podria contractar qualsevol proveïdor que es presentés en un procediment establert per la LCSP.\nEls contractes menors es poden adjudicar a qualsevol empresari que reuneixi els requisits legals per a determinades professions o activitats empresarials. Així mateix, també haurà de comptar amb l’habilitació professional necessària per a poder participar en licitacions concretes presentades per l’Administració Pública.\nPer a l’elecció d’un adjudicatari o empresari serà necessari la presentació de 3 pressupostos. D’aquesta manera i seguint els procediments establerts per la *LCSP, es garantiria els principis de transparència, publicitat i concurrència competitiva. A més de promoure la no discriminació i igualtat de tracte entre els licitadors.\nActualització del contracte menor\nEl contracte menor ha estat actualitzat en aquest primer trimestre mitjançant el Reial decret llei 3/2020, de 4 de febrer. Aquest decret es basa en la normativa de la Unió Europea incorporada a l’ordenament jurídic espanyol.\nAquest contracte es regula mitjançant l’article 118 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de Contractes del Sector Públic. No obstant això, incompleix els principis generals de contractació: accessibilitat a les licitacions, publicitat i transparència dels procediments i no discriminació i igualtat de tracte entre licitadors.\nPer tant, els contractes menors han d’aplicar-se solament a despeses puntuals, no previsibles, no repetitius i de petit import. A més de complir amb tots els requisits de l’expedient de contractació en contractes menors (art. 118):\nÉs rellevant conèixer que els contractes menors són aquells el valor estimat dels quals és inferior a 40.000 euros quan es tracta d’un contracte d’obra. Mentre que els contractes de subministrament o de serveis tindran un valor estimat inferior a 15.000 euros.\nLes prestacions inferiors a 3.000 euros seran considerades com a despesa menor. Per tant, solament serà necessària la presentació de la factura per a procedir al seu pagament. En referència a l’objecte del contracte, a aquestes prestacions els és aplicable la previsió relacionada amb l’informe de l’òrgan de contractació. Òrgan que justifica el no fraccionament del contracte per mitjà de l’art. 99.2.\nS’exigeix un informe motivat de l’òrgan de contractació. Aquest informe conté la necessitat de presentar un contracte i justificar que l’objecte del contracte no s’està fraccionant.\nAprovació de la despesa i incorporació al mateix de la factura corresponent, la qual haurà de reunir diferents requisits.\nPublicació trimestral dels contractes menors ordenant-se segons la identitat de l’adjudicatari. Els contractes el valor estimat dels quals sigui inferior a 5.000 euros no serà necessari publicar-los. Sempre que el sistema de pagament utilitzat fos el de bestreta de caixa fixa o un altre similar.\nD’altra banda, i en relació amb el segon punt, l’art 99.2. indica que no podrà fraccionar-se aquest objecte. No serà possible el fraccionament si la seva finalitat és disminuir la quantia d’aquest i eludir així els requisits de publicitat o de procediment relatius. A més a més, allò determinant a l’hora de saber si s’està produint o no un fraccionament, és l’objecte.\nIndependentment del proveïdor, es podrà utilitzar el fraccionament sempre que els objectes siguin diferents i es compleixin els requisits del contracte menor. L’òrgan de contractació és l’encarregat de supervisar i justificar el compliment dels requisits establerts en l’art. 118.\nNo es pot fraccionar l’objecte d’un contracte si no es compleixen els requisits establerts per la LCSP.\nLa utilització del contracte menor ha de limitar-se a despeses puntuals, no repetitius i de caràcter imprevisible.\nExisteixen altres procediments en la LCSP per a l’adjudicació d’un contracte que respecten els principis de la contractació pública. L’ús del contracte menor, pels motius exposats anteriorment ha d’utilitzar-se amb la menor freqüència possible. De fet, hauria de ser restrictiu.\nEl contingut d’aquest article és de caràcter informatiu. Per a consultes sobre els contractes menors, contacta amb els nostres assessors especialistes en Administració Pública.\nCategoria: Funció Pública 3 març, 2021 Fes un comentari


Germà Negre substituirà Ramon Mirabet en els concerts de La Copa de dissabte - El Gerió Digital\nEl cantant de Sitges ha hagut de cancel·lar la seva actuació per motius de salut\nDijous, 27 de febrer de 2020 15:00h\nLa seva actuació estava prevista per dissabte 29 de febrer, i era la primera vegada que el músic de Sitges trepitjava l’escenari de La Copa. Al seu lloc s’ha programat l’actuació dels banyolins Germà Negre, que aportaran el toc festiu a la nit de dissabte.\nGermà Negre representa millor que ningú l’essència de la festa major imbatible. La seva fórmula és una selecció de tota classe d’adaptacions de cançons tradicionals i populars, plenes d’arranjaments propis i amb un clar aire festiu. Perversió de les lletres i arranjaments explosius, creen un espai popular perquè suïn d’alegria tots els públics. Aquest 2020 tornen amb nou material i nova gira per deixar els escenaris un temps indefinit. Abans, però, passaran per La Copa a oferir un concert especial, la mateixa nit que també actuaran els ja anunciats Maruja Limón, la Black Music Big Band i O’Funk’illo.


Comissió d'Empara - decidim.barcelona\nComissió de caràcter consultiu que vetlla pels drets i obligacions derivats de la normativa sobre participació ciutadana.\nLa Comissió d'Empara, integrada en el Consell de Ciutat, és un òrgan de caràcter consultiu que té per objecte vetllar per l'efectiva realització dels drets i obligacions derivats de la normativa sobre participació ciutadana, i per la bona pràctica en l'ús dels canals de participació ordenats en el Reglament de Participació Ciutadana.\nEntre les seves funcions, que abasten el conjunt del sistema de participació regulat en el Reglament de Participació Ciutadana, hi ha el d'aclarir els dubtes interpretatius que es puguin plantejar amb ocasió de la seva aplicació. Ha d'emetre un informe per resoldre els dubtes sobre l'àmbit territorial d'un procés participatiu o d'una consulta, així com la tipologia de les persones cridades a participar en un procés participatiu.\n1. Totes les persones que considerin que els seus drets de participació emanats del Reglament han estat vulnerats poden presentar un escrit de queixa davant de la Comissió d’Empara, sense perjudici d’utilitzar també les altres vies establertes per l’ordenament jurídic per a la defensa dels seus drets i interessos legítims.\n2. La Comissió d’Empara emet un informe sobre la queixa presentada, en el qual s’hi han de recollir les actuacions realitzades, els fets constatats, una argumentació sobre les conclusions a les quals s’ha pogut arribar en relació a si s’ha produït o no la vulneració del dret de participació, i, si és el cas, una recomanació concreta a l’Ajuntament perquè aquest adopti una resolució administrativa determinada.\n3. A més, la Comissió d’Empara ha d’informar els recursos administratius que s’interposin contra resolucions municipals per presumptes vulneracions dels drets de participació regulats en aquest Reglament.\n4. Per tal d’aclarir si s’ha produït o no la vulneració al·legada, la Comissió d’Empara pot accedir a la informació i documentació municipal relacionada amb la qüestió que se li plantegi, i demanar als òrgans i responsables municipals les dades i informacions que consideri necessaris.\n5. L’Ajuntament i les persones interessades també poden adreçar-se a la Comissió d’Empara, per escrit, per sol·licitar la seva opinió en relació a la interpretació o sol·licitud d’aclariment de la normativa aplicable a les institucions de participació ciutadana municipals.\n6. La Comissió d’Empara emet els seus informes per consens o, si no és possible, per majoria, en un termini màxim de dos mesos comptats des del dia d’entrada de l’escrit de queixa o sol·licitud d’informe o d’interpretació o aclariment, llevat que la naturalesa de l’assumpte exigeixi un termini més breu. El president o la presidenta disposa de vot de qualitat en cas d’empat.\n7. Totes les decisions municipals que se separin dels criteris continguts en els informes i recomanacions emesos per la Comissió d’Empara han de ser fonamentats.\n8. La Comissió d’Empara ha d’elaborar anualment un informe en el qual es recullin les seves actuacions.\n23 Maig 2019 - 15:00-17:00\n09 Abril 2019 - 12:00-13:30\n30 Maig 2018 - 14:00-15:20\nInforme 03. Informe anual 2018 pdf 500 KB\nInforme anual 2018 de la Comissió d'Empara\nInforme 01 pdf 1 MB\nInforme sobre la queixa presentada amb relació a la votació al Ple de les iniciatives ciutadanes\nInforme 02 pdf 300 KB\nInforme sobre la tramitació dels recursos de reposició interposats contra els acords del Plenari del Consell Municipal celebrat el 10 d’abril de 2018 en els quals es va acordar rebutjar la celebració de les dues consultes ciutadanes.\nDecret nomenament de la Presidenta pdf 40 KB\nDecret d'alcaldia de nomenament de Carmen Panchón com a Presidenta de la Comissió\nDecret de nomenament dels membres de la Comissió pdf 40 KB\nDecret d'alcaldia que nomena els membres de la Comissió d'Empara\nReglament de participació ciutadana aprovat el 6 d'octubre de 2017\nÀrea d'organització Consell de Ciutat\nQui participa Ciutadanes i ciutadans de Barcelona.\n


