Novetats fiscals per als empresaris.\nNovetats per als empresaris amb la reforma fiscal de l'IRPF i societats que s'han de tenir en compte en el tancament de l'exercici 2014.\nLa reforma fiscal del Govern, actualment en tràmit parlamentari i que és previst que s'aprovi abans que finalitzi l'any, inclourà moltes novetats i canvis que afectaran fonamentalment l'IRPF i l'impost sobre societats, a més d'altres impostos, que convé analitzar abans del tancament d'aquest exercici 2014 per prendre decisions amb vista a l'any vinent. A continuació hem cregut convenient exposar-los els que afecten l'IRPF i que tenen una incidència directa per als empresaris i professionals autònoms, a l'hora de determinar els seus rendiments nets de les activitats econòmiques, i que cal analitzar abans de tancar l'exercici per tal de prendre decisions amb vista a la propera declaració de la renda 2014. L'entrada en vigor dels canvis es produirà en general el 2015, per bé que alguna de les modificacions, segons el que preveuen els projectes de reforma fiscal, tindrà efecte retroactiu per a aquest mateix any 2014.\nEntre els canvis o novetats que els autònoms han de tenir present amb vista a una millor planificació en la tributació dels seus ingressos i despeses ara que s'acaba l'any 2014, destaquem per exemple la limitació de la quantia que es deduïa per provisions i despeses de difícil justificació, que era del 5%, a un import màxim de 2.000 € anuals. A més, s'estableixen nous requisits per a l'aplicació del mètode d'estimació objectiva (mòduls), tant quantitatius, mitjançant una reducció dels límits objectius, com qualitatius, reduint les activitats que s'hi poden acollir, i també l'eliminació de la majoria de les deduccions per inversions vigents actualment. Es mantenen la deducció per R+D+I, la de produccions cinematogràfiques, les deduccions per creació d'ocupació i per a treballadors amb discapacitat, i s'hi afegeix una nova deducció per inversió en espectacles teatrals i musicals. A més, com a bestreta de la reforma fiscal, s'ha publicat el Reial decret llei 8/2014, que ha reduït del 21 al 15% el percentatge de retenció sobre rendiments d'activitats professionals en l'IRPF quan el volum de rendiments íntegres d'aquestes activitats de l'exercici anterior sigui inferior a 15.000 € i representi més del 75% de la suma de rendiments del treball i d'activitats econòmiques, i amb efectes des del passat 5 de juliol de 2014.\nEl Consell de Ministres del passat 1 d'agost de 2014 ha aprovat la reforma fiscal que està estructurada en tres projectes de llei, que s'han remès a les Corts Generals, relatives a la reforma de l'IRPF i l'impost sobre la renda de no residents, a la reforma de l'impost sobre societats i a la modificació de l'IVA, del règim econòmic fiscal de les Canàries i de la Llei per la qual s'estableixen determinades mesures en matèria de fiscalitat mediambiental. Queda en tràmit encara l'aprovació de l'avantprojecte de llei de modificació de la Llei general tributària, pendent d'informació pública i d'observacions.\nEls tres projectes de llei aprovats incorporen novetats respecte de l'esborrany analitzat pel Consell de Ministres del passat 20 de juny, que suposen importants millores una vegada que s'han analitzat les observacions recollides en fase d'informació pública i les propostes realitzades en les reunions mantingudes els últims dies amb diferents associacions i col·lectius.\nEn concret, en el Butlletí de les Corts Generals del dia 6 d'agost de 2014, s'han publicat els següents textos dels projectes de Llei de la reforma tributària.\nProjecte de llei per la qual es modifiquen la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'impost sobre la renda de les persones físiques; el text refós de la Llei de l'impost sobre la renda de no residents, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2004, de 5 de març, i altres normes tributàries.\nProjecte de llei de l'impost sobre societats.\nProjecte de llei per la qual es modifiquen la Llei 37/1992, de 28 de desembre, de l'impost sobre el valor afegit; la Llei 20/1991, de 7 de juny, de modificació dels aspectes fiscals del règim econòmic fiscal de les Canàries; la Llei 38/1992, de 28 de desembre, d'impostos especials, i la Llei 16/2013, de 29 d'octubre, per la qual s'estableixen determinades mesures en matèria de fiscalitat mediambiental i s'adopten altres mesures tributàries i financeres.\nTot i això, cal tenir en compte que es tracten de projectes de llei, pel que estan sotmesos al corresponent tràmit parlamentari, i poden ser objecte de modificacions abans de la definitiva publicació de la Llei en el BOE.\nA continuació comentarem algunes de les novetats o canvis relatius a l'IRPF que tenen incidència per als empresaris i professionals autònoms, a l'hora de determinar els rendiments nets de les activitats econòmiques.\n1. Concepte de rendiments íntegres d'activitats econòmiques\nEs modifica el concepte d'activitat econòmica en dos supòsits:\nEn el cas de rendiments obtinguts per contribuents que siguin socis d'entitats que duguin a terme activitats professionals s'exigeix l'alta a la Seguretat Social o mutualitat alternativa a la Seguretat Social. .\nEn concret, la reforma prevista estableix que s'inclouen dins la definició de rendiments d'activitats econòmiques els obtinguts pel contribuent procedents d'una entitat en el capital de la qual participi, derivats de la realització d'activitats incloses en la secció segona de les tarifes de l'IAE (activitats professionals), quan el contribuent estigui inclòs, a aquest efecte, en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms o en una mutualitat de previsió social que actuï com a alternativa al règim especial esmentat.\nEn el cas d'activitats econòmiques consistents en l'arrendament d'immobles s'elimina el requisit de disposar d'un local destinat a la gestió de l'activitat, i es manté el requisit que s'utilitzi almenys una persona contractada amb contracte laboral i a jornada completa per a l'ordenació de l'activitat.\nAtenció. A més de la repercussió que això té pel que fa a la determinació del rendiment net, aquest concepte d'activitat econòmica té incidència en la possibilitat de complir els requisits necessaris per a l'exempció en l'impost sobre el patrimoni o la reducció en l'impost sobre successions i donacions de negocis i empreses familiars o en l'aplicació o no del règim de petites empreses en l'impost sobre societats.\n2. Determinació del rendiment net en la modalitat d'estimació directa simplificada\nCal recordar que la determinació dels rendiments d'activitats econòmiques s'efectuarà, amb caràcter general, pel mètode d'estimació directa, i que admet dues modalitats, la normal i la simplificada, sens perjudici, si escau, de l'aplicació del mètode d'estimació objectiva (mòduls).\nDoncs bé, en el règim d'estimació directa, modalitat simplificada, que és el que apliquen gairebé tots els autònoms que no estan en mòduls, canviarà alguna cosa amb la reforma?\nGairebé res. Només hi ha una modificació important per destacar: des del 2015, l'import que es deduïa per provisions i despeses de difícil justificació, que era del 5%, es manté, però s'estableix un import màxim per aquest concepte de 2.000 euros anuals de deducció.\nA part d'això, es manté en 600.000 euros, com en la Llei 35/2006 de l'IRPF actual, l'import net de volum de negoci l'any immediatament anterior per al conjunt d'activitats a l'efecte d'aplicar la modalitat simplificada del mètode d'estimació directa (en l'avantprojecte de Llei de reforma de l'IRPF es preveia la seva reducció a 500.000 euros).\n3. Règim d'estimació objectiva (mòduls)\nEn relació amb el règim d'estimació objectiva, amb efectes des del 01-01-2016, es modifiquen els llindars quantitatius que determinen l'aplicació de l'esmentat règim i passen a excloure's del règim les activitats classificades en determinats epígrafs de l'impost sobre activitats econòmiques (IAE). En concret, destaquem les novetats següents:\nLa reforma redueix el llindar d'exclusió per aplicar el mètode d'estimació objectiva tant per als que fan activitats agrícoles, ramaderes o forestals o qualssevol altres. En el primer cas, el llindar d'exclusió per a aquestes es fixa en 200.000 euros amb la reforma (fins ara 300.000 euros). En el segon, el volum dels rendiments íntegres no pot superar 150.000 euros (ara 450.000 euros amb caràcter general).\nPer calcular el volum de rendiments íntegres s'han de tenir en compte totes les operacions independentment del fet que hi hagi o no l'obligació d'emetre factura per aquestes.\nA més, s'estableix que el mètode d'estimació objectiva no es pot aplicar si el volum dels rendiments íntegres de l'any immediatament anterior que correspongui a operacions per les quals estiguin obligats a expedir factura, quan el destinatari sigui un empresari o professional, supera els 75.000 euros anuals.\nAixí mateix, si el volum de compres en béns i serveis de l'exercici anterior sobrepassa l'import de 150.000 euros, tampoc no serà possible determinar el rendiment net a través de mòduls.\nActivitats excloses del mètode d'estimació objectiva a partir de 2016: L'Ordre ministerial per la qual es desenvolupin per a l'any 2016 el mètode d'estimació objectiva de l'IRPF i el règim especial simplificat de l'IVA no inclourà en el seu àmbit d'aplicació les activitats incloses en la divisió 3, 4 i 5 de la secció primera de les tarifes de l'IAE (relacionades amb fabricació i construcció fonamentalment), en què hi hagi l'obligació de retenir sobre els ingressos que obtenen. A més, la resta d'activitats els ingressos de les quals es retenen veuran reduïdes les magnituds específiques de tall, superades les quals tampoc no es pot aplicar l'estimació objectiva.\n4. Reduccions dels rendiments\nLa reducció del 40% aplicable als rendiments d'activitats econòmiques amb un període de generació superior a dos anys (així com aquells que es qualifiquin reglamentàriament com a obtinguts de manera notòriament irregular en el temps) es redueix a un 30% i amb un nou límit de base de reducció de 300.000 euros anuals, i a més s'exigeix que es percebin en un sol període impositiu.\nD'altra banda, s'estableix una reducció del rendiment net de les activitats econòmiques de 2.000 euros, que s'incrementa si hi concorren determinades circumstàncies i si es compleixen certs requisits.\nSi no es compleixen els requisits previstos en la normativa, els contribuents amb rendes no exemptes inferiors a 12.000 euros, incloses les de la pròpia activitat econòmica, podran reduir el rendiment net de les activitats econòmiques en determinades quanties en funció de les rendes.\n5. Tributació de determinades rendes obtingudes per contribuents que exerceixen l'activitat de transport per autotaxi\nPer a l'activitat de transport per autotaxi (epígraf 721.2 de la secció primera de l'IAE) que apliqui el mètode d'estimació objectiva s'introdueix una reducció, de conformitat amb determinades regles específiques, dels guanys patrimonials que es posin de manifest per la transmissió d'actius fixos intangibles quan la transmissió estigui motivada per incapacitat permanent, jubilació o cessament d'activitat per reestructuració del sector.\nEl nou règim consisteix en el fet que, a partir de 2015, quan es transmeti la llicència, per exemple, només la part proporcional del guany generat fins al 31-12-14 es reduirà en funció de la seva antiguitat en el patrimoni de l'empresari, i la resta tributarà plenament.\n1a Es distingirà la part del guany que s'hagi generat abans de l'1 de gener de 2015, entenent com a tal la part del guany patrimonial que proporcionalment correspongui al nombre de dies transcorreguts entre la data d'adquisició i el 31 de desembre de 2014, tots dos inclosos, respecte del nombre total de dies que hagi romàs en el patrimoni del contribuent.\n2a La part del guany patrimonial generada abans de l'1 de gener de 2015 es reduirà aplicant-hi els percentatges que figuren en la taula següent, tenint en compte el temps transcorregut des de la data d'adquisició fins al 31 de desembre de 2014:\nTemps transcorregut des de l'adquisició de l'actiu fix intangible fins al 31-12-2014\nMés de dotze anys\nMés d'onze anys\nMés de vuit anys\nMés de set anys\nMés de sis anys\nMés de cinc anys\nMés de quatre anys\nMés de tres anys\nFins a un any\n6. Els socis de les societats civils amb finalitat mercantil, continuaran tributant per les rendes obtingudes per aquestes entitats en règim d'atribució de rendes com fins ara?\nEl 2015 sí, però el 2016 les societats civils amb finalitat mercantil passen a ser contribuents de l'impost sobre societats, i, per tant, els socis ja no hauran d'integrar en el seu impost personal (IRPF) les rendes que hagin obtingut aquestes entitats. Naturalment, sí que tributaran, si escau, pels beneficis que els hagin repartit.\nS'estableix un règim fiscal especial per a la dissolució i liquidació de societats civils en què concorrin circumstàncies com ara que, abans de l'1 de gener de 2016, els hagi estat aplicable el règim d'atribució de rendes o que, a partir de l'1 de gener de 2016, compleixin els requisits per adquirir la condició de contribuents de l'impost sobre societats.\nEl règim fiscal implica bàsicament l'exempció o l'ajornament d'impostos; en l'IRPF, l'impost sobre societats i l'impost sobre la renda de no residents dels socis, s'estableix un règim similar al que es va regular al seu dia per a la dissolució de les societats patrimonials.\nEls socis de societats civils a les quals s'hagi aplicat el règim d'atribució de rendes i adquireixin la condició de contribuents de l'impost sobre societats podran continuar aplicant la deducció en activitats econòmiques que estiguin pendents d'aplicar l'1 de gener de 2016, sempre que es compleixin les condicions i els requisits que estableix la Llei de l'impost sobre societats.\n7. Retencions professionals\nEl Reial decret llei 8/2014, de 4 de juliol, d'aprovació de mesures urgents per al creixement, la competitivitat i l'eficiència, recull una sèrie de mesures fiscals, la majoria de les quals constitueixen un avançament de les incorporades en el Projecte de llei de reforma fiscal de l'IRPF.\nEntre altres mesures tributàries (exempció en l'IRPF i plusvàlua municipal en el cas de dació en pagament de l'habitatge habitual, possibilitat de compensar les pèrdues derivades del canvi de preferents amb qualsevol renda de l'estalvi i modificació de l'impost sobre dipòsits d'entitats de crèdit), s'implanta l'anunciada reducció del tipus de retenció del 15% per als contribuents que obtinguin determinats rendiments d'activitats professionals i que compleixin uns requisits determinats.\nAixí, el tipus de retenció previst per als rendiments d'activitats professionals (19%, 20% el 2015) es redueix al 15% des del 5 de juliol de 2014 (data d'entrada en vigor del RDL 8/2014), quan el volum dels rendiments íntegres derivats d'aquestes activitats en l'exercici anterior (en aquest cas, 2013) hagin estat inferiors a 15.000 euros, i aquest volum representi més del 75% de la suma dels seus rendiments íntegres d'activitats econòmiques i treball obtinguts en aquest exercici.\nPer a l'aplicació d'aquest tipus de retenció reduït, els contribuents hauran de comunicar al pagador dels rendiments la concurrència d'aquesta circumstància i el pagador està obligat a conservar la comunicació degudament signada.\nAquest percentatge de retenció és del 7,5% quan els rendiments tinguin dret a la deducció per rendes obtingudes a Ceuta i Melilla que regula l'article 68.4 de la Llei 35/2006 de l'IRPF (LIRPF).\n8. Deduccions en la quota de l'IRPF\nDeducció per inversions: Els contribuents que exerceixin activitats econòmiques i compleixin els requisits establerts per a l'aplicació del règim especial de petites empreses podran deduir el 5% dels rendiments nets d'activitats econòmiques del període impositiu que s'inverteixin, en el mateix període impositiu o en el següent, en elements nous de l'immobilitzat material o inversions immobiliàries afectes a activitats econòmiques dutes a terme pel contribuent.\nDeducció per donacions: Se suprimeix la deducció del 10% per a les quantitats donades a fundacions i associacions declarades d'utilitat pública no acollides a la Llei 49/2002, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge.\nEn relació amb les deduccions que preveu la Llei 49/2002 que podran aplicar les persones físiques que facin donacions a entitats acollides a la dita Llei, es millora el percentatge de deducció, que se incrementa fins al 30% (transitòriament per al 2015 serà el 27,5%), i s'estimula la fidelització de les donacions mitjançant un increment de les deduccions.\nDeduccions per aportacions a partits polítics: Se suprimeix la reducció per quotes i aportacions a partits polítics i se substitueix per una nova deducció del 20% sobre les quotes d'afiliació i les aportacions a partits polítics, federacions, coalicions o agrupacions d'electors, sobre una base màxima de 600 euros anuals.\nDeducció per rendes obtingudes a Ceuta i Melilla: Es condiciona la possibilitat d'acollir a deducció les rendes procedents de societats que operin efectivament i materialment en aquests territoris que corresponguin a rendes a les quals sigui aplicable la bonificació establerta en l'impost sobre societats en determinats supòsits.\nS'elimina la deducció per compte estalvi-empresa i la deducció per l'obtenció de rendiments del treball i activitats econòmiques.\nNo formarà part de la base de deducció per inversió en empreses de creació nova o recent l'import de les accions o participacions adquirides amb el saldo de comptes estalvi-empresa, en la mesura que aquest saldo hagi estat objecte de deducció.\nS'elimina la deducció per lloguer de residència habitual : per bé que es manté transitòriament per als contribuents que hagin subscrit un contracte d'arrendament abans de l'1 de gener de 2015 pel qual hagin satisfet, abans d'aquesta data, quantitats pel lloguer del seu habitatge habitual, i sempre que el contribuent hagi tingut dret a la deducció en relació amb les quantitats satisfetes pel lloguer d'aquest habitatge en un període impositiu meritat abans de l'1 de gener de 2015.\nEs creen deduccions per família nombrosa o persones amb discapacitat a càrrec per als contribuents que duguin a terme una activitat per compte propi o d'altri: per la qual estiguin donats d'alta en el règim corresponent de la Seguretat Social o mutualitat, amb certs límits. Es pot sol·licitar a l'AEAT l'abonament de les deduccions de manera anticipada. En aquest sentit, l'article 81.bis, del Projecte de llei de l'IRPF, estableix el següent:\n“Els contribuents que duguin a terme una activitat per compte propi o d'altri per la qual estiguin donats d'alta en el règim corresponent de la Seguretat Social o mutualitat poden minorar la quota diferencial de l'impost en les deduccions següents:\na) Per cada descendent amb discapacitat amb dret a l'aplicació del mínim per descendents que preveu l'article 58 d'aquesta Llei, fins a 1.200 euros anuals.\nb) Per cada ascendent amb discapacitat amb dret a l'aplicació del mínim per ascendents que preveu l'article 59 d'aquesta Llei, fins a 1.200 euros anuals.\nc) Pel fet de ser un ascendent, o un germà orfe de pare i mare, que formi part d'una família nombrosa de conformitat amb la Llei 40/2003, de 18 de novembre, de protecció a les famílies nombroses, fins a 1.200 euros anuals.\nEn cas de famílies nombroses de categoria especial, aquesta deducció s'incrementa un 100 per cent. Aquest increment no es té en compte a efectes del límit a què es refereix l'apartat 2 d'aquest article.\nQuan dos o més contribuents tinguin dret a l'aplicació d'alguna de les deduccions anteriors pel que fa a un mateix descendent, ascendent o família nombrosa, el seu import es prorrateja entre ells a parts iguals, sens perjudici del que disposa l'apartat 4 d'aquest article.\n2. Les deduccions es calculen de manera proporcional al nombre de mesos en què es compleixin simultàniament els requisits que preveu l'apartat 1 anterior, i tenen com a límit per a cadascuna de les deduccions les cotitzacions i quotes totals a la Seguretat Social i mutualitats meritades en cada període impositiu. No obstant això, si es té dret a la deducció que preveuen les lletres a) o b) de l'apartat anterior respecte de diversos ascendents o descendents amb discapacitat, el límit esmentat s'ha d'aplicar de manera independent respecte de cadascun d'ells.\nA l'efecte de calcular aquest límit, es computen les cotitzacions i quotes pels seus imports íntegres, sense prendre en consideració les bonificacions que hi puguin correspondre.\n3. Es pot sol·licitar a l'Agència Estatal d'Administració Tributària l'abonament de les deduccions de manera anticipada. En aquests supòsits, no es minora la quota diferencial de l'impost.\n4. Reglamentàriament s'han de regular el procediment i les condicions per tenir dret a la pràctica d'aquestes deduccions, així com els supòsits en què es pugui sol·licitar de manera anticipada el seu abonament.\nAixí mateix, reglamentàriament es poden determinar els supòsits de cessió del dret a la deducció a un altre contribuent que tingui dret a la seva aplicació respecte d'un mateix descendent, ascendent o família nombrosa.\nEn aquest cas, a l'efecte de calcular la deducció a què es refereix l'apartat 2 d'aquest article, s'han de tenir en compte de manera conjunta tant el nombre de mesos en què es compleixin de manera simultània els requisits que preveu l'apartat 1 d'aquest article com les cotitzacions i les quotes totals a la Seguretat Social i mutualitats corresponents a tots els contribuents que tinguin dret a la deducció.\nS'entén que no hi ha transmissió lucrativa a efectes fiscals per aquesta cessió.\n9. Altres modificacions\nA més de les novetats que hem comentat que té en compte el Projecte de llei de reforma de l'IRPF, també caldrà tenir en compte les modificacions introduïdes pel Projecte de llei de la reforma de l'impost sobre societats. Les seves regles per determinar la base imposable són aplicables en l'IRPF. Així, en podem destacar les següents\nAmortitzacions: se simplificaran les taules d'amortització. S'aprova una taula nova en què s'estableixen 10 grups d'actius i es regulen nous coeficients i períodes d'amortització. Totes les entitats poden amortitzar lliurement els elements nous de l'immobilitzat material el valor unitari dels quals no excedeixi els 300 €, amb un límit de 25.000 € per període impositiu.\nCoeficients de correcció monetària: Desapareix amb la reforma l'actualització dels béns immobles, per la qual cosa no es corregirà la depreciació monetària per les rendes positives obtingudes per la venda d'immobles. Recordem que aquests coeficients s'aplicaven en el cas de venda d'immobles afectes a activitats econòmiques pels professionals i empresaris en l'IRPF.\nDespeses per atencions a clients o proveïdors: Es limita la deduïbilitat d'aquestes despeses a l'1% de l'import net del volum de negoci del mateix període impositiu.\nLimitació a la deducció de deterioraments d'actius: amb la reforma no serà una despesa fiscal la despesa comptable originada pels deterioraments dels actius materials, de les inversions immobiliàries, dels intangibles o dels valors de renda fixa. Només seran despeses deduïbles els deterioraments per existències i per crèdits incobrables.\nFons de comerç financer: Desapareix la deducció fiscal del fons de comerç financer, però s'estableix un règim transitori.\nOperacions vinculades: Entre altres novetats, es consideren despeses no deduïbles les corresponents a operacions realitzades amb persones o entitats vinculades que, com a conseqüència d'una qualificació fiscal diferent en aquestes, no generin ingrés o generin un ingrés exempt o sotmès a un tipus de gravamen nominal inferior al 10%.\nA més, es modifiquen els supòsits en què hi ha vinculació (queda fixat el 25% de participació; abans era del 5%), se simplifica l'actual règim de documentació per a les entitats o grups d'entitats l'import net del volum de negoci de les quals sigui inferior a 45 milions d'euros, i en relació amb els mètodes de valoració no s'inclou ja una jerarquia de mètodes, i, amb caràcter subsidiari, s'admet qualsevol mètode i tècnica de valoració que respecti el principi de lliure competència. I, finalment, es reduirà al 75% (davant el 85% actual), el requisit que la quantia de les retribucions corresponents a la totalitat dels socis-professionals per la prestació dels serveis a l'entitat no sigui inferior a aquest percentatge. A més, el requisit que la suma de les retribucions corresponents als socis professionals no sigui inferior a dues vegades el salari mitjà dels assalariats de la societat que facin funcions anàlogues a les dels socis, es redueix a 1,5 vegades.\nDeduccions per incentivar determinades activitats: El panorama de deduccions per inversions experimenta modificacions importants i desapareixen la majoria d'aquestes deduccions vigents actualment:\nDesapareix la deducció per inversions mediambientals.\nS'elimina la deducció per reinversió de beneficis extraordinaris i la recentment creada deducció per inversió de beneficis, i tots dos incentius se substitueixen per un de nou denominat reserva de capitalització, que ja hem comentat anteriorment.\nEs manté, millorada, la deducció per R+D+I (s'afegeixen al concepte d'innovació tecnològica les activitats de projectes de demostració inicial o projectes pilot relacionats amb l'animació i els videojocs) i les deduccions per creació d'ocupació, incloent-hi la corresponent als treballadors amb discapacitat.\nS'incrementa el percentatge de deducció per inversions en produccions cinematogràfiques i sèries audiovisuals al 20% per al primer milió d'euros. Si la producció supera aquest import, l'excés tindrà una deducció del 18%. Almenys el 50% de la base de la deducció s'haurà de correspondre amb despeses realitzades en territori espanyol. L'import d'aquesta deducció no pot ser superior a 3 milions d'euros. D'altra banda, s'estableix una deducció del 15% de les despeses realitzades en territori espanyol, en el cas de grans produccions internacionals, amb la finalitat d'atreure a Espanya aquest tipus de produccions que tenen un alt impacte econòmic i, en especial, turístic.\nEs crea una nova deducció per inversió en espectacles teatrals i musicals, per a l'aplicació de la qual cal haver obtingut un certificat de l'Institut Nacional de les Arts Escèniques i de la Música, així com destinar almenys el 50% dels beneficis a la realització d'activitats que també donin dret a la deducció, en els quatre exercicis següents. La deducció és del 20% dels costos directes de caràcter artístic, tècnic i promocional, minorats per l'import de les subvencions rebudes per a la seva realització (amb un límit de 500.000 euros per període i contribuent). L'import de la deducció i les subvencions rebudes no poden excedir el 80% de les despeses anteriorment assenyalats.\nPer finalitzar, els recordem de manera resumida altres novetats significatives que inclou el Projecte de llei de l'IRPF:\nEs limita a la quantitat de 180.000 € (en l'avantprojecte de llei, aquesta quantitat estava fixada en 2.000 €, però després del diàleg i l'acord mantingut amb empresaris i sindicats, el Govern ha augmentat de manera significativa el mínim exempt, de forma similar a la legislació foral Navarra i a Guipúscoa), per cada any de servei prestat que es computi a l'efecte de determinar la quantia de la indemnització obligatòria, l'exempció de les indemnitzacions per acomiadament. De conformitat amb el règim transitori previst, aquest límit no és aplicable a les indemnitzacions per acomiadaments o cessaments produïts abans de l'1 d'agost de 2014 ni als acomiadaments que es produeixin a partir d'aquesta data quan derivin d'un expedient de regulació d'ocupació aprovat, o un acomiadament col·lectiu en què s'hagi comunicat l'obertura del període de consultes a l'autoritat laboral, abans d'aquesta data.\nEls treballadors poden minorar el seu rendiment del treball en una quantia fixa de 2.000 € en concepte d'altres despeses.\nS'elimina l'exempció dels primers 1.500 € anuals per l'obtenció de dividends i participacions en beneficis.\nEs redueix de 10 a 5 anys la durada mínima dels plans individuals d'estalvi sistemàtic (PIES). Es tracta d'assegurances de vida per tal de constituir amb els recursos aportats una renda vitalícia assegurada, de manera que els rendiments generats fins a la constitució de la renda estiguin exempts, sempre que es compleixin determinats requisits. Un d'aquests requisits és l'antiguitat de la primera prima satisfeta en el moment de la constitució de la renda, que passa a ser de 5 anys en comptes dels 10 que es preveien inicialment. Es permet l'aplicació de la reducció de termini esmentada als PIES formalitzats abans de l'1 de gener de 2015. El Projecte de llei de reforma de l'IRPF aclareix que la transformació d'un PIES abans de l'1 de gener de 2015, o d'un contracte d'assegurança de vida formalitzat abans de l'1 de gener de 2007 i transformat en PIES, mitjançant la modificació del seu venciment, amb la finalitat exclusiva d'anticipar la constitució de la renda vitalícia a una data que compleixi el requisit d'antiguitat de 5 anys des del pagament de la primera prima exigida per les disposicions esmentades, no tindrà efectes tributaris per al prenedor.\nEs creen els plans d'estalvi a llarg termini, pels quals un contribuent que col·loqui el seu estalvi en productes com dipòsits o assegurances (fins a un màxim de 5.000 € anuals), si el manté un mínim de 5 anys, no tributarà pels rendiments que obtingui.\nLa reducció del rendiment net de què gaudeixen els propietaris d'habitatge llogat , que ara és, en general, del 60%, i del 100% quan el llogater és jove (entre 18 i 30-35 anys), passarà a ser de només del 60% (en l'avantprojecte de llei aquest percentatge s'establia en el 50%), i s'elimina la reducció incrementada del 100%. A més, s'especifica que la seva aplicació només tindrà lloc en els supòsits de rendiment net positiu (ara també s'aplicava en cas de rendiment net negatiu).\nEn relació amb les regles generals de càlcul dels guanys i pèrdues patrimonials, s'elimina la correcció monetària del valor d'adquisició de béns immobles mitjançant l'aplicació de coeficients d'actualització i l'aplicació dels coeficients reductors als actius adquirits abans del 31-12-1994. S'incorporen en la base imposable de l'estalvi els guanys i pèrdues patrimonials sigui quin sigui el termini de permanència en el patrimoni del contribuent, i al mateix temps es podran compensar en la base de l'estalvi rendiments amb guanys i pèrdues patrimonials, de manera progressiva i amb determinades limitacions.\nExempció de plusvàlues per a més grans de 65 anys: El Projecte de llei de reforma de l'IRPF també inclou com a novetat la introducció, per als contribuents de més de 65 anys, d'una nova exempció per als guanys patrimonials derivats de la transmissió de qualsevol bé del seu patrimoni, que s'afegeix a l'actual exempció per transmissió d'habitatge habitual d'aquest col·lectiu. La nova mesura permet eximir de tributació la renda obtinguda per transmetre qualsevol element patrimonial, sigui moble o immoble (segon i successius habitatges i altres), sempre que l'import obtingut, amb el límit màxim de 240.000 euros, es reinverteixi en la constitució de rendes vitalícies que complementin la pensió. Per beneficiar-se de l'exempció del guany l'any en què es produeix l'alteració del patrimoni, en el termini màxim de sis mesos des d'aquesta, l'import total obtingut (fins a 240.000 euros) s'ha de destinar a constituir una renda vitalícia a favor del contribuent. Si no es destina la totalitat de l'import obtingut a la constitució de la renda vitalícia, el guany estarà exempt en la part que proporcionalment correspongui.\nEs redueixen les aportacions màximes a plans de previsió social dels imports actuals (10.000 o 12.500 €/any, segons l'edat) a un màxim de 8.000 €/any, i s'incrementen de 2.000 € a 2.500 € les aportacions realitzades a favor del cònjuge que no obtinguin rendiments nets del treball ni d'activitats econòmiques o els obtinguin en una quantia inferior a 8.000 euros anuals. A més, a l'efecte de determinar el límit màxim conjunt per aplicar aquestes reduccions, s'eliminen el percentatge incrementat del 50% dels rendiments nets del treball i d'activitats econòmiques i l'import de 12.500 € (previst anteriorment per a contribuents de més de 50 anys).\nA més, el Projecte de llei afegeix als dos supòsits de liquiditat que actualment regula la Llei de plans i fons de pensions (desocupació de llarga durada i malaltia greu) un de nou: l'antiguitat de més de deu anys de les aportacions. D'aquesta manera, es podrà disposar anticipadament de les aportacions a plans de pensions, plans de previsió assegurats, plans de previsió social empresarial i contractes d'assegurança concertats amb mutualitats de previsió social, que tinguin més de deu anys d'antiguitat, així com dels rendiments generats per aquestes aportacions. Les condicions i els límits d'aquestes disposicions es fixaran reglamentàriament.\nPel que fa als drets consolidats existents en data 31 de desembre de 2014, a partir de l'1 de gener de 2025 es podran fer efectius, inclosos els rendiments que els corresponguin. Les quantitats disposades tributaran com a rendes del treball en l'IRPF.\nEn el cas dels plans de previsió social empresarial i els concertats amb mutualitats de previsió social per als treballadors de les empreses, la disposició anticipada de drets derivats de primes, aportacions o contribucions realitzades amb almenys deu anys d'antiguitat serà possible si ho permet el compromís i es preveu en la corresponent pòlissa d'assegurança o reglament de prestacions.\nS'augmenten les quanties dels mínims personals i familiars: vegeu el quadre comparatiu.\nImport IRPF 2014\nMés grans de 75 anys\nQuart i següents\nDespeses d'assistència quan s'acrediti que es necessita l'ajuda de terceres persones o mobilitat reduïda, o un grau de minusvalidesa igual o superior al 65%.\n+ 2.316,00 €\nLes escales de gravamen experimenten modificacions importants, i es redueixen els tipus marginals de tots els trams. La reducció es produeix en els exercicis 2015 i 2016. En l'escala general de l'impost es redueixen els trams, que passen dels set actuals a cinc, mentre que en l'escala de l'estalvi s'amplia l'últim tram. També quedarien modificats els percentatges de retenció aplicables sobre les rendes del treball.\nLa part de la base liquidable general (on s'inclouen els rendiments nets del treball) que excedeixi l'import del mínim personal i familiar es gravarà de conformitat amb una escala de gravamen estatal els marginals de la qual oscil·laran entre el 9,50%, per a una base liquidable de fins a 12.450 euros, i el 22,5%, per a rendiments a partir de 60.000 euros.\nNo obstant això, el 2015 l'escala oscil·larà entre el 10% i el 23,5%, com es pot veure en aquest quadre:\nEncara que el gravamen final dependrà de l'escala autonòmica corresponent, l'escala de retencions incorporada en el Projecte porta a un tipus marginal entre el 19% i el 45% (el 2015, entre el 20% i el 47%).\nLa part de la base liquidable de l'estalvi que excedeixi l'import del mínim personal i familiar es gravarà de conformitat amb l'escala següent (estatal i autonòmica):\nFins a 6.000: 20% (2015) - 19% (2016)\nDe 6.000,01 a 50.000: 22% (2015) - 21% (2016)\n50.000,01 en endavant: 24% (2015) - 23% (2016)\nTipus de retenció: com a conseqüència de les modificacions de les escales de gravamen, també quedarien modificats els percentatges de retenció aplicables sobre les rendes o ingressos següents:\nEs matisa que el contribuent pot deduir la quantitat que hauria d'haver estat retinguda quan aquesta no s'hagi practicat o ho hagi estat per un import inferior al degut per una causa imputable exclusivament al retenidor.\nNova escala de retencions per a rendiments del treball, dividida en cinc trams amb tipus entre el 19% i el 45%. En el cas d'endarreriments, el tipus de retenció es fixa en el 15%.\nEl tipus de retenció per a administradors i membres del consell d'administració (35%, 37% el 2015) es redueix al 19% (20% el 2015) quan els rendiments procedeixin d'entitats amb un import net del volum de negoci inferior a 100.000 euros.\nEl tipus de retenció previst per als rendiments d'activitats professionals (19%, 20% el 2015), com ja hem comentat, es redueix al 15% des del 5 de juliol de 2014, quan el volum de rendiments íntegres d'aquestes activitats de l'exercici anterior sigui inferior a 15.000 € i representi més del 75% de la suma de rendiments del treball i d'activitats econòmiques.\nS'estableix el percentatge de retenció per als guanys patrimonials derivats de la transmissió de drets de subscripció preferent en el 19% (20% el 2015).\nAtención. Per bé que les comunitats tenen competència per modificar els tipus de gravamen, el càlcul de les retencions es realitza sense tenir en compte les legislacions autonòmiques.\nRegularització tributària corresponent a pensions de l'estranger: S'estableix la possibilitat de regularitzar la situació tributària sense exigència de recàrrecs, interessos ni sancions, mitjançant la presentació d'autoliquidacions complementàries, als contribuents de l'IRPF que hagin percebut pensions procedents de l'exterior subjectes a tributació per aquest impost i no hagin declarat aquests rendiments en els períodes impositius el termini de declaració dels quals en període voluntari hagi conclòs en la data d'entrada en vigor d'aquesta norma. La regularització dels períodes impositius no prescrits s'efectuarà en el termini improrrogable de sis mesos des de la seva entrada en vigor. En cas que la inclusió d'aquestes pensions determini que un contribuent passi a estar obligat a presentar la declaració per l'IRPF, la regularització s'efectuarà mitjançant la presentació de la declaració corresponent, en què s'haurà de consignar la totalitat de les rendes obtingudes en l'exercici esmentat.


