Parets treballa per la gratuïtat dels llibres de text a secundària - Parets del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > Parets treballa per la gratuïtat dels llibres de text a secundària\nParets treballa per la gratuïtat dels llibres de text a secundària\nL'Ajuntament es reuneix amb els instituts per recollir les seves necessitats\nL'Ajuntament de Parets s'ha reunit amb les direccions dels centres de secundària del municipi per conèixer quines són les necessites d’instituts i escoles en matèria de reutilització de llibres i projectes educatius innovadors.\nL'objectiu de l'equip de govern és incloure una partida en el pressupost de 2022 destinada la gratuïtat dels llibres de text de secundària i, d'aquesta manera, complir els compromisos adquirits amb la ciutadania i recollits en el Pla d'Actuació Municipal (PAM). Per fer-ho viable, l'Ajuntament planteja adaptar els recursos a les necessitats educatives existents al municipi. Així, la reunió celebrada ahir al matí és una primera trobada per treballar conjuntament.\nA la trobada hi ha participat l'alcalde, Francesc Juzagdo; la vicealcaldessa i regidora d'Educació, Casandra Garcia; i personal tècnic del Servei d'Educació així com les direccions de tots els centres educatius de Parets que imparteixen secundària: l'Institut La Sínia, l'Institut Torre de Malla, l'Escola ACESCO i el Col·legi Nostra Senyora de Montserrat.\nL'alcalde, Francesc Juzgado, comenta que el govern "volem donar continuïtat al projecte de gratuïtat dels llibres de primària que es va iniciar l'anterior legislatura, fent un pas més endavant i fent-lo extensiu a l'ESO, amb la voluntat de rebaixar les despeses de les famílies que tenen fills a l'etapa d'educació obligatòria".\nLa vicealcaldessa i regidora d'Educació, Casandra Garcia, explica que es tracta "d’un projecte totalment inclusiu que vetllarà per la igualtat i que serà equitatiu per tots els centres del municipi”. Garcia agraeix la implicació dels equips docents en la iniciativa.


Club ETSETB Alumni - Vermutillo TelecogresKIDS: rememorant el passat, mirant al futur — UPCAlumni — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Club ETSETB Alumni - Vermutillo TelecogresKIDS: rememorant el passat, mirant al futur\nSou a: Inici / Són alumni UPC / Passades / 2019 / Club ETSETB Alumni - Vermutillo TelecogresKIDS: rememorant el passat, mirant al futur\nEl 1993, un grup de telecos inquiets del si de la Telecogresca va plantar la llavor del que avui, amb el nom de Festa de Dia, forma part de la tradició de l’Escola. L’any abans, la Telecogresca havia viscut la seva primera edició fora de casa.\n26 anys després, una inquietud similar ha fet possible el Vermutillo TelecogresKIDS. Tornar a l’Escola un bon grapat d’anys després, retrobar antics companys, i reviure aquell ambient festiu i bon caliu que anys enrere, entre pràctiques i exàmens, va formar part intrínseca dels nostres dies d’estudiants de Telecos. Això sí, amb una dosi força més moderada tant etílica com de dB SPL a les oïdes, i acompanyats dels que pel camí han passat a formar part de les nostres vides: els Kids.


Apugem la persiana: Andreu, Pastisseria\nNom del comerç: PASTISSERIA ANDREU\nAdreces a Manresa: Galceran Andreu,5 (1959-1964); carretera de Cardona, 33 (1964-1998); Galeries Manresa Centre (1981-2000)\nActivitat: Pastisseria, bomboneria, pastisseria salada i xarcuteria\nData d'obertura: 1959\nData de tancament: 31-03-2000\nAnys d'activitat: 41\nEl Joan i la Roser a l'entrada de la botiga de la carretera de Cardona, 33.\nFoto: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nEntrevistem el Joan Andreu Gil (24-6-1924) i la Roser Campdepadrós Nogué (06-5-1934). M' impactaren del Joan Andreu dues coses: Primer, quan m'acomiadava de l'entrevista em va demanar si m'agradaven els bombons i llavors, dirigint-se a la cuina de casa seva, em va ensenyar una batedora i estris amb els quals encara elabora pastissos i bombons per les festes familiars; em va transmetre, a la seva edat, 91 anys, la il•lusió innata per la pastisseria, que no ha perdut. I en segon lloc, el que sovint ha comentat als fills, que "no et pots quedar amb el vestit de la primera comunió", no et pots estancar, ans al contrari, sempre pots continuar aprenent, creixent i millorant.\nEl Joan Andreu i la seva esposa Roser arriben a Manresa l'any 1959, tots dos nascuts a Montblanc (La Conca de Barberà). Primerament s'havien establert al carrer Riber de la seva vila. El Joan pertany a la quarta generació d'una família de pastissers, ca l'Adrogueret o Pastisseria Andreu del carrer Major, 55, de Montblanc.\nEl Joan recorda que va estar 14 anys a la pastisseria Torrents de Tarragona, llavors a la Rambla, on casualment tingué com a mestre pastisser Josep Miró, que havia treballat a la pastisseria Ribera del carrer Sant Miquel de Manresa.\nFurgoneta de la Pastisseria Andreu. Foto: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nEns expliquen la Roser i el Joan que l'any 1959 s'estableixen al carrer Galceran Andreu, número 5. A l'inici posaren el nom de Pastisseria la Seu al negoci, però un nou rector els posà pegues i van canviar-lo per Pastisseria Andreu. L'obrador el tenien més avall, al número 9 del mateix carrer. Començaren com a colmado (botiga de barri que venia de tot), i quan van poder tenir un permís especial que es necessitava per a pastisseria van anar introduint aquesta activitat. Així, de mica en mica es van anar donant a conèixer fins a fer-se bona clientela. Quan començaren el negoci eren anys d'estretor econòmica, ens trobem al final del primer franquisme (1939-1959); llavors el que ara anomenem Barri Antic, sobretot el carrer Sant Miquel i la Plaça, era el centre comercial i de població de la ciutat. En aquest emplaçament s'hi van estar fins al 1964.\nTrasllat a la carretera de Cardona\nEl creixement econòmic dels 60 i 70 va propiciar el creixement dels comerços i també de la pastisseria. Així l'octubre de 1964 la Pastisseria Andreu fa un salt empresarial i comercial i s'instal·la a la carretera de Cardona, número 33. Des d'aquest nou local, més ampli i cèntric, i gràcies a la tenacitat i l'estima per l'ofici, el negoci arrelà progressivament.\nInterior i exterior de la pastisseria a les galeries comercials Manresa Centre.\nFotos: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nMés tard, l'expansió afavorí l'obertura, el 1981, d'una nova botiga a les galeries comercials Manresa Centre, és a dir, en una de les zones més comercials de la Manresa dels 80. El negoci arribà a tenir uns 15 treballadors. Entre 1981 i 1998 mantingueren els dos locals