Manresa presenta la programació per celebrar l'Any Plácido i es reivindica com a ciutat de cinema - Ajuntament de Manresa\nManresa presenta la programació per celebrar l'Any Plácido i es reivindica com a ciutat de cinema\nEnguany se celebren els 125 anys de la primera projecció de cinema a Manresa, i també els 60 anys del rodatge a la nostra ciutat de “Plácido”. Amb aquest motiu, l’Ajuntament de Manresa, Cineclub Manresa, El Galliner, Cinemes Bages Centre, el CLAM i diverses persones vinculades amb el món del cinema de la ciutat han sumat esforços per impulsar una programació d’activitats amb l’objectiu de reforçar la imatge de Manresa amb el cinema, potenciar la cultura cinematogràfica dels manresans i manresanes i posar en valor els actius de la ciutat vinculats a la indústria cinematogràfica.\nEnguany se celebren els 125 anys de la primera projecció de cinema a Manresa, i també els 60 anys del rodatge a la nostra ciutat de “Plácido”, una de les pel·lícules més reconegudes de la història del cinema espanyol, rodada pel director valencià Luis García-Berlanga Martí, film que va ser candidat als Oscar com a millor pel·lícula de parla no anglesa.\nPer celebrar aquestes commemoracions i, alhora, per reivindicar el gran lligam passat i present de Manresa amb el setè art, l’Ajuntament de Manresa, Cineclub Manresa, El Galliner, Cinemes Bages Centre, el CLAM i diverses persones vinculades amb el món del cinema de la ciutat han sumat esforços per impulsar el projecte “Manresa i Acció. Vivint en pantalla gran”.\nEl projecte consisteix en una campanya amb un programa d’activitats al llarg de tot l’any 2021. Una proposta amb l’ambició de reforçar la imatge de Manresa i el cinema, de potenciar la cultura cinematogràfica dels manresans i de posar en valor els actius de la ciutat vinculats a la indústria cinematogràfica.\nEls promotors de la campanya, aglutinats en una comissió organitzadora, organitzaran activitats de diferent tipus al voltant d’alguns dels àmbits rellevants del cinema a Manresa. Activitats que tindrà lloc al llarg de tot l’any 2021 i adreçats a tota mena de públic i que puguin fer partícips a diferents col·lectius i barris.\nEls detalls de la programació han estat presentats avui a Teatre Conservatori de Manresa amb l’assistència de la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Manresa, Anna Crespo; i diversos representants d’entitats i col·lectius organitzadors: Àngel Torrent (Cineclub Manresa); Joan Morros (El Galliner); Serafí Vallecillos (CLAM); i Aleix Farrés (Manresa Film Office). Hi ha assistit també Conxita Parcerisas (Cineclub i Associació Memòria i Història de Manresa); Sílvia Sanfeliu i Àngels Serentill (El Galliner).\nUna programació àmplia per a tots els públics\nLa programació prevista es concretarà en un munt d’activitats en diferents àmbits i temàtiques per donar a conèixer els personatges pioners de Manresa als orígens del cinema; Plácido i el centenari del naixement de Berlanga; Manresa, un plató de cine; història dels cinemes de Manresa: des de les primeres sales de projecció, fins a l’actualitat; el present i futur dels Professionals manresans a la indústria del cinema: present i futur; i els festivals i associacions de cinema, i altres activitats presentades a la ciutat.\nAnna Crespo ha mostrat la seva satisfacció per presentar una programació que valora Manresa “com a ciutat pionera i amb una dimensió important en el món del cinema” amb una destacada tradició com escenari del setè art i amb directors, actors i festivals de prestigi. La regidora de Cultura ha agraït el treball de les entitats organitzadores i de persones vinculades al cinema com a Joan Barbé, Olga Payan, Jordi Padró o Marc Martínez, entre altres, per donar suport al projecte i ha volgut subratllar la iniciativa que es va desenvolupar durant la passat Festa de la Llum per difondre la memòria de teatres i cinemes de la ciutat al llarg de la seva història.\nÀngel Torrent ha repassat tota la participació de Cineclub Manresa dins la programació, destacant algunes propostes com la projecció de Fanny Pelopaja de Vicente Aranda i la conversa amb Manel Camp i Manel Quinto; així com també l’exposició “Cineclubisme: el públic s’organitza”, una mostra que commemora els 40 anys de la Federació Catalana de Cineclubs.\nJoan Morros ha explicat la programació “de la Setmana Plácido, que es farà del 17 al 23 de maig, amb l’objectiu que el màxim nombre de manresans i manresanes puguin recordar o descobrir el rodatge de Plácido, ara fa 60 anys”. El representant del Galliner ha explicat que “el 40% de les escenes d’aquesta pel·lícula es pot distingir perfectament la ciutat de Manresa com a escenari natural”. Morros ha afegit que la voluntat és projectar la pel·lícula a instituts, residències.\nSerafí Vallecillos ha recordat l’inici aquesta setmana del Festival Clam i ha destacat l’acte del proper dilluns, 3 de maig, una taula rodona titulada “passat, present i futur del cinema al Bages”, que repassarà les principals fites i reptes del sector del cinema a Manresa i la seva comarca des de la visió d’alguns dels protagonistes de la seva història recent, amb la participació de persones vinculades al cinema de casa nostra com Jordi Padró, Manel Quinto, Carles Ortega, Alba Torrent i Esteve Soler, moderats per Joan Barbé.\nAleix Farrés ha explicat el treball que desenvolupa la Manresa Film Office per continuar duent a la ciutat el rodatge de projeccions importants i impulsant més activitats amb Manresa i el cinema com a protagonistes. Farrés ha destacat l’edició del calendari del 2021 dedicat al cinema i el concert de bandes sonores. També ha avançat que hi ha prevista una fira dedicada al cinema durant el mes d’octubre i que s’ha localitzat el “motocarro” que va sortir a la pel·lícula Plácido, el qual s’està treballant per intentar recuperar-lo “després de 25 anys sense funcionar”.\nSetmana Plàcido, del 17 al 23 de maig\nLa programació d’activitats tindrà el seu punt culminant del 17 al 23 de maig, dies en què se celebrarà la Setmana Plàcido, organitzada per l’Associació Cultural el Galliner com a membre de la comissió, amb l’impuls de diverses activitats amb l’objectiu que el màxim nombre de manresans i manresanes puguin recordar – i en molts casos descobrir- el rodatge fa 60 anys de “Plàcido”. Durant aquesta setmana, en funció de l’estat de les restriccions a causa de la pandèmia, es preveuen projeccions de la pel·lícula en diversos equipaments de la ciutat (residències, centres de dia i centres escolars). Les activitats es completaran amb la xerrada “La Manresa de l’any 1961”, a càrrec de l’historiador Francesc Comas; i una taula rodona amb persones que van participar o recorden el rodatge.\nL’actual situació de pandèmia, amb les limitacions imposades a la mobilitat i les activitats culturals, aconsella anar desenvolupant el programa d’activitats de forma progressiva, en funció de les possibilitats de cada moment.\nA data d’avui, ja s’han pogut gaudir d’algunes activitats relacionades amb el projecte o amb els seus objectius:\n28 de desembre 2020 - Teatre Conservatori\nCicle "Cinema dins del Cinema" 125 anys\nProjecció del film. El rayo verde, d’Éric Rohmer. (projecció en 35mm)\nOrganitza Cineclub Manresa\nPublicació del calendari de l’Ajuntament 2021, dedicat al cinema a la ciutat.\nOrganitza Ajuntament de Manresa\n13 de gener – Kursaal\nUna Galàxia de Músiques, amb l’Orquestra Simfònica del Vallès\nOrganitza Manresa Film Office – El Galliner – Kursaal\nFebrer - diversos espais\nProjecte Teatres i Cinemes de Manresa: recull participatiu de documentació i testimonis d’antics espais projecció de cinema, instal·lació de plaques commemoratives en els edificis, àudio-guies, xerrades i nou espai web.\nOrganitza el Galliner\n21 de febrer – Sala Plana de l’Om\nVida en sombras, de Llorenç Llobet Gràcia\n3 de maig – Sala Plana de l’Om\nPassat, present i futur del cinema al Bages. En el marc del CLAM, Festival Int. de Cinema Social de Catalunya. Un repàs de les principals fites i reptes del sector del cinema a Manresa i la seva comarca des de la visió d’alguns dels protagonistes de la seva història recent.\nOrganitza Festival CLAM\n7 de Maig – web memòria.cat\nPublicació del web El rodatge del film Plácido a Manresa (memòria.cat)\nOrganitza Associació Memòria i Història de Manresa\nDel 17 al 23 de maig – Diferents espais\nProjeccions, xerrades i taules rodones, concurs i altres activitats.\nOrganitza El Galliner – amb el suport de la Comissió Manresa i Acció\n27 de maig – Sala Plana de l'Om\nManel Camp de Minorisa a Carst 75 è Aniversari\nFanny Pelopaja de Vicente Aranda\nConversa amb Manel Camp i Manel Quinto\n6 de juny – Teatre Conservatori\nEl desprecio, de Jean-Luc Godard (projecció en 35mm)\nDel 27 de setembre al 10 d’octubre - Sala Plana de l’Om\nCineclubisme: El públic s’organitza, produïda per la Filmoteca. Una exposició comissariada per Juan Manuel García Ferrer que commemora els 40 anys de la Federació Catalana de Cineclubs.\n9 i 10 d'octubre – L'Anònima\nFira de Cine.\nEl Món d'Hache i del Cinema. Exposicions: fotogràfica a càrrec de Daniel Escalé, de cotxes clàssics i attrezzo de l’època. Altres activitats per confirmar.\nOrganitza Manresa Film Office\n24 d’octubre – Teatre Conservatori\nCicle "Cinema dins el cinema" 125 anys\nVivir rodando, de Tom Dicillio (projecció en 35mm)\n31 d’octubre – Sala Plana de l'Om\nGràcies per la propina, de Francesc Bellmunt\nConversa amb Manel Camp i Francesc Bellmunt\n1 de novembre – Kursaal\nConcert Paradiso, de Carles Cases, un homenatge a Ennio Morricone amb la interpretació de temes de quatre de les seves bandes sonores més conegudes.\nOrganitza El Galliner – Kursaal\nA partir del 19 de novembre – Centre Cultural el Casino / Sala Gran\nUna mirada en moviment: Manresa i el cinema. Una exposició de gran format que recorrerà la història i el present de l’art i la indústria cinematogràfica a la nostra ciutat a través d’un recorregut per diferents àmbits i moments històrics: les primeres projeccions, els professionals manresans a la indústria del cinema, les associacions, els festivals, les localitzacions i els rodatges a la ciutat, amb una referència inexcusable al rodatge de Plácido.\nOrganitza Centre Cultural el Casino\n26 o 28 de desembre – Teatre Conservatori\nPel·lícula a concretar (projecció en 35mm)\nCampanya de foment del cinema per joves. Una promoció per incentivar i facilitar l’accés al cinema dels més joves.\nOrganitza Ajuntament de Manresa en col·laboració amb Cinemes Bages Centre.\nInstal·lar el premi Gaudí de 7 raons per fugir a la sala de la Plana