Biure posa en valor el seu patrimoni geològic - Empordà\nBiure posa en valor el seu patrimoni geològic\nL'Ajuntament i l'UDG estudien la creació d'un centre de divulgació dels valors geològics del municipi\nMARC TESTART 31.07.2020 | 19:05\nL'alcalde de Biure, Martí Sans, comenta les vistes amb un veí. FALGUÉS FOTOGRAFIA\nL'alcalde de Biure, Martí Sans, comenta les vistes amb un veí.\nLes tres pedres que figuren a l'escut del poble de Biure\nEl geòleg David Brusi explica que a l'escut de Biure, hi ha, també, el riu Ricardell, que travessa el poble, i un ase. «Sembla que Biure hagi estat predestinat a posar en valor la seva Geologia», explica.\nL'Ajuntament de Biure va aconseguir mobilitzar la Universitat de Girona (UdG) per reivindicar el seu entorn paisatgístic. L'administració local i la institució universitària treballen conjuntament per desenvolupar la zona com un espai d'interès per als visitants.\nL'Ajuntament de Biure d'Empordà ha entrat en contacte amb la Universitat de Girona (UdG) per mirar de posar en valor el patrimoni geològic que s'estén a sobre del poble, concretament l'anticlinal de Biure. I és que molts dels elements que s'hi troben ja havien permès afirmar al geòleg Jordi Carreras, l'any 1999, que la zona «era un dels espais més valuosos com a recurs didàctic». L'alcalde del municipi, Martí Sans, qualifica aquesta zona geològica «d'una importància molt gran». i vol impulsar un ambició projecte de Centre de Divulgació de la Geologia. David Brusi, director del Centre Geocamb de la UdG, ha donat un missatge positiu i esperançador pel poble.\n«El potencial del patrimoni geològic de Biure pot atraure un públic molt ampli», indica Brusi, tot afegint que un centre d'interpretació «podria ser la porta d'entrada a un conjunt de recursos, itineraris i activitats de descoberta. Més enllà –afegeix– dels senderistes o amants de la natura, la posada en valor de la geodiversitat podria esdevenir un espai privilegiat de descoberta i realització de pràctiques de camp, per a estudiants de totes les edats, especialment de secundària i universitat. A més, a diferència d'alguns elements zoològics o botànics del patrimoni natural, que venen marcats per ritmes estacionals, els elements d'interès geològic poden ser visitats i gaudits en qualsevol època de l'any».\nUna aposta del municipi per articular un projecte centrat en els valors geològics li pot permetre dotar-se d'un conjunt d'equipaments permanents, com plafons informatius, espais museístics i recorreguts senyalitzats. També es pot oferir un programa de xerrades, tallers o activitats pràctiques.\n«Aquests equipaments i aquesta oferta d'experiències també pot convertir-lo en un lloc visitat per científics i especialistes, tant de les Ciències de la Terra com de professionals de la gestió del patrimoni cultural i natural. Complementàriament, una infraestructura ben dimensionada podria esdevenir un espai en el qual organitzar cursos, jornades i convencions. Indubtablement, un projecte com aquest esdevindria un dinamitzador social, econòmic i cultural pel municipi i per la comarca», argumenta David Brusi.\n«Els atractius geològics del territori són tan important que mereixen impulsar el projecte», diu, per la seva banda, l'alcalde Martí Sans, i hi afegeix: «Farem el que ens aconselli la universitat, però la nostra proposta seria fer un Centre de Divulgació de la Geologia, aquí, a Biure, adaptant una casa perquè hi puguin venir estudiants. Voldríem fer un trust europeu per poder tirar això endavant», argumenta el batlle de Biure.\nUn revulsiu per al poble\nLa iniciativa es planteja com un revulsiu, ja que «afavorirà l'economia local i, si venen estudiants de fora i fan estada al poble, aniran a menjar al bar», continua remarcant l'alcalde Martí Sans, conscient que «això ens donarà per anar fent, obrint-nos noves idees i noves històries».\nEn una zona de dimensions relativament reduïdes, es poden reconèixer alguns dels trets fonamentals de l'estructura del Pirineu. Així, en un tall de poc més d'un quilòmetre, es pot observar la superposició de tres unitats fonamentals en la configuració estructural del Pirineu: el sòcol paleozoic, amb les seves estructures hercinianes; la cobertora mesozoica-paleògena autòctona implicada en plecs i encavalcaments alpins i una làmina mesozoica al·lòctona (mantell de Biure) formada per materials encavalcants procedents del N, anàloga al que són els mantells del Pedraforca o del Montgrí.\nLa claredat amb què es mostren les relacions entre les diferents unitats i les estructures que afecten el conjunt fa que la zona sigui un dels espais més valuosos com a recurs didàctic per la comprensió del que és l'estructura geològica del Pirineu.\nLa possibilitat de seguir, en poca distància, l'evolució lateral de les estructures, on els plecs passen a encavalcaments, augmenta l'interès com a recurs didàctic. Finalment, una ben diferenciada litologia amb colors contrastats fa que el seguiment visual de la geologia en el paisatge es faci clar i entenedor.\nUn monument dedicat al timbaler Pierre Bayle\nBen a prop d'allà, hi ha el monument dedicat al timbaler Pierre Bayle, on, segons els documents i la memòria popular, estava situat el comandament del general Dugommier i on Bayle va ser ferit de mort.\nPierre Bayle va ser inscrit com a voluntari l'1 d'abril de 1793 a Limoux i consta inscrit al llistat del vuitè batalló de l'Aude fins a la data de la seva mort. Va prendre part en la conquesta dels Pirineus Orientals. Va ser el primer infant pertanyent a la tropa que va morir en combat. Pel seu comportament heroic, va ser citat a l'ordre de l'armada del general Dugommier, que va obtenir, per a ell i per a la seva família el «Dret al Reconeixement Nacional».\n«Biure ha de ser referent català en la divulgació de les Ciències de la Terra». Comarca