L'actor Janot Carbonell rep el premi Pep Mora de les arts escèniques - Diari de Girona\nL'actor Janot Carbonell rep el premi Pep Mora de les arts escèniques\nCos a Cos Teatre, Claudia Cedó, El Solar, Teatre de l'Enjòlit i La Bleda opten al millor espectacle gironí\ndaniel bonaventura girona 18.05.2017 | 07:14\nJanot Carbonell en una protesta.\nL'actor teatral, dramaturg i professor de l'escola El Galliner Janot Carbonell (Ribes de Freser, 1952) rebrà el proper 22 de maig el premi Pep Mora a la contribució a les Arts Escèniques, atorgat per un jurat format per Pere Box, Tena Busquets, Sílvia Cadanet, Xavier Valentí i Meritxell Yanes.\nJanot Carbonell és un dels membres històrics del Talleret de Salt. El Jurat ha valorat la «gran quantitat de quilòmetres recorreguts com a professional vinculat al territori; el seu carisma i la seva mirada artística personal sempre compromesa; la capacitat de reinterpretar els textos clàssics en les seves posades en escena, i el fet de ser mestre de molts dels professionals i aficionats del món teatral gironí».\nCarbonell s'ha definit en declaracions al Diari de Girona com un apassionat de la tragèdia grega i ha explicat que el ventall de les passions humanes tal com va quedar definit en temps hel·lènics és ben vigent avui.\nCarbonell rebrà el guardó en un acte dilluns, dia 22, (20h) al centre cultural La Mercè, on també es lliurarà el Premi de l'AGT (Associació Gironina de Teatre) al millor espectacle d'arts escèniques professinal de les comarques gironines 2016.\nFinalistes al Premi de l'AGT\nEls finalistes del Premi de l'AGT són: La filla de Chagall de Cos a Cos Teatre; L'home sense veu de Claudia Cedó coproduït per Històries de Boscos, Temporada Alta i Sala Flyhard; Primer Àlbum d'El Solar - Agencia de detectives de Objetos, coproduït per Temporada Alta; Realpolitik a càrrec de la Sala La Planeta, Temporada Alta i Teatre de l'Enjòlit i Súperbleda, una coproducció de la companyia La Bleda i Temporada Alta.\nEl guanyador rebrà una estatueta obra de l'artista i sòcia de l'AGT Imma de Batlle, que representa una figura amb barret de copa que suporta la primera lletra de la paraula Teatre.


ELS PACIENTS AMB ARTROSI, PRESENTS A LA SOCIETAT ESPANYOLA DE TRAUMATOLOGIA DE L'ESPORT A TRAVÉS D' OAFI | OAFI Foundation\n20 juny ELS PACIENTS AMB ARTROSI, PRESENTS A LA SOCIETAT ESPANYOLA DE TRAUMATOLOGIA DE L’ESPORT A TRAVÉS D’ OAFI\nPublicat a les 13:06h a Congressos, events, investigación, pacients\tper\tOAFI Admin\nLa Fundació OAFI ha participat en el XIII Congrés Biennal de Traumatologia Esportiva de SETRADE organitzant una taula rodona OAFI, en què s’ha parlat sobre prevenció i tractament de l’artrosi en l’esportista. A la taula han participat els doctors Jordi Ardèvol, Hospital Asepeyo, José María Villalón, Director Serveis Mèdics Atlètic de Madrid, Enrique Gastaldi, Director Servei de Traumatologia Esportiva de Clínica Gastaldi de l’Hospital 9 de Octubre i Josep Vergés, President i CEO d’OAFI.\nEl Dr. José María Villalón, va presentar la seva ponència “Esport i artrosi”. El doctor va destacar que l’edat d’entrenament intensiu és cada vegada més precoç i que, en realitat, l’esport saludable és aquell que es practica i no té un impacte negatiu en el cos. En aquest sentit, ha indicat que els jugadors de futbol professional tenen el doble de risc de necessitar un implant de pròtesi que la població normal.\nPer la seva banda, el Dr. Enrique Gastaldi, en la seva ponència “Esport després de la pròtesi” va explicar que l’esport practicat amb mesura és medicinal en aquest cas, però que cal mesurar l’impacte que l’esport que practiquem produeix en el nostre cos.\nEl Dr. Vergés va centrar la seva ponència en la salut articular dels esportistes veterans parlant sobre el programa OAFI Sport Veterans. “L’artrosi pot aparèixer en edats més primerenques a causa de la pràctica intensa d’esport. El sobreesforç articular i les lesions són detonants de l’artrosi “. El doctor Vergés va explicar el programa dissenyat per millorar l’artrosi en els exfutbolistes professionals mitjançant mesures no farmacològiques amb bons resultats “. El programa consta de 4 sessions teòriques i pràctiques: Què significa tenir salut articular, consells d’alimentació natural antiinflamatòria per reduir pes i descarregar la pressió de les articulacions, aprendre a realitzar exercicis adequats per reforçar la musculatura i alleujar el dolor del genoll i, finalment, conviure amb la malaltia amb actitud positiva.\nEl XIII Congrés Biennal de SETRADE de traumatologia esportiva, s’ha celebrat aquest any sota el lema “Últimes fronteres en el tractament de les lesions en traumatologia de l’Esport”.\nCol·laboració entre SETRADE i OAFI\nLa Societat Espanyola de Traumatologia de l’Esport i la Fundació Internacional de Pacients amb Artrosi mantenen un acord de col·laboració que ha permès realitzar estudis i assajos conjunts. Les entitats han desenvolupat un estudi clínic per validar l’eficàcia i tolerància de les infiltracions d’àcid hialurònic i condroïtin sulfat en comparació amb un altre tractament estàndard d’àcid hialurònic.\nTambé han col·laborat en l’elaboració d’un consens d’experts sobre l’ús apropiat de SYSADOAS orals pel tractament del pacient amb artrosi en l’atenció primària. Els resultats, que es reflecteixen en un sèrie de consensos, es basen en l’evidència bibliogràfica sobre l’eficàcia i la seguretat dels SYSADOAS, l’experiència clínica dels panelistes experts en el tractament de l’artrosi i el fet que el pacient amb artrosi és una persona amb una malaltia crònica, generalment gran, amb múltiples malalties i polimedicada.\nLa difusió d’aquests resultats entre els professionals de l’atenció primària contribuirà a millorar els protocols de gestió del pacient amb artrosi per garantir-li un tractament personalitzat i per millorar la seva qualitat de vida.\nFinalment, la Fundació OAFI conjuntament amb SETRADE, així com SEMERGEN, SENFYC, SEMG, SER, SEFAC, Universitat de Barcelona (Escola d’Infermeria) i conjuntament amb el Ministeri de Sanitat, entre d’altres, proposen a les autoritats desenvolupar i implementar un nou model en la gestió de l’artrosi: l’Artro 360. Així, es pretén aconseguir un diagnòstic precoç, la intervenció preventiva, autoresponsabilitat del pacient, un correcte compliment terapèutic, l’ús eficient dels recursos i l’efectivitat en els resultats d’aquest procés assistencial. Amb aquest nou model assistencial aconseguirem millorar la qualitat de vida dels pacients i, a més, reduir el cost de la malaltia en el Sistema Nacional de Salut.\narticulaciones, Congresos, SETRADE, Traumatologia


Tàrrega finalitza les obres d’adequació de la plaça de la Bassa, indret del Parc de Sant Eloi que s’ha transformat en espai polivalent - TOTLLEIDA\nLa plaça de la Bassa de Tàrrega ja llueix el seu nou aspecte\nPer totlleida Última actualització Jul 25,2021\nLa plaça de la Bassa de Tàrrega ja llueix el seu nou aspecte una vegada finalitzades les obres d’adequació de l’espai, situat al vessant sud del Parc de Sant Eloi. Els treballs han estat cofinançats mitjançant els fons FEDER, la Diputació de Lleida i el consistori targarí amb un import d’adjudicació de 68.459 euros. Gràcies a aquesta inversió, la plaça de la Bassa s’ha transformat en un recinte polivalent a l’aire lliure, el qual podrà acollir usos com a espai escènic o aula de natura entre altres possibilitats. La intervenció, amb la qual s’ha posat fi a la degradació que patia l’indret, forma part del projecte “Camí de Sant Jaume: xarxa pel patrimoni”. Val a dir que l’esmentada ruta transcorre pel costat del Parc de Sant Eloi. L’obra realitzada també vol potenciar així aquesta zona verda municipal, un dels símbols de Tàrrega, com a punt d’encontre dels pelegrins.\nLa poesia de Josep Carner posa el punt i final al 10è Juliol de Música i Poesia de Balaguer


Transport de dipòsit PRFV\nDurant aquest confinament a causa de l'COVID-19 no hem parat de treballar i transportar tot tipus de mercaderies essencials per a la indústria.\nA mitjans del mes d'abril vam realitzar el transport d'un dipòsit de 22 tones i unes mesures de 12,60 x 3,75 x 3,75 metres.\nEl trajecte que vam recórrer va ser des Anglesola a la província de Lleida, fins a la ciutat de Lorca a Múrcia, i per realitzar-utilitzem una de les nostres tractores 6x2, més semiremolc góndola semi-rebaixada extensible.\nDisposem de gòndoles semi-rebaixades de 2 i 3 eixos extensibles\nEl gran avantatge d'aquesta tipologia de gòndoles és la seva altura de treball, des 65 cm,\nD'aquesta manera poden carregar:\n- Fins a 4 metres de diàmetre en una mercaderia circular reduint considerablement el llarg total de l'transport, permetent aprofitar el total del llit de la gòndola, optimitzar a l'màxim l'espai.\n- Fins 13,5 metres de llarg i / o 3.85 d'alt en una mercaderia plana sense necessitat de cotxe pilot. En góndoles rebaixades a partir de 10 mts llarg requereix de cotxe pilot.\nUn equip molt versàtil que ens permet anar més curts facilitant així la circulació a l'conductor i reduint el risc en possibles incidències durant el trajecte, fent menys especial el transport especial.\nAlhora, aquest tipus de gòndoles i la resta de la nostra flota, poden treballar conjuntament amb les nostres tractores grues (Veure apartat grues), fent tot el servei amb un sol equip, càrrega amb grua, transport, descàrrega i col·locació.\nDisposem de servei tant a nivell local, com nacional o internacional.\nTruca'ns, t'estem esperant!