Victòria del Ricoh Manresa i derrotes de DKV Joventut i Casademont Girona\nEls de Ricard Casas han guanyat a Fuenlabrada (86-92), mentre que els gironins han perdut contra el Tau (74-87) i la Penya contra el Breogán (68-86). El líder de la Lliga ACB ha passat per Fontajau i ha demostrat el perquè de la classificació de tots dos equips. Els bascos, sense prémer massa l'accelerador, ja guanyaven de 15 punts al descans (36-51). El Casademont ha reaccionat en els dos últims quarts i ha igualat els parcials evitant una derrota escandalosa però sense tenir opcions reals de capgirar el marcador.\nTot i els 20 punts de Myers i els 17 d'Okulaja, el Casademont no ha pogut trencar la imparable ratxa del Tau, que continua sense conèixer la derrota en la Lliga ACB. Els gironins no han pogut parar els homes d'Ivanovic i sumen així la cinquena derrota consecutiva, que els manté en zona de descens directe. Macijauskas, amb 21 punts, i Nocioni, amb 20, han estat els botxins d'un Casademont que sempre ha anat a remolc en el marcador i que ha arribat a perdre fins a 19 pilotes. El Tau ha tingut una màxima renda de 18 punts en el tercer període, i, en l'últim, un triple de Vidal ha certificat el definitiu 74-87. El Ricoh Manresa segueix la seva bona línia i ha guanyat 86-92 a la pista del Jabones Pardo Fuenlabrada. Els de Ricard Casas han basat el seu triomf en el bon partit dels seus jugadors exteriors. Albert Oliver (18 punts), Ferran Laviña (15 punts) i Juan Alberto Espil (20 punts) han liderat el joc ofensiu dels del Bages. Richard Scott (25 punts) ha estat el màxim encistellador dels madrilenys i del partit. Per la seva banda, el DKV Joventut ha sumat la seva setena derrota consecutiva entre ACB i Copa ULEB contra el Leche Río Breogán per un contundent 68-86. Al Palau Olímpic de Badalona, els d'Aíto se n'han anat avall en els minuts finals de l'últim quart ja que durant la resta del matx el resultat havia estat molt igualat. Els gallecs, que han agafat 12 rebots més que els verd-i-negres, han sumat la seva cinquena victòria de la temporada gràcies al bon partit de Nacho Biota (22 punts i 7 rebots) i Rubén Garcés (16 punts i 13 rebots). La Penya ha contraposat els 17 punts de Carles Marco, però continua immersa en la dinàmica negativa de les últimes setmanes.\nEl Barça guanya a Sevilla i el Caprabo Lleida perd a casa, contra el Pamesa