10/13/14 ~ Esport del VO\n18:44 Xavi Mas Asobal , Handbol , OPINIÓ Cap comentari\nSi l'altre dia us feia cinc cèntims d'un club -el BM la Roca (@bmlaroca)- que tenia un somni ("Lluitem per un somni") que es va fer realitat la temporada passada amb l'ascens a Divisió d'Honor Plata de l'equip masculí, avui us parlaré d'un altre, en aquest cas a nivell individual però, com el primer, també emmarcat dins el món de l'handbol: estic parlant del somni d'en Mamadou Gassama Cissokho, un jove granollerí de 20 anys, que divendres passat a Saragossa, va poder debutar a la Lliga Asobal de la mà de Carlos Viver, al partit corresponent a la sisena jornada entre el BM Aragón (@BalonmanoAragon) i el Fraikin BM Granollers (@BMGranollers) i que va acabar amb victòria granollerina (15-23).\nAmb la baixa de Salva Puig i Jose Guilherme de Toledo al lateral dret, el tècnic del Fraikin va tornar a comptar amb l'extrem Ferran Solé per ocupar aquesta posició -ja ho havia\nfet davant l'Ademar- i es va endur cap a Saragossa al jove extrem del planter. Era el minut 16 de partit, i el Fraikin ja guanyava per 3 a 9, quan Viver va decidir que era l'hora per fer debutar en Mamadou i així donar minuts de descans a Moisès Blanxart. I en Mamadou no s'ho va pensar pas gaire per provar d'estrenar-se com a golejador; un minut després de saltar a pista va posar a prova el porter Julio Rodríguez, que li va aturar el llançament.\nEl destí -pels qui hi cregueu-, però sobretot, el seu treball i la seva qualitat, li tenien reservat quelcom més llaminer; cap al final del partit -al minut 55, concretament- va tenir la segona opció de llançament. En Mamadou va veure Rodríguez avançat i el va superar amb una vaselina, el seu llançament preferit -segons va afirmar als micròfons de Ràdio Granollers (@RadioGranollers). Debut a la màxima categoria i amb gol, com ja havia fet Marc Cañellas davant el Juanfersa Grupo Fegar de Gijón en la segona jornada de competició.\nEl gol del Mamadou però, tenia una connotació especial, de la qual segurament, no n'era conscient. Al BM Granollers li faltaven 19 gols per arribar als 19.000 a la Lliga Asobal -es disputa amb aquest nom des de la temporada 1990/91- i, la vaselina d'en Mamadou era, justament, el que feia 19 (13-19).\nAixí doncs, en una sola nit, aquest jove granollerí va veure complert el seu somni, i de retruc, va inscriure el seu nom a la història del club. Un club caracteritzat pel seu gran treball de base i que sempre ha confiat en aquesta feina per nodrir el primer equip. I no li ha anat pas malament si, després de 70 anys d'existència, continua essent l'únic club d'handbol que es manté a la màxima categoria de l'handbol estatal -l'altre és la secció d'handbol del FC Barcelona.\nLa meva més sincera enhorabona al Mamadou pel somni complert, al Carlos Viver per confiar-hi i al BM Granollers per tota la feina prèvia!


APRENDRE A MIRAR I VALORAR DES DE JESÚS - Diari de Girona\nAPRENDRE A MIRAR I VALORAR DES DE JESÚS\nfrancesc pardo i artigas 09.11.2015 | 07:08\nfa uns dies vaig sentir uns comentaris que valoraven algunes persones amb uns criteris més propers a la cultura del poder i la riquesa que a l'Evangeli de Jesús.\nPreparant els propers diumenges, em vaig adonar que el fragment de l'Evangeli que escoltarem aquest diumenge il·luminava el fet del comentari, i proposava com cal contemplar i valorar les persones i la vida des dels ulls de Jesús. Aquest text ens indica que no hem de deixar-nos impressionar per les aparences externes que criden l'atenció, i ens convida a mirar i valorar allò que ningú mira o en què ningú es fixa, perquè és senzill, humil, sense cap importància, aparentment ridícul.\nPrimer Jesús adverteix que no ens deixem enlluernar per les aparences. Ho fa advertint que als mestres de la llei els agrada fer-se veure, ser els primers... però «devoren els béns de les viudes». Després es fixa en una pobra dona viuda, com ho explica l'evangelista: «Jesús es va asseure davant la sala del tresor i mirava com la gent hi tirava diners. Molts rics hi tiraven molt. Llavors va arribar una viuda pobra que hi tirà dues petites monedes de coure. Jesús va cridar els seus deixebles i els digué: us asseguro que aquesta viuda pobra ha tirat al tresor més que tots els altres. Tots han donat el que els sobrava; ella, en canvi, ha donat el que necessitava, tot el que posseïa, tot el que tenia per viure».\nPoc podia pensar aquella viuda, símbol d'una dona desemparada, que feina havia de tenir per sobreviure, que Jesús es fixaria i lloaria el seu gest generós, fet des de la seva pobresa, i no les grans almoines dels rics.\nTenim la nostra manera de veure les coses i els nostres criteris, sobretot a partir de les imatges, d'allò que és extern. La televisió i el màrqueting marquen molt aquesta manera de mirar, de contemplar, de valorar. Aquella dona viuda ho va donar tot, mentre els altres donaven el que els sobrava. Actualització en dues direccions:\n¥ La qu?estió no és donar allò que ens sobra, sinó donar-se un mateix. [...](Extret del Full Parroquial d'aquesta setmana).


ELS VIDEOJOCS PDF Gratis\nEls videojocs, joguines i tecnologies alhora, són fascinadors per partida doble. Aprendre sobre videojocs, és aprendre sobre el món actual i sobre la nostra reacció davant dells. Aquesta és una invitació per aprendre alguna cosa més sobre ells.\nEls videojocs no solament són una potencia econòmica en la indústria de l'entreteniment, sinó que són un mitjà més d'aprenentatge.Daniel Aranda considera que «hi ha poca informació adreçada a docents, formadors i educadors que posi en context el significat del joc digital.\n📗 Sociolingüística de la variació i llengua catalana\n📗 Separación consciente: Un programa en cinco pasos para vivir felices cuando la historia llega a su f\n📗 El caso del grafiti en la fachada del colegio\n📖 ¿que arbol es este?\n📖 Problemas 19. Números decimales. Dividir.\n📖 La princesa y el poni\n📖 La buena cocina sin colesterol\n📖 Patrones orientales para colorear\n📖 El tesoro oculto de los templarios\n📖 El conte de la cercavila\n📖 Selección, instalación, configuración y administra\n📗 Comentarios y notas a Apuntes de Memoria de Manuel Azaña y a las Cartas de 1938, 1939 y 1940\nEls professors de la UOC Daniel Aranda i Jordi Sánchez Navarro ens donen algunes claus per entendre la relació entre els videojocs i l'educació. Category Education\nLa Organización Mundial de la Salud (OMS) incluirá, por primera vez, el trastorno por videojuegos como enfermedad mental, al incluirlo en su próxima edición de la Clasificación Internacional ...\nLes dones són el 41% de les persones afeccionades als videojocs a l'Estat espanyol / MARTÍ BERENGUER – CCCB. Quan tenia uns 9 anys, els divendres, presenciava el ritual del “GTA San Andreas”: aquell moment de la setmana en què el meu germà s’entaforava amb tres amics dins de l’habitació a mirar fixament una pantalla. Els videojocs és el segon projecte que els alumnes de segon B van triar després de demanar-los quin projecte els agradaria fer. Com en el tema del futbol vam engegar un procés de proposta i tria de projecte que vau rebre als vostres correus electrònics. Així van anar les votacions a 2n B “Parc Natural de l’Alt Pirineu”:\nDècada dels 80: Van aparèixer els primers compositors de videojocs dela història. Els videojocs dels 80 van introduir canals per la música, veu iefectes de so. 79. • Dècada dels 90: Van introduir so digital i el desenvolupament de les bandes sonores. 80. • Köji Kondö es un compositor famós de nacionalitat japonesa que té 51 anys.•