Concentració a les portes de l'Audiència de Barcelona en suport a la víctima de «la Manada» de Manresa - Diari de Girona\nConcentració a les portes de l'Audiència de Barcelona en suport a la víctima de «la Manada» de Manresa\nAquest dilluns declaren la noia i diferents testimonis presents a la festa on haurien tingut lloc els fets\nroger junyent 08.07.2019 | 12:09\nConcentració a les portes de l'Audiència de Barcelona en suport a la víctima de «la Manada» de Manresa ACN\nDesenes de persones s'ha concentrat aquest dilluns, amb el lema "Si ens toquen a una, responem totes", davant la porta de l'Audiència Provincial de Barcelona, al passeig de Lluís Companys de Barcelona, per donar suport a la menor del judici pels abusos que va tenir lloc l'any 2016 a Manresa.\nLa protesta l'ha convocat el Comitè de Vaga Feminista de Manresa i en ella s'han cridat proclames com «no és abús, és violació» i «jo sí que et crec».\nLa noia havia de declarar la setmana passada, però la sessió es va haver d'ajornar fins avui per motius personals d'un dels lletrats. A més de la menor, és previst que també testifiquin algunes persones presents a la festa on haurien tingut lloc els fets denunciats.\nParal·lelament a la concentració de suport a la jove, una altra protesta també ha tingut lloc davant l'Audiència, en aquest cas en solidaritat amb dos activistes per a qui es demanen 8 anys de presó per una manifestació quan van detenir Carles Puigdemont a Alemanya.


El Barça fa oficial el traspàs de Coutinho a l'Aston Villa per 20 milions\nEsports / Barça 12/05/2022\nL'operació generarà 'fair play' i saldarà l'amortització pendent, però s'apuntarà un benefici modest\nCoutinho salvant la pressió de Van Dijk, central del Liverpool. Shaun Botterill / Getty\nBarcelonaFerran Torres va poder fitxar pel Barça gràcies a Philippe Coutinho, que va entendre que havia de marxar per tenir minuts i va deixar un espai molt valuós a la massa salarial. El mitjapunta brasiler, que avui és encara el fitxatge més car de la història blaugrana, va acceptar anar cedit a l'Aston Villa. L'operació va generar una part important del fair play que calia per inscriure l'extrem valencià, tot i que l'impuls definitiu el va aportar la renovació sui generis de Samuel Umtiti. En el seu retorn a la Premier, i a les ordres del seu excompany Steven Gerrard, Coutinho va causar sensació. Va convertir quatre gols i va repartir tres assistències en els seus primers vuit partits, fet que va aportar arguments favorables a l'opció de compra signada amb el Villa, xifrada en 40 milions d'euros.\nAmb el pas de les jornades, el suflé del carioca ha baixat: no marca, no assisteix ni completa un partit complet des del mes de març. No obstant això, les intencions de Gerrard no han canviat, ja que compta amb ell per iniciar la pròxima pretemporada. Tampoc hi ha novetats a la voluntat del futbolista, que considera que seguir al Villa li garantirà una participació estable de cara al Mundial de Qatar, que es disputa a finals d'aquest any. El que sí que ha variat és la capacitat d'inversió del Villa, que no estava disposat a posar 40 milions per quedar-se en propietat un jugador que creu que val com a molt la meitat. Per això, i també perquè el sou de Coutinho no és precisament assequible, va obrir negociacions amb el Barça. Les converses s'han acabat aquest dijous i els anglesos pagaran 20 milions per quedar-se amb el futbolista brasiler. A més a més, el Barça es garanteix el 50% dels beneficis que pugui obtenir l'Aston Villa d'una futura venda de l'atacant.\nPer al club blaugrana, perdre de vista el brasiler suposa un triple avantatge encara que no arribi, ni de bon tros, als 40 quilos emparaulats al gener. Des d'un vessant esportiu, la baixa evita un maldecap per a Xavi Hernández, que no veu adaptable el futbol de Coutinho al 4-3-3 que vol consolidar la temporada que ve. El tècnic no se l'imagina en cap de les dues posicions que ha ocupat aquests anys al Barça, ni d'interior ni de fals extrem esquerre. Ara bé, és sobretot des d'un punt de vista comptable i financer que la venda és interessant. D'una banda, i com que la intenció és tancar-la abans del 30 de juny, servirà per anotar un ingrés que ajudarà a complir el pressupost de 765 milions aprovat en l'assemblea de l'octubre passat. I, de l'altra, generarà fair play gràcies a un estalvi salarial superior als 16 milions, dels quals el club, que està excedit segons la normativa de la Lliga, només podrà fer servir una tercera part (33,3%) per inscriure nous jugadors.\nLa venda de Coutinho per entre 15 i 20 milions abans del juliol contribuirà a evitar acabar la temporada en pèrdues, però no suposarà un benefici equivalent al 100% a aquesta quantitat. Segons ha pogut confirmar l'ARA, continua havent-hi una part per amortitzar del brasiler tot i que se l'inclogués en la devaluació d'actius esportius, xifrada en 139 milions, que la junta directiva va computar com a pèrdua en l'exercici 20/21, una estratègia que també es va aplicar amb Umtiti, Neto, Pjanic i Matheus Fernandes. "El valor comptable no és zero, la devaluació no és completa", s'admet des del Camp Nou, on se subratlla, per tant, que la sortida de Coutinho tindrà sobretot impacte pel que fa a estalvi salarial i no en la suma d'un benefici després de traspàs. Abans de la depreciació, l'amortització pendent era d'uns 60 milions. Ara, tot i que al club s'amaga la xifra que queda per saldar, es reconeix que una venda per la quantitat que s'està negociant amb el Villa l'eixugarà.\nLa meitat dels números vermells\nEl motiu del misteri és que el Barça no va detallar noms i quantitats per arribar fins als 139 milions de depreciació voluntària d'actius esportius. Aquesta partida, juntament amb un aprovisionament de 90 milions en concepte de futurs litigis, va fer créixer les pèrdues en el tancament econòmic 20/21 fins als 481 milions, cosa que també ha provocat que l'entitat blaugrana aglutini més de la meitat del global de números vermells de tots els clubs de la Lliga.\nQuatre anys i mig després d'aterrar al Camp Nou, i amb una devaluació voluntària i dues cessions pel camí, Coutinho passarà de ser un fitxatge ruïnós a protagonitzar una operació molt rellevant per propiciar la recuperació econòmica i esportiva que s'imposa al Barça. En certa manera, i si res no es torça, el carioca serà una "palanca" (parafrasejant Joan Laporta) per anotar un ingrés vital abans del 30 de juny, i amb la seva sortida deixarà un espai preciós a la massa salarial perquè el club pugui inscriure les operacions pròpies del primer curs que Xavi començarà a la banqueta blaugrana.\nBarça FC Barcelona Philippe Coutinho


Festival Internacional de Cinema de Canes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFestival Internacional de Cinema de Canes\n(S'ha redirigit des de: Festival de Cinema de Canes)\n43° 33′ 03″ N, 7° 01′ 02″ E / 43.550861111111°N,7.01725°E / 43.550861111111; 7.01725\nVista de Canes\nEl Festival Internacional de Cinema de Canes (en francès Festival de Cannes), creat el 1939, és un dels festivals de cinema més prestigiosos del món, considerat de categoria "A", organitzat per per l'Associació Francesa del Festival Internacional de Cine. Cada any se celebra durant la segona quinzena del mes de maig a la ciutat francesa de Canes, als Alps Marítims i es converteix en un gran esdeveniment per tots els cineastes, estrelles i professionals de la indústria cinematogràfica.\nAquest festival, originalment un esdeveniment turístic simple i una nota social, fou creat per a recompensar la millor pel·lícula, el millor director, el millor actor i la millor actriu de una competició internacional de cinema. Més tard, apareixeran altres premis atorgats per un jurat de professionals, artistes i intel·lectuals.\nAmb el pas dels anys aquest festival s'ha convertit en un dels més publicitats del món, especialment durant la cerimònia d'obertura i ascens a les escalinates: la catifa vermella i els vint-i-quatre "esglaons de la glòria".\n2.2 Selecció oficial\nEl Festival de Cinema de Canes és un prestigiós festival de cinema internacional creat el 1939 que es va celebrar per primera vegada del 20 de setembre al 5 d'octubre de 1946 a la ciutat costanera de Canes, a la Provença. Des de llavors s'ha celebrat cada any, llevat d'algunes excepcions.\nEl Festival sol aconseguir la màxima atenció per part dels mitjans de comunicació, i moltes estrelles del cinema assisteixen a les diferents projeccions de pel·lícules que acull.\nA Canes es lliura un prestigiós premi conegut com a Palma d'Or que concedeix un prestigiós jurat internacional compost per professionals del món del cinema. A vegades, diverses pel·lícules comparteixen el guardó el mateix any.\nEl festival de Canes és un festival de categoria "A" junt amb els festivals de Berlín, Venècia, Sant Sebastià, Mar del Plata o Karlovy Vary.\nAbans de l'inici de cada esdeveniment, la junta directiva del Festival designa els jurats que tenen la responsabilitat exclusiva de triar quines pel·lícules rebran un premi de Canes. Els membres del jurat es trien entre una àmplia gamma d'artistes internacionals, basats en la seva trajectòria de treball i el respecte dels seus pares. El nomenament del President de Jurat es realitza després de diverses propostes anuals de gestió realitzades a la tardor i posteriorment presentades a la junta directiva per a la seva validació.\nLlargmetratges: un jurat internacional compost per un president i diverses personalitats del sector que determinen els premis per als llargmetratges en competició.\nCinéfondation i curtmetratges: compost per un president i quatre personalitats de la pel·lícula. Concedeix el Short Film Palme d'Or i les tres millors pel·lícules de la Cinéfondation.\nUn Certain Regard: compost per un president, periodistes, estudiants de cinema i professionals de la indústria. Concedeix el Premi Un Certain Regard a la millor pel·lícula i, a més a més, pot honrar a altres dues pel·lícules.\nCàmera d'or: compost per un president, directors de cinema, tècnics i crítics francesos i internacionals. Ells premien la millor primera pel·lícula entre les de la selecció oficial, la Quinzena dels Directors i la Setmana de la Crítica.\nEl jurat es reuneix anualment en la històrica Villa Domergue per a seleccionar als guanyadors.\nPremi del Jurat\nPalma d'Or al millor curtmetratge\nPremi a la interpretació femenina\nPremi a la interpretació masculina\nPremi al millor director\nPremi Una certa mirada\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Festival Internacional de Cinema de Canes\nWeb oficial (francès)\nCannes - A Festival Virgin's Guide. Informació per a participar-hi (anglès).\nTales of a festival: remembering Cannes in sound and picture (francès) (anglès)\nper entitats independents\nPremi de la FIPRESCI\nPremi François Chalais\nPremi Vulcan Award\nPremi France 4 Visionary\nPremi del Jurat Ecumènic\nQuinzena dels Realitzadors\nSetmana de la Crítica\nLlista de presidents del jurat\nLlista de membres del jurat\nFestival de Venècia\nFestival de Moscou\nFestivals de cinema acreditats per la FIAPF\nDocumentals i curtmetratges\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Festival_Internacional_de_Cinema_de_Canes&oldid=22561605»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 des 2019 a les 12:16.