Lestat de conservació del 83% dels elements dels medis aquàtics del Parc Natural de lAlt Pirineu és desfavorable\nviurealspirineus 12:04 19/04/17\nEl Pla de Seguiment de la Biodiversitat destaca l'estat de conservació favorable del trencalòs, la perdiu blanca i l'ós bru i desfavorable del gall fer o l'almesquera\nl#39-estat conservacio 83 dels elements medis\nPrimer pla d'una almesquera.\nEl Pla de Seguiment de la Biodiversitat del Parc Natural de l'Alt Pirineu 2005-2015 destaca que l'estat de conservació del 83% dels elements propis dels medis aquàtics avaluats és desfavorable. L'estudi destaca, per la seva importància dins la comunitat, els boscos de ribera i l'almesquera. Algunes espècies de fauna emblemàtiques del Parc Natural, com el gall fer, presenten un estat de conservació desfavorable. Per al 100% de les espècies d'ungulats avaluats no s'han assolit els objectius de gestió proposats. Pel que fa als èxits que destaca l'estudi, el 57% de les espècies de flora avaluades presenten un estat de conservació favorable. Algunes de les espècies de fauna com ara el trencalòs, la perdiu blanca i l'ós bru presenten un estat de conservació favorable.\nEl 65% de les espècies amenaçades i/o protegides avaluades presenten un estat de conservació favorable. En relació amb els espais oberts de muntanya i si s'exceptuen els ungulats, el 86% de les espècies avaluades presenten un estat de conservació favorable. Cal recordar que el manteniment de la ramaderia ajuda a conservar aquests sistemes ecològics tan importants dins el Parc Natural.\nPer al 75% de les espècies invasores avaluades no s'han assolit els objectius de gestió establerts.\nEl Pla de Seguiment de la Biodiversitat del Parc planteja un seguit d'accions de millora. Entre les més destacades hi ha la millora de la cartografia de detall (500x500) de la distribució de la sargantana pallaresa dins el Parc. Una altra acció de millora que destaca és la inclusió dels diversos elements d'interès dels espais Xarxa Natura 2000 Alt Pallars i la Torrassa que encara no estan inclosos i revisar la presència o la periodicitat de seguiment d'alguns elements. També s'apunta la necessitat de realitzar cartografia de detall d'aquells elements pels quals encara no s'ha fet la diagnosi.\nEl pla de seguiment de la biodiversitat és una eina que utilitza el seguiment de diversos paràmetres biològics d'alguns hàbitats i espècies presents al Parc Natural de l'Alt Pirineu per, bàsicament, avaluar la gestió i l'estat de conservació o grau d'assoliment dels objectius de gestió dels elements de la biodiversitat prioritaris presents.\nEls objectius del pla són avaluar la gestió que es duu a terme a l'espai i detectar problemes de conservació en algun dels elements presents a l'espai.


Dones científiques de la Il·lustració i el segle XIX - Revista Saó\nDones científiques de la Il·lustració i el segle XIX\nEn el període conegut com Il·lustració o Segle de les Llums, trobem més informació sobre dones dedicades a la ciència. Llavors va obrint-se pas una nova visió de la filosofia i, en particular, de la filosofia natural que qüestiona el principi d’autoritat vigent fins aleshores i s’aposta pel triomf de la raó com a principal guia per al coneixement científic. Trobarem més casos de dones que contribuïren a la ciència de l’època.\nMalgrat l’eclosió de saber científic que sorgí en aquell segle, les dones continuaven sotmeses a una sèrie d’entrebancs, començant per la impossibilitat d’accedir a l’ensenyament des dels nivells més bàsics. Això no impedí que hi haguera dones que treballaven en l’entorn de la família i el seu nom hi va quedar ocult.\nA prop del nostre entorn cultural, trobem el cas de la saragossana María Andresa Casamayor de La Coma (1700-1780), matemàtica i escriptora, única dona científica del segle XVIII de la qual es conserven els llibres que va publicar, ocultant la seua condició femenina amb un anagrama del seu nom i signant com a Casandro Mamés de La Marca y Araioa. Sempre fou molt recolzada per son pare i, quan aquest faltà, Andresa acabà dedicant-se a l’ensenyament de les xiquetes.\nEl paper de la família fou essencial per a Carolina Herschel (1750-1848), reconeguda astrònoma que dugué a terme molts dels seus treballs en companyia del seu germà William (1738-1822), i les seues contribucions habitualment són atribuïdes només a ell. Els germans Herschel nasqueren a Hannover, però en 1765 marxaren a Anglaterra on William fou organista, fins que es dedicà a l’astronomia a partir del 1773. El descobriment d’Urà en 1781 feu que Jorge III l’anomenara astrònom reial en 1782 i a Caroline li va pagar un sou com a ajudant de William des de 1787, fet que li va donar independència econòmica. El Diccionari Oxford d’astronomia considera Caroline com la primera dona astrònoma reconeguda per les seues contribucions. Al principi, Caroline treballà com a ajudant del seu germà, polint espills per a fabricar telescopis i recollint dades d’observacions per a elaborar catàlegs d’objectes celestes del «cel profund» com galàxies i nebuloses, entre d’altres. En 1782 començà les seues pròpies observacions descobrint huit cometes, a més de nebuloses i cúmuls estel·lars. Després de la mort de William, se’n tornà a Alemanya i, més tard, rebé la Medalla d’Or de la Royal Astronomical Society i la Medalla d’Or de la Ciència de Prússia. Actualment, un cràter lunar porta el nom de Caroline Herchsel.\nEl cas de Marie-Anne Paulze (1758-1836) també és paradigmàtic, en aquest cas ocultat rere el nom del seu famós marit, el gran químic Antoine Lavoisier (1743-1794). Les contribucions del considerat «pare de la química moderna» no s’entendrien sense el treball poc reconegut de la que es podria considerar com la «mare de la química». Marie-Anne traduí nombrosos textos anglesos de química, essencials per al desenvolupament de les noves teories, i ajudava el seu marit al laboratori durant el dia, anotant observacions i dibuixant diagrames dels seus dissenys experimentals. Els estudis que va fer amb el pintor i amic Jacques-Louis David li permeteren de dibuixar amb precisió els aparells del laboratori, cosa que contribuí a entendre millor els mètodes i resultats d’Antoine. Madame Lavoisier fou també l’organitzadora i editora dels informes. El detallisme i l’elegància dels gravats que il·lustren el famós Tractat elemental de Química mostren a la perfecció el grau de col·laboració d’ambdós esposos. Tan sols un breu i quasi il·legible peu de pàgina acompanya els gravats i indica qui els ha fet; com calia suposar a l’època, en els crèdits del llibre no figura l’autora. Arran de la Revolució Francesa, Antoine fou guillotinat en 1794 com a alt càrrec de la Ferme Générale (empresa privada que recaptava els impostos reials) i fou exonerat un any després. En 1788, el pintor i amic dels esposos Lavoisier, posteriorment pintor de cambra de Napoleó, els feu un conegut retrat.\nSituant-nos ja a cavall entre els segles XIX i XX, que posteriorment desenvoluparem, hi ha un major nombre de dones a qui ens podem referir. Triarem un cas ben interessant que mostra com el paper subsidiari de les dones era aprofitat per tal que nombrosos científics de prestigi desenvoluparen la seua tasca llevant-se de damunt les feines més feixugues. Ens referim a les calculadores del Harvard College, com Henrietta Swan Leavitt (1868-1921). Quan no existien els potents ordinadors actuals que permeten de fer nombrosos i precisos càlculs sobre dades astronòmiques, es confiava en les dones avesades a fer operacions matemàtiques complexes. Un dels motius, obvi, és que les dones cobraven un sou inferior i, a més, es consideraven més metòdiques i fiables. Més enllà dels procediments mecànics, Henrietta va destacar per les seues contribucions directes a l’astronomia. El 1912 descobrí la relació període-lluminositat per als estels variables anomenats Cefeides, cosa que va permetre de mesurar les distàncies a aquesta mena d’estels. La tècnica que va emprar permeté allargar la distància a estels situats en altres galàxies, fins a 80 milions d’anys-llum. També va descobrir i catalogar estrelles variables del Gran Núvol de Magalhaes i del Petit Núvol de Magalhaes, dues petites galàxies satèl·lits de la nostra Via Làctia. Altres dones calculadores amb importants contribucions astronòmiques són: Williamina Fleming (1857-1911), que passà de treballar com a dona de fer feina a casa de l’astrònom i director del Harvard College Observatory, Edward Pickering, a convertir-se en la cap de les calculadores i autora d’un sistema per a classificar les estrelles segons el seu espectre; Annie Jump Cannon, que va descobrir 300 estrelles variables, cinc noves i una binària espectroscòpica, i Antonia Maury, que va contribuir al Diagrama HR (Hertzsprung-Russell) que classifica les estrelles per color i lluminositat.\nPodem completar el relat referit als segles XVIII i XIX esmentant la paleontòloga Mary Anning (1799-1847), descobridora del primer fòssil d’un esquelet complet d’ictiosaure. L’escriptora Tracy Chevalier ha escrit una novel·la, Criatures extraordinàries, protagonitzada per ella i la seua amiga Elizabeth Philpot. També és força coneguda la matemàtica britànica Ada Lovelace (1815-1852), considerada la primera programadora de la història. Sens dubte, el cas de Florence Nightingale (1820-1910) potser siga més conegut, ja que contribuí a establir la pràctica de la infermeria tal com la coneixem actualment, tot millorant el servei sanitari a l’exèrcit i creant la primera escola laica d’infermeria. Fou la primera dona admesa a la Royal Statistical Society.\nTal com hem pogut constatar, la informació disponible sobre dones dedicades a la ciència és major, encara que el temps abastat siga més curt, ja que es tracta de casos més estudiats, però continua fent-se palesa la invisibilitat d’aquests noms, si més no a la seua època. A mesura que conclourem aquesta sèrie podrem veure com les condicions del treball de les dones en el món de la ciència aniran canviant lentament però constant, tot i que alguns factors que ja s’han esmentat encara faran possible en molts casos ocultar el seu treball.


El Consell de l’Advocacia Catalana i la Universitat Autònoma de Barcelona creen l’Observatori Social i Econòmic de la Justícia – Lo Campus diari\nEl Consell de l’Advocacia Catalana i la Universitat Autònoma de Barcelona creen l’Observatori Social i Econòmic de la Justícia\nData publicació 23 gener 2015 23 gener 2015 per redacció\nRealitzarà informes periòdics sobre el funcionament de la Justícia i els efectes socials i econòmics que les reformes legislatives tenen sobre la ciutadania\nEl president del Consell de l’Advocacia Catalana, Abel Pié, i el rector de la Universitat Autònoma de Barcelona, Ferran Sancho, han signat avui un conveni de col·laboració per a la posada en marxa de la Càtedra “Observatori Social i Econòmic de la Justícia”, amb l’objectiu d’analitzar el funcionament de l’Administració de Justícia a Catalunya i els seus efectes socials i econòmics.\nL’Observatori realitzarà informes anuals que proporcionaran dades sobre aspectes de l’Administració de Justícia que afecten als ciutadans, analitzarà les repercussions econòmiques i socials de les reformes legislatives, i durà a terme estudis monogràfics sobre qüestions d’especial rellevància per la prestació eficaç del servei públic de la Justícia.\nEl president del Consell de l’Advocacia Catalana Abel Pié, considera necessari “que la ciutadania sàpiga quins són els impactes socials i econòmics que poden tenir en els ciutadans les normatives que modifiquen el funcionament i organització de la justícia a Catalunya, ja que aquestes poden afectar, no només els seus drets, sinó també la seva economia i la seva manera de viure”.\nPer la seva banda, el rector de la UAB, Ferran Sancho, posa de relleu que l’Observatori, fruit de la col·laboració entre acadèmics i professionals del Dret, serà “una eina útil per l’anàlisi rigorós del funcionament d’un servei públic tan essencial com és el de la Justícia, i la difusió dels seus treballs tindrà una clara incidència entre tots els actors implicats, que pot contribuir a la seva necessària millora”.\nEl primer informe de l’Observatori es preveu per a mitjans d’aquest any i tindrà com a objecte d’estudi l’impacte de les reformes de l’organització judicial previstes en l’Avantprojecte de Llei Orgànica del Poder Judicial.\nEls directors de la Càtedra seran Manuel Cachón, catedràtic de Dret Processal, i Enric Fossas, catedràtic de Dret Constitucional.♦\nJornada EDO-UdL sobre Gestió del Coneixement a les Organitzacions i Formació.\nEls encausats per l’ocupació del rectorat de la UAB exigeixen a l’actual equip de govern que reclami...\nLa UB tanca el 2013 en equilibri pressupostari i redueix el seu dèficit en 1,3 milions d'euros des d...


Aquest dissabte es farà a Blanes la festa infantil i la nit jove de Carnaval i el diumenge la rua | Blanesaldia\nAquest dissabte es farà a Blanes la festa infantil i la nit jove de Carnaval i el diumenge la rua\nPublicat el 07 de Febrer, 2018 - 13:02 CET\nBlanes ja ho té tot a punt perquè aquest proper cap de setmana visqui amb l’habitual intensitat els actes del 7è Carnaval de la Costa Brava Sud, tots ells gratuïts.\nPer segon any consecutiu, el principal al·licient del dissabte serà el nou emplaçament que hi ha per allotjar l’escenari carnavalesc: la Ciutat Esportiva, que ja es va posar en marxa per primera vegada al 2017.\nPer això, la Pista Verda de la Ciutat Esportiva Blanes es transformarà dissabte en una sala de festes i atraccions perquè allotgi des de les 5 de la tarda i fins les 4 de la matinada un ampli ventall de propostes. Un dels avantatges serà la possibilitat de poder estacionar al pàrquing gratuït de l’exterior del recinte. D’altra banda, l’endemà diumenge hi haurà la Rua de Carnaval multitudinària.\nRua de Carnaval el diumenge\nL’endemà diumenge els actes del Carnaval de la Costa Brava Sud 2018 a Blanes quedaran centrats en l’esdeveniment que any rere any ha anat guanyant més adeptes i admiradors. La Rua de Carnestoltes es posarà en marxa a les 5 de la tarda i atrau en cada nova edició un bon grapat d’espectadors, majoritàriament de Blanes però també de poblacions de la rodalia, així com visitants que arriben principalment des de diverses localitats de la Catalunya Nord.\nDesprés que les carrosses i comparses s’hauran arrenglerat a l’Avinguda Joan Carles I, la capçalera començarà a moure’s a la Plaça de l’Escorxador i enfilarà per Riera Alta passant pel costat de la Plaça 11 de Setembre i el Mercat d’Abastaments de Mas Enlaire. Continuarà per la part nord de la Rambla Joaquim Ruyra, Plaça Solidaritat, Rambla Joaquim Ruyra sud, Plaça Catalunya, i Passeig de la Marina, acabant a la Plaça dels Països Catalans.\n← La recollida d’oli usat es va incrementar a Lloret en un 40% durant l’any 2017 Predicció per a demà dijous: ruixats de neu a cotes baixes →


0001 - Lectura i aprovació, si és el cas, de l'Acta de la sessió anterior de data 27 de juliol de 2017.\n0002 - Dóna compte del canvi de vocal suplent representant del Grup Municipal València en Comú.\nExpediente: O-05651-2017-000001-00 - Quedar assabentat\n0003 - Dóna compte dels dictàmenes emesos per la Comissió Municipal d'Unificació de Criteris Tècnics en sessiò de 13 de setembre de 2017.\nExpediente: E-05692-2017-000004-00 - Quedar assabentat\n0004 - "Proposa desestimar el recurs de reposició interposat per Ecyser Mediterráneo, SLU, contra l'acord plenari de 25 de maig de 2017, per mitjà del que es resol l'adjudicació del PAI ""Castellar-Benicasim"".\nExpediente: E-03003-2016-000020-00 - Aprovat\n0005 - Proposa desestimar el recurs de reposició interposat per Urbanas Coval, S.L., contra acord plenari de 27 de juliol del 2017, per mitjà del que es va acordar denegar la sol·licitud de suspensió temporal de l'execució del PAI de la Unitat d'Execució 'Benimamet D'.\n0006 - Proposa aprovar definitivament l'Estudi de Detall per a l'ordenació de volums en l'illa 6.3 del Pla de Reforma Interior Modificatiu de Patraix, situada en la cantonada entre l'Av. José Roca Coll i el C/ Pío XI.\nExpediente: E-03001-2017-000058-00 - Aprovat\n0007 - "Proposa aprovar definitivament la Modificació Puntual del Pla Parcial del Sector PRR-6 Malilla Nord ""Centre Sociocultural en parcel·la M-14.2"".\nExpediente: E-03001-2017-000016-00 - Aprovat\n0008 - "Propone aprovar provisionalmente la Modificació Puntual del Pla Especial ""Nou Campus"".\n0009 - Proposa aprovar provisionalment la Modificació Puntual del PGOU respecte al Ben de Rellevància Local denominat 'La Ceramo'.\nExpediente: E-03001-2015-000177-00 - Aprovat\n0010 - "Proposa aprovar provisionalment la Modificació Puntual del Pla Especial ""Usos illa de cases Primat Reig""\n0011 - Proposa revocar la delegació de la facultat expropiatòria a favor de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació amb els Projectes d'expropiació 5.01 obertura Nord Bulevard Sant Pedro i 5.02 Obertura Sud Bulevard Sant Pedro.\nExpediente: E-03103-2017-000044-00 - Aprovat\n0012 - Sr. Mendoza, sobre remodelació línies EMT.\nExpediente: O-89POP-2017-000068-00 - Rebutjat\n0013 - Sra. Picó, sobre proposta de la estació del pont de fusta com bé de rellevància local.\nExpediente: O-89CIU-2017-000190-00 - Contestada\n0014 - Els Srs. Estellés i Giner, sobre criteris d'ús dels vehicles de mobilitat personal (VMP) en la ciutat de València i la seua inclusió en la revisió de l'Ordenança de Circulació i en el Pla de Seguretat Vial.\nExpediente: O-89CIU-2017-000191-00 - Rebutjat\n0015 - Sr. Estellés, sobre la divulgació de l'informe d'avaluació de l'edifici.\nExpediente: O-89CIU-2017-000193-00 - Contestada\n0016 - Sr. Novo, sobre impuls i execució dels planejament aprovats en el Parc Central i Marina Real.\n0017 - Sr. Estellés, sobre democratització de les futures modificacions de la XARXA d'EMT.\nExpediente: O-89CIU-2017-000193-00 - Rebutjat\n0018 - Sr. Mendoza, sobre autorització municipal Marquesines en la Plaça de Tetuan.\nExpediente: O-89POP-2017-000068-00 - Contestada\n0019 - Sr. Mendoza, sobre queixes bono 'amb tu'.\n0020 - Sr. Mendoza, sobre us de les 12 bicicletes municipals.\n0021 - Sr. Mendoza, sobre cost Setmana Europea de la Mobilitat.\n0022 - Sr. Mendoza, sobre obres Plaça de la Reina.\n0023 - Sr. Mendoza, sobre pàrquing de Bruixes.\n0024 - Sr. Estellés, sobre la catalogació de béns immobles.\nExpediente: O-89CIU-2017-000177-00 - Contestada\n0025 - Sr. Estellés, sobre execució de les places.\n0026 - Sr. Estellés, sobre pont de Sant Josep.\n0027 - Sr. Estellés, sobre el Parc Central.\n0028 - Sr. Estellés, sobre el compliment de la moció presentada per l'equip de govern per a garantir el dret a la vivenda en la ciutat de València.\n0029 - Sr. Estellés, sobre inversions en el Cabanyal.\n0030 - Sr. Estellés, sobre el pla de desenrotllament de la ZAL.\n0031 - Sr. Estellés, sobre les polítiques de vivenda social.\n0032 - Sr. Estellés, sobre les ocupacions il·legals.\n0033 - Sr. Estellés, sobre les obres en el carrer Doctor Oloriz.\n0034 - Sr. Estellés, sobre la reurbanització de la plaça de la Reina.\n0035 - Sr. Estellés, sobre els PAI's pendents de desenrotllar.\n0036 - Sr. Estellés, sobre el possible doble sentit definitiu de Baró de Càrcer.\n0037 - Sr. Estellés, sobre el pròxim canvi de línies de l'EMT.\n0038 - Sr. Estellés, sobre problemes amb els elements segregadores del tràfic\n0039 - Sr. Estellés, sobre talls de tràfic en la Plaça de l'Ajuntament durant el mes de setembre.\n0040 - "Sr. Estellés, sobre aparcament ""no garantizado"" en la ciutat de València.\n0041 - Sr. Estellés, sobre el procés de revisió de l'ordenança de circulació.\n0042 - Sr. Estellés, sobre reunions del regidor delegat de Mobilitat amb hostalers i sector de l'oci nocturn.\n0043 - "Sr. Estellés, sobre desembarcament de bicicletes ""chinas"" OFO.\n0044 - Sr. Estellés, sobre obres executant-se a València en el mes de setembre.\n0045 - Sr. Estellés, sobre reducció de la velocitat en la CV-500.\n0046 - Sr. Estellés, sobre informe de FACUA sobre el bono de l'autobús a València.\n0047 - Sr. Estellés, sobre obres en la V-30 i repercussió en la ciutat de València i dispositius de control de tràfic després de la volta de vacacions.\n0048 - Sr. Estellés, sobre campanyes d'ús segur de la bicicleta i agència de la bicicleta.\n0049 - Sr. Estellés, sobre obres del Parc Lineal de Benimàmet.\n0050 - Sr. Novo, sobre accés a expedients administratius.\n0051 - Sr. Novo, sobre acord de recuperació anticipada dels Docks.\n0052 - Sr. Novo, sobre adquisició de l'immoble Plaça Tavernes de Valldigna 4.\n0053 - Sr. Novo, sobre ajudes al patrimoni rural protegit.\n0054 - Sr. Novo, sobre ferralleries en el Cabanyal-Canyamelar.\n0055 - Sr. Novo, sobre contracte d'assessorament i mediació d'execucions hipotecàries i lloguer.\n0056 - Sr. Novo, sobre contracte d'assessorament, mediació i intermediació per a persones en risc d'exclusió social.\n0057 - Sr. Novo, sobre execució pressupost vivenda.\n0058 - Sr. Novo, sobre estudi de viabilitat del projecte participatiu del PAI de Benimaclet.\n0059 - Sr. Novo, sobre informe d'avaluació d'edificis.\n0060 - Sr. Novo, sobre modificació del PEPRI del Barri del Carme.\n0061 - Sr. Novo, sobre Programa de Foment de Rehabilitació i Conservació de Patrimoni Històric.\n0062 - Sr. Novo, sobre projecte de reforma Avingudes de Pérez Galdós - Giorgeta.\n0063 - Sr. Novo, sobre situació de l'antic Alameda Palace.\n0064 - Sr. Novo, sobre solar carrer Germans Rivas en Nou Moles.\n0065 - Sr. Novo, sobre trasllat edificabilitat de Tabaquera.\n0066 - Sr. Novo, sobre vivendes per a lloguer social.\n0067 - "Resposta al prec formulat in voce en la sessió de la Comissió de 24 de juliol del 2017 pel Sr. Novo Belenguer en relació amb la moció sobre ""convenis amb els col·legis oficials professionals per a la tramitació de llicències"".\nExpediente: E-00406-2017-000008-00 - Contestada\n0068 - En l'apartat de Precs i Preguntes, el Sr. Mendoza prega que, d'ací a la Setmana de la Mobilitat, no s'incloguen concerts de música que, a més de tindre molt poca afluència, es realitzen en un horari laboral que afecta negativament els treballadors de l'entorn.\n0069 - En l'apartat de Precs i Preguntes, el Sr. Mendoza pregunta, en el marc de l'adhesió de València a la Xarxa de ciutats per la bicicleta, si va a prestar-se el servici de Biciregistro, que oferix gratuïtament esta associació dins de les seues prestacions dins del pagament anual que es fa a la mateixa.\n0070 - En l'apartat de Precs i Preguntes, el Sr. Mendoza pregunta si el Delegat de Mobilitat rebrà a FOTUR i li va a permetre que aporte les dades econòmiques sobre la incidència negativa que ha tingut per a l'ocupació en la ciutat la prohibició d'estacionament nocturn en el carril bici.