Bilanwail Gujran Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Bilanwail Gujran\nexperiència [Bilanwail Gujran, Baddi]\nI-Square Hotel, ubicat a Bilanwail Gujran, Baddi, és una destinació popular per a viatgers. Amb aque\nI-Square Hotel, ubicat a Bilanwail Gujran, Baddi, és una destinació popular per a viatgers. Amb aquesta situació a només 0.2 Km del centre de la ciutat i a 20.00 Km de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix I-Square Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes, aparcament de cotxes. L'ambient de I-Square Hotel es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, centre esportiu, piscina coberta, spa, esplai. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Baddi, el I-Square Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Baddi, no busqui més enllà de Neelam Hotel. L'ho\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Baddi, no busqui més enllà de Neelam Hotel. L'hotel és a 5.7 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Neelam Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Servei d'habitacions 24 hores, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Neelam Hotel sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, ventilador, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Baddi, el Neelam Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nSet in Baddi, 42 km from Shimla, OYO Rooms Baddi Nalagarh Highway boasts an outdoor pool and ski sto\nSet in Baddi, 42 km from Shimla, OYO Rooms Baddi Nalagarh Highway boasts an outdoor pool and ski storage space.\nEvery room at this hotel is air conditioned and comes with a flat-screen TV with cable channels. The rooms are fitted with a private bathroom.\nThe nearest airport is Chandigarh Airport, 34 km from the property.\nSituat en el cor de Bilanwail Gujran, OYO Premium Homeland City Mall és un lloc ideal des d'on desco\nSituat en el cor de Bilanwail Gujran, OYO Premium Homeland City Mall és un lloc ideal des d'on descobrir Baddi. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix OYO Premium Homeland City Mall asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, esquí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, OYO Premium Homeland City Mall no troba competidors en cap categoria.\nLlocs històrics de Bilanwail Gujran\nSobre Bilanwail Gujran\nEssent una localització molt desitjada, Bilanwail Gujran és el lloc on anar quan es va a Baddi. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Bilanwail Gujran està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Quan és hora de reservar l'hotel adequat a Bilanwail Gujran o a qualsevol lloc a Baddi, Agoda.com ofereix els millors preus. Amb una ampla gama d'hotels, incloent-hi Neelam Hotel i I-Square Hotel, trobar el lloc adequat on estar és fàcil. Inserti les seves dates de viatge a la nostra pestanya de recerca i busqui els millors preus en allotjaments a Baddi.\nDescobreixi els barris de Bilanwail Gujran\nAllotjaments a Baddi\nHotels Bilanwail Gujran populars


Arrimadas, activista de la insensatesa i la provocació – L'Opinió Socialdemòcrata\nEscrit el Juliol 15, 2018 per Pau Miserachs\nArrimadas, activista de la insensatesa i la provocació\nEls mitjans de comunicació informaven dissabte passat del desembarc a Canet de Mar de Inés Arrimadas i un grup de militants del seu partit. Volien fer un acte polític a la brava, en plena festa major. Com no els han deixat han començat a cridar “Libertad” i a manifestar-se per la vila. Libertad, és clar perquè ella no pot fer el que vol i manar, és a dir fer callar els seus contraris.\nEra una gamberrada calculada? S’ha tornat ara activista la diputada Inés Arrimadas? Es creu que pot anar pels carrers provocant a la gent dient que vol un govern per “los catalanes” que evidentment son els que ella representa. Perquè tant d’interès en promoure malestar entre persones lliures i iguals que es respecten?\nArrimadas encara no ha vist que Catalunya té un govern “legal” que reclama el control de les lleis socials aturades al TC. Volia contrarestar amb aquest acta la manifestació pro llibertat dels presos polítics? És aquesta tota la política que sap fer. Enyora més 155 i la il·legalització dels partits republicans i independentistes. A ella ja li va bé que segueixin a la presó els membres del govern destituït per M. Rajoy de manera irregular.\nAra aixeca la veu dient que va guanyar les eleccions del 21 D. Però resulta que no té el poder de la Generalitat perquè no va reunir els escons suficients i tampoc es va postular per presidenta. Encara menys se la veu fent feina d’oposició. Però fer de cridanera si que en sap. S’haurà tornat populista? El que no dirà és que el marc electoral fou completament anormal i poc garant de la llibertat electoral, amb candidats empresonats i a l’exili. És aquesta la democràcia a la que aspira “para los catalanes”?\nAixò de no haver aconseguit prou escons i recolzaments per desbancar el republicanisme a Catalunya, li dol i ho porta clavat al cor. Però no justifica aquest activisme provocador enfrontant-se amb una població que l’ha acabat escridassant.\nCal que no confongui Arrimadas les coses. No es pot interrompre una festa major per fer propaganda de partit. No és correcte que Arrimadas ara es dediqui a copiar l’estil Ada Colau i a fer d’activista constitucionalista i de la monarquia.\nArrimadas hauria de pensar que anar provocant és una insensatesa, una alteració de l’ordre i una clara mostra de menyspreu a la democràcia. Ella sabrà el joc que es proposa de cara a futur. Però com ja li vam dir al Rei el 3 d’octubre, així no! La democràcia és altra cosa.\nBy CARLOS TEIXIDOR CADENAS [CC BY-SA 4.0 ], from Wikimedia Commons\n← Catalunya fa nosa\nSobren flautistes d’Hamelin →\nOne thought on “Arrimadas, activista de la insensatesa i la provocació”\nJuliol 15, 2018 a les 4:43 pm\nHe de confessar que la nena aquesta, tot i discrepar-hi del tot, no em queia malament d’entrada. Potser -sóc home i pot influir-hi, clar…- perquè té presència, i la creia una mica intel·ligent. Però, amb els pas dels mesos, s’ha anat demostrant com una madame obsessiva, rígida, pesadíssima, plena d’odi… Que se’n vagin, ella, el Rivera i la resta de Ciudadanos, a pastar fang!!


Guillem Roma | Alguna cosa se nos está escapando\n29 Nov Alguna cosa se nos está escapando\nMai hi ha una sola manera de fer cançons, cadascú, cada moment, cada cançó, en té una… però també és infinita la manera de donar-los vida, de refer-les, de trasformar-les… i això és el que ha passat amb aquesta! Després de tots aquests processos emocionants, intensos, a vegades lents i a vegades ràpids, arriba aquesta cançó! Alguna cosa se nos està escapando, que és l’avançament del treball discogràfic que veurà la llum a principis del 2019 i pel que ja estem preparant la gira de presentació!\nCANÇÓ a SPOTIFY: https://open.spotify.com/track/6XH7NdhTq1jq6QtUVy1ljf?si=8hdbw1bKS2mwq5wOgCXAdA\nLa cançó, que va aconseguir entrar en el numero 4 de iTunes espanya i al numero 1 en la categoría de musiques del món, és una cançó que re-neix a partir d’una altra que estava inclosa en el meu primer disc “Oxitocina”. I és que aquest serà el joc en el nou EP, perquè tenia les ganes de buscar l’altra vida de les cançons. Les cançons neixen, creixen, es reprodueixen però no moren i es poden re-encarnar. És per això que he volgut fer un exercici creatiu diferent, sense partir del full en blanc, si no explorant a través del desenvolupament i la transormació de materials ja existents en el meu repertòri. Una manera també donar un valor a allò vell en aquest món esclau de la novetat i de pas reflexionar sobre el fet creatiu en si mateix i sobre l’ADN del que és una cançó. (ho explico molt millor en aquest post: http://guillemroma.com/vida-de-les-cancons ) La cançó parla d’aquesta màgia oculta i bella que hi ha en aquelles coses que escapent del raonament. Com espècie humana hem crescut molt amb conneixement, la ciència, la tecnologia, les humanitats… podem explicar moltes coses però no totes! i a vegades és precissament les que no podem explicar on hi ha la gràcia, la poesia, l’amor… això és aquesta cançó, màgica incompressió!\nEl vídeoclip, balla entre Cuba i Barcelona, entre el moviment i els sons, entre les coses que sabem i les que se’ns escapen… i camino acompanyat de músics i ballarins (somni complert i no serà la última vegada) pels carrers de la ciutat colonial cubana de Trinidad. Sempre hi ha aquesta energía on m’agrada que es trobin les reflexións de pensaments amb la frescura d’una música que encomana bon rollo. I en aquesta frescura no és estrany que de cop ens trobem a Cuba (on vaig viure més de mig any i hi he tornat aquest estiu) perquè en la cançó es poden intuir, més que en els altres discos meus, aquestes influències caribenyes i llatinoamericanes que m’encanten i amb les que intento fusionar sons, ritmes i melodies tot reseguint l’antic camí que uneix el mar de les antilles amb el mediterrani! Una barreja i fució que se sent llunyana i propera alhora! El vídeoclip, com gairebé sempre, l’he dirigit i editat jo mateix però amb la gran ajuda de tots els que hi han participat. Amb un pes importan de la dansa i el moviment (ja vaig explicar una vegada el perquè sempre hi ha ball en els meus vídeos aqui ho podeu recuperar: http://guillemroma.com/que-ballem-quan-ballem-3/ ) però aquest cop amb alguns dels músics que m’acompanyaràn en la nova gira. Una gira on presentarem aquestes cançons en una posada en escena especial que ja vam poder tastar en el Mercat de Música Viva de Vic i que va ser un èxit total pre-estrenant l’espectacle amb un soldout a la sala gran de l’Atlàntida de Vic (podeu veure el vídeo aqui: https://www.youtube.com/watch?v=xS7C1B9D9MY ).\nAixí que després de passejar l’últim disc “Connexions” per tot el país comença una nova etapa en la que per primer cop he començat a treballar amb el suport de discogràfic de U98MUSIC que editarà aquest nou treball, i aquesta cançó n’és el primer pas visible!! Espero que la disfruteu, que us encomani aquesta energia i amor que hi ha al darrera! Comparti-ho tant com pugueu, amb amics, familiars, xarxes, etc… aquesta és la sang que necessiten les cançons per tenir vida i perquè la música creixi i flueixi! Aquí sota hi ha el vídeo i dalt el link de Spotify! És tota vostra!\nAixò que sentiu i veieu no existiria si no hi hagués hagut la feina, música i talent dels grans músics, Pau Figueres, Didak Fernandez, Miquel Àngel Cordero i Marta Roma, la producció, idees i orelles d’en Josep Maria Bladomà que hi ha posat també algun piano, les mans als micros i mescles i sotre i aparatos d’en Jordi Vericat que hi ha posat també alguna veu quan diu “se nos està escapando” i queda genial! I després el disseny original de la Carla Rossignoli (http://blackbambistudio.com/) que s’ha currat un collage molón i aquest empaquetat que resumeix tant be el que hi ha dins, i el suport discogràfic en l’edició, distribució i promo i també management de U98Music amb en Jordi Puig, la Laia Cubells i en Miquel, la Montse i l’Àlex. Al vídeoclip, els protes son aquests super ballrins que van improvitzar coreografies en un mati fred de novembre amb un estilazo impressionant i ells són, la Martina Rocosa, la Eulàlia Bergadà, la Laia Santanach, en Carlos Roncero i en Jonathan López. Acompanyant els passos i amb l’uniforme els estimats músics, Marta Roma, Guillem Plana i Didak Fernandez… el el pròxim ballareu vosaltres tota l’estona! i darrera la càmera a Barcelona amb la mà, braç i estil de la Marta Riera a la càmera i a Cuba per la Carla Rossignoli, i la Iris Sala controlant les mandangues!! A tots i totes, moltes moltes gràcies!!\nAixí en mig de gent bonica, de feines ben fetes, de reflexions, canvis d’etapes i nous videoclips, seguim perseguint la bellesa d’aquesta màgia que s’amaga en un món malalt i estrany, i aquest cop ho fem amb una cançó que ens recorda que per molt conneixement que tinguem acomulat, per moltes teories que intenten explicar com funciona l’univers o nosaltres mateixos, sempre hi ha moments que s’escapen de les explicacions i que no sabem com entendre o analitzar i això passa quan “Alguna cosa se’ns està escapant”


Quina diferència hi ha entre el liberalisme clàssic i el llibertarisme? 2020\nQuina diferència hi ha entre el liberalisme clàssic i el llibertarisme?\nEl liberalisme clàssic es refereix al liberalisme abans que John Stewart Mill. Mill va formalitzar una base utilitària per a la filosofia liberal més àmplia que la base moral principalment deontològica, però sovint només incoherent de les formes anteriors del liberalisme. Als liberals nord-americans, el liberalisme modern va sortir a la palestra amb l’auge del pragmatisme, molt influït per l’utilitarisme de Mills. El liberalisme clàssic no es va oposar necessàriament a la intervenció de l'estat, però no té una base filosòfica particular per a això. Per exemple, els filòsofs i economistes de l'Escola de Manchester que es van oposar a tota intervenció de l'estat en el comerç exterior van defensar, però, la regulació estatal de les condicions de treball de fàbriques.\nEl llibertarisme és una variant del liberalisme influenciada per anarquistes. S'integra en el liberalisme idees d'un pensador anarquista com Godwin, Proudhon, Stirner i Tucker. Com que els llibertaris s’oposen en principi a l’existència de l’estat, o almenys a la seva participació activa en la vida cívica, s’oposen generalment a tota acció de l’estat.\nSembla ser un error molt comú entre els pensadors polítics amateurs nord-americans creure que el llibertarisme és simplement un liberalisme clàssic. Això és un error. Minimitzar l’ús del poder estatal no era un objectiu explícit de cap empresa si el liberalisme fins al llibertarisme\nNo té res a veure amb el país, la cultura o l’època.\nSón dues ideologies molt similars. Les ideologies són universals, és a dir, es poden aplicar en qualsevol lloc i en qualsevol moment.\nEl llibertarisme és el liberalisme clàssic (també neoliberalisme) però més extrem.\nEls neoliberals volen un govern molt reduït, els llibertaris volen un govern encara més mínim. Els neoliberals volen impostos baixos, els llibertaris volen encara més baixos. Et fas la idea.\nTanmateix, tot i que el llibertarisme pot ser vist com una forma extrema del liberalisme, també es pot veure com una forma moderada de l'anarcocapitalisme. Sovint, “llibertari” i “anarcocapitalista” s’utilitzen de forma intercanviable. Els anarquistes no volen cap estat, però els llibertaris en volen un, però en la seva forma més petita possible.\nPerò per senzillesa, només cal pensar en el llibertarisme com una forma més extrema del liberalisme clàssic.\nP: Quina diferència hi ha entre el liberalisme clàssic i el llibertarisme?\nA Amèrica, els liberals clàssics solien ser anomenats liberals. El motiu que els liberals necessiten del modificador "clàssic" és perquè la FDR va robar el terme "liberal" per cobrir el nom de "progressista" que ara tenia un mal gust a la boca de tothom, des de la seva estreta relació amb la prohibició, l'eugenèsia i el socialisme.\nLlavors, la política progressiva del canvi de plataforma? No, per què ho farien quan només poden canviar el seu nom i actuar com si no passés res?\nUn llibertari és qualsevol liberal clàssic, en el veritable significat de la paraula, després de 1971.\nUna breu història del progressisme\nLa resposta de Mitchell Presas a Quines són les distincions entre liberals clàssics i liberals progressistes?\nSimplement puc explicar:\nSi s’esmenten, ens podem referir a dos germans d’una mateixa font. Els llibertaris són més antiestadistes que els liberals clàssics. La tradició del liberalisme clàssic està representada per Smith, Hume, Menger, Hayek; però el llibertarisme està representat per Nozick, Rothbard etc.\nEls llibertaris es divideixen en minarchistes (Nozick) i anarcocapitalistes (Rothbard) entre ells. Hi ha un estat limitat en el liberalisme clàssic, però amb el llibertarisme la diferència és que veu l'estat com a legítim (no obstant això, l'estat només és un vigilant), i les carreteres són construïdes per l'Estat.\nSi bé el liberalisme clàssic és una tradició de 300 anys, el llibertarisme és el producte dels darrers 60 a 70 anys. La definició de llibertari s’utilitza per primera vegada per desencadenar el concepte de liberalisme als Estats Units, però avui dia hi ha una distinció liberal / llibertari clàssica.\nQuina diferència hi ha entre un enginyer civil amb experiència i un jove i brillant enginyer civil?Quina diferència hi ha entre discurs d’odi i discurs lliure? On traçem la línia? Es pot suprimir un determinat grup en nom de la veu lliure i viceversa?Quina diferència hi ha entre els míssils i PSLV / GSLV?Quina diferència hi ha entre el processament en temps real i el processament de flux? Storm és un motor de processament SPE o en temps real?Quina diferència hi ha entre la ciberseguretat i l’enginyeria cibernètica?Quina diferència hi ha entre la transferència IMPS i la NEFT?Creus que hi ha poca diferència entre nacionalisme i racisme?


'La marca preferida de las hermanas Clausman' o les conseqüències de la repressió i l'exili a la Beckett - Teatre Barcelona\n‘La marca preferida de las hermanas Clausman’ o les conseqüències de la repressió i l’exili a la Beckett\nLa Sala Beckett estrena La marca preferida de las hermanas Clausman, una obra de Victoria Szpunberg, autora resident de la temporada. La peça forma part d’una trilogia creada a partir d’una recerca extensa sobre la història familiar d’Szpunberg, nascuda a l’Argentina i exiliada després del cop d’estat del 1976. El relat que Szpunberg va viure a casa, el d’una família tocada per la repressió, la persecució i l’exili, va marcar la seva infància i joventut.\nAixí, La marca preferida de las hermanas Clausman ens situa als anys 90 d’una petita ciutat al sud de Catalunya. La Sara i la Valentina, dues adolescents filles d’exiliats polítics de la dictadura argentina, juguen a representar la història dels seus pares dins el petit menjador de casa seva. A fora, la moda de les marques i les cançons d’Eurovisió, a dins, l’habitació de la mare roman gairebé sempre tancada.\nLa “superficialitat” de la joventut i el principi de la globalització conviuen amb principis ètics i ideals molts forts. “On queden els fills de la gent que va intentar fer la revolució?” es pregunta Szpunberg. I sobretot, “Com es representa l’horror sobre l’escenari?”\nNou anys després de la seva estrena al Teatre Tantarantana, Maria Rodríguez i Diana Torné tornen a pujar a l’escenari de la mà de Glòria Balañà i Altimira, directora, per posar-se a la pell de la Valentina i la Sara. Dues germanes amb una mare “que no apareix en cap moment, sempre està rere una porta a la seva habitació. Elles transiten entre la seva vida actual i el passat de la mare. Juguen i assagen a ser la mare quan va escapar-se d’Argentina”, explica Diana Torné. “La relació que tenen amb la mare és sent ella, imitant-la, perquè és un personatge absent a les seves vides, encara que visquin amb ella”, explica Maria Rodríguez.\nDurant la seva residència a la Sala Beckett, Szpunberg ha escrit una obra nova, Amor mundi, que s’estrenarà el proper 27 de juny en el marc del GREC 2019 Festival de Barcelona. Mentrestant, la sala ha volgut recuperar La marca preferida de las hermanas Clausman que es podrà veure del 4 al 16 de juny a la Sala de dalt.


Vacuna o pandèmia\nÉs normal que les noves vacunes generin dubtes i temors, com també que es desconfiï dels interessos d’unes farmacèutiques que sovint només miren els guanys, però ara toca confiar en les veus autoritzades perquè, si no, ja sabem el que ens espera.\nActualitzada 10/01/2021 a les 10:02\nEls professionals de la medicina de tot el món s’uneixen en una sola veu demanant als seus governs que accelerin la vacunació de la població. No hi ha opció B si es vol posar fi a una pandèmia que ja dura un any i que va agafar per sorpresa tots els governs i fins i tot reputats científics i il·lustres especialistes mèdics. Aquesta no és una excepció. No és la primera pandèmia que assota la humanitat ni l’última, i gràcies als avenços i a la ingent quantitat de diners que s’han invertit en la investigació molt aviat els països disposaran de diferents vacunes per frenar i acabar amb aquesta variant de coronavirus que ha estat fatídica i deixa un buit enorme en moltes famílies. Als anomenats països desenvolupats s’intensifiquen les críti- ques des de posicions conspiranoiques mentre que els països més pobres no tenen recursos per adquirir dosis per protegir la població, un greu error perquè només el 30% de la població del planeta estarà vacunada i aquest percentatge no diu res a favor de la humanitat i representa un risc permanent que obligarà a tenir present el SARS-CoV-2. Tampoc es pot titllar tothom que no es vol vacunar com a negacionista, ja que cada persona és lliure de decidir sempre que no posi en perill la resta del col·lectiu. Que una persona tingui una reacció o fins i tot mori després de vacunar-se no hauria de fer encendre totes les alarmes. Qualsevol medicament pot tenir uns efectes secundaris -en casos molt estranys- i no per aquest motiu es deixa de prescriure, com qualsevol intervenció quirúrgica lleu pot acabar de la pitjor manera per un imprevist. Només sabem que en aquests moments tan sols es disposa de les vacunes com les eines per combatre el virus. Fer segons quins discursos des de l’altaveu que implica tenir un càrrec públic no és vetllar pel ciutadà, sinó posar en perill un pla de salut destinat a salvar vides per un virus que ja amenaça la temporada d’estiu si la vacunació no es fa ràpida i a un gruix important de ciutadans. Ningú perd la llibertat de decidir.\n#4 ves a pastar, crack\nMiquelet Bosé. va dir..No hem de permetre que la Sra. Montaner ens marqui l'agenda els propers mesos. Una altra cosa seria voler emmudir-la. No li donem ales replicant directa o indirectament els seus articles, o publicitant els seus escrits a les pàgines web i altres mitjans.\nVes a pastar, crack. Per la teva informació, la consellera va passar la malatia aixi que de negacionista res. el que si que ets tu es un ignorant de mena, que et creus i t'empases tot el que et ven el govern, vacuneu-vos i deixeu a la gent en pau d'una p...vegada, SECTARIS.\nDesgraciadament no es tant fàcil com ho poses...\n#1 Miquelet Bosé.\nNo hem de permetre que la Sra. Montaner ens marqui l'agenda els propers mesos. Una altra cosa seria voler emmudir-la. No li donem ales replicant directa o indirectament els seus articles, o publicitant els seus escrits a les pàgines web i altres mitjans.


El projecte sobre el Cabanyal de Laura Silleras, guanyador de la segona Beca Fragments de la Unió de Periodistes Valencians | Unio de Periodistes Valencians — És l'organització professional majoritària a la Comunitat Valenciana.\nValència, dilluns 16 d’abril de 2018. La Unió de Periodistes Valencians ha atorgat a la fotògrafa valenciana Laura Silleras la segona Beca Fragments per a la producció del seu projecte sobre el Cabanyal. El jurat, compost per l’editora de Dalpine, Sonia Berger, el fotògraf i director del departament de fotografia de la Reial Acadèmia de les Arts de la Haia, Rob Hornstra, i el periodista gràfic i membre de la Comissió Executiva de la Unió de Periodistes Valencians, Biel Aliño, ha escollit, entre 36 propostes presentades, el projecte de Silleras que pretén abordar els submons que conformen el barri.\nSegons explica l’autora en la seua proposta, “molt s’ha escrit i fotografiat sobre l’aspecte artístic del Cabanyal, sobre la seua trama urbana o sobre els seus valors arquitectònics, però poc sobre els seus habitants”. En aquest sentit, pregunta si és aquest barri “un lloc sotmès a un perpetu naufragi” i respon, en qualsevol cas, que “és un univers en extinció que seria bo explicar i recontar abans que siga definitivament oblidat”. Laura Silleras té una vinculació autèntica amb aquest barri en el qual va viure la seua infantesa i al que va tornar en 2014 per a com ella mateix afirma, fotografiar la seua obsessió pel Cabanyal.\nEl membre del jurat Rob Hornstra ha destacat que “Silleras, en la sèrie sobre el seu propi barri, combina el seu destacat talent fotogràfic amb una perspectiva interna que ens porta a una visió fascinant”. Per la seua banda, Sonia Berger ha ressaltat “la forma propera en què retrata la identitat d’un barri, la història del qual s’ha vist amenaçada especialment en els últims anys per plans urbanístics que han condicionat la vida dels seus veïns. Amb un cuidat color, fotografia d’una forma molt directa i en profunditat la immediatesa del que ocorre en el carrer, un entorn carismàtic que malgrat la seua resistència corre el risc de desaparéixer”.\nLaura Silleras (València, 1979) es dedica a la fotografia des de fa més d’una dècada. Ha treballat a Nova York com a assistent de Natan Dvir i Irina Rozowsky enl’International Centerof Photography i ha rebut beques per a atendre en workshops amb Mary Ellen Mark. Va rebre un esment d’honor en el primer PhotoMeeting OCEMEX (Ciutat de Mèxic, 2011), va representar la II edició del Photo Meeting Ull de Peix (Barcelona 2012) i va ser finalista en el FotoPress nº20 de La Caixa. Porta des de 2013 elaborant el seu projecte documental sobre el barri del Cabanyal.\nLa guanyadora de la segona edició de la beca disposarà d’un any per a realitzar el seu projecte, amb un pressupost de 6.000 euros en honoraris i un mínim de 9.000 per a la producció d’una exposició i un fotollibre. Fragments, amb el compromís i patrocini de DKV Seguros i la col·laboració del MuVIM i de l’Àrea de Cultura de la Diputació de València, és un projecte cultural compost per una beca de producció, un projecte expositiu, un projecte editorial i un programa d’activitats que reflexionen sobre el periodisme gràfic.


PROU COMUNISME: Setge al Parlament de Catalunya\nEl 6 d'Octubre del 1934 el general Batet assetjava la Generalitat i se suspenia l'activitat al Parlament de Catalunya. El gener del 1936 davant l'assetjament franquista el Parlament de Catalunya s'havia d'exiliar. Avui, per primera vegada al s.XXI, una altra gentussa intenta assetjar el Parlament de Catalunya, expressió de la voluntat popular dels catalans.\nAvui 15 juny del 2011 per primera vegada en democràcia hi ha un setege al Parlament de Catalunya digne de qualificar-se intent de cop d'Estat.\nVa sent hora que s'imposin càstigs exemplars i com demostra una de les façanes de la Generalitat, a Barcelona qui la fa... la paga.\nL'article 498 diu que: "Els qui utilitzin la força, la violència, la intimidació o l'amenaça greu per impedir a un membre del Congrés dels Diputats, del Senat o d'una assemblea legislativa d'una comunitat autònoma assistir a les seves reunions, o, pels mateixos mitjans, coartin la manifestació lliure de les seves opinions o l'emissió del seu vot, han de ser castigats amb la pena de presó de tres a cinc anys".\nAparts d'agressions a gent aliena, agressions a polítics, agressions a agents de l'autoritat, robatoris, desperfectes, alteració de l'ordre públic, associació il·lícita, etc.\nSembla ser que se'ls hi hacaba la sort i l'estat de excepcionalitat que gaudien els indignats fins ara i que tots els polítics van a una (1; 2), és una llàstima que se'ls hi hagi de tocar el crustó perque ho facin.\nMés mostres d'espanyolitat de les acampades són els testimonis del diputat de CiU Gerard Figueras:\n"Com a joves ens sentim avergonyits i indignats per aquells miserables qui avui ens han volgut agredir i fer callar; però no podran amb la veu d'una generació i d'un poble"\ni del diputat per SI Alfons López Tena al diari ARA:\nEl diputat de Solidaritat Alfons López Tena ha fet una crida al poble de Catalunya perquè "reaccioni i no es deixi trepitjar els seus drets democràtics". De fet, ha manifestat que ara no és una qüestió de govern sinó de democràcia. "Ha de ser el poble qui digui prou a una sèrie de gent que ha passat el llindar de la defensa de determinades postures", ha ressaltat. Ha indicat que no hi pot haver coacció ni violència.\nLópez Tena no ha volgut respondre preguntes en castellà perquè totes les persones que l'han insultat a les portes del Parc de Ciutadella ho han fet en castellà. "L'única llengua que s'utilitzava per totes les persones que ens han rodejat era la llengua espanyola i la primera cosa era preguntar-nos d'on ha vingut aquesta gent", ha afegit.\nLa hipocresia d'aquesta gent arriba lluny, a la vegada que acusaven falsament als Mossos d'Esquadra d'agredir a un pobre minusvàlit i un pidolaire, ells agredeixen a un diputat per CiU invident i l'amenaçen de mort\nMés fotos del setge\nSeguim donant suport a Felip Puig!\nTrob que precisament avui els Mossos haurien d'haver actuat amb la màxima contundència.\nJo també company, això hauria d'acabar\n16 de juny de 2011 a les 5:54


El sociòleg Manuel Castells serà ministre d'Universitats, en la cartera que ara ocupa l'astronauta Pedro Duque – Actualidad\nManuel Castells al costat d'Ada Colau el 22 de maig del 2019. / Nazaret Romero\nRafa Garrido.- Pedro Sánchez va conformant el seu nou govern, preparant així el consell de ministres que caminarà si, com està previst, dimarts és investit president d’Espanya. En ser un govern de coalició, però, no tots els noms els escull d’entre els socialistes. En l’equació entren també les propostes de Podem i els comuns. I entre ells, s’ha colat el nom d’un català. Segons ha avançat La Vanguardia i ha pogut confirmar l’ACN, el sociòleg Manuel Castells serà el nou ministre d’Universitats, cartera que ara ocupa l’astronauta Pedro Duque. La proposta de Castells la va posar a sobre la taula l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i ha arribat a bon port després de les darreres reunions mantingudes al respecte.


COM ELIZA HAMILTON VA FUNDAR EL PRIMER ORFENAT PRIVAT A LA CIUTAT DE NOVA YORK - HISTÒRIA\nCom Eliza Hamilton va fundar el primer orfenat privat a la ciutat de Nova York\nWikimedia Commons / Ralph Earl / Domini públic\nEliza Hamilton, l'esposa d'Alexander Hamilton, és coneguda pels motius pels quals el món sap que era gran. A través de la vida, les seves transgressions i després de la seva mort, va continuar sent una dona excel·lent i una esposa estel·lar. El treball de la seva vida després de la mort d’Hamilton va ser també per promoure el seu nom. No volia que el món oblidés un dels pares fundadors d’Amèrica, Alexander Hamilton.\nCasament amb Alexander Hamilton\nEliza, també coneguda com a Elizabeth Schuyler Hamilton, va passar el naixement d'una figura de la Guerra de la Revolució, el major general Philip Schuyler i membre d'un dels més rics. Nova York famílies, Catherine van Rensselaer. La família Schuyler tenia connexions militars, i aquí va conèixer el principal ajut del general George Washington, Alexander Hamilton.\nQuan es van casar a casa de la seva família el desembre de 1780, va començar el paper per al qual és més coneguda. Mentre començava la tasca econòmica del seu marit, ella li va donar vuit fills, el va ajudar a redactar els escrits polítics que el van convertir en un precursor de la història nord-americana. A la seva llar al Grange, a l 'alt Manhattan, el Hamiltons va viure en un món astut. Tanmateix, Alexander Hamilton només va estar gaudint del Grange durant dos anys abans de ser afusellat per Aaron Burr en un duel.\nTreball després de la mort d’Hamilton\nDesprés de la mort de Hamilton, Eliza Hamilton es va quedar amb set fills, ja que el seu fill gran, Philip, també havia estat assassinat en un duel. Va patir molt el seu fill, el seu marit i el seu pare, que van morir a prop l’un de l’altre. Simultàniament, la seva filla va patir un trencament nerviós i el banc va recuperar la Grange. Amb recursos, va poder tornar a comprar-lo amb diners obtinguts. De seguida es va llançar a criar els seus fills i els seus treballs de caritat.\nVa formar la Orphan Asylum Society amb inspiració de l’església i de la infància del seu difunt marit. The Orphan Asylum Society va ser el primer orfenat privat de la ciutat de Nova York. Eliza Hamilton va ser la directora principal del lloc des de la seva obertura el 1806 fins al 1821, i després la subdirectora fins a gairebé el 1850. Va recaptar fons, béns i va assegurar que els nens estiguessin ben cuidats i cuidats. Durant la seva etapa a l’orfenat, va veure prop de 800 nens.\nAls anys 1830, Eliza venut The Grange definitivament i es va mudar amb la família, el fill Alexander, la filla Eliza i les seves respectives famílies. De tant en tant va mantenir la seva tasca política, menjant amb figures com el president Polk, Pierce i Tyler i participant-les amb idees i la seva encantadora personalitat. No era tan amable amb tothom. Per exemple, James Monroe va estar per sempre a la seva mala llista per haver filtrat els detalls de l’afer del seu marit més de cinquanta anys abans. Independentment, era molt venerada com a filántropa i molts la veien com l’últim nexe viu de l’era revolucionària.\nEl llegat de Hamilton-Schuyler\nRecentment, el musical de Broadway Hamilton ens va donar una representació visual i musical de les entrades i sortides de les vides de Hamilton. La història es va centrar en Alexander Hamilton. Tot i això, només va ratllar la superfície del que va fer Eliza. Ella és l'única raó per la qual recordem la seva vida. Va argumentar que va escriure l'adreça de comiat de Washington, no James Madison.\nElla va fer el treballar d’enviar qüestionaris a col·legues anteriors per obtenir més informació sobre la carrera del seu marit. Ella i el seu fill, John Church Hamilton, van editar la col·lecció de documents. Sense aquest treball, la història detallada d’Alexander Hamilton no existiria. Tampoc ho faria el monument de Geroge Washington al National Mall. Ella va ajudar a recaptar fons per a això, ja que no només era un pare fundador, sinó també un amic de Hamilton.\nEliza Schuyler Hamilton es mereix tot el reconeixement que rep el seu marit i més per la seva dedicació no només el país, sinó un home que va prometre estimar, fes el que passi.\nVeure: Pauline Cushman va deixar d’actuar per convertir-se en un espia de la guerra civil\nqui va protagonitzar tothom estima a Raymond\npersona nova a la vista\non és la línia de qui és, de totes maneres, filmat el 2016\nxecs federals de lloguer 92-313\namb qui està casat amb Kevin Costner\nfotos de la torre eiffel a la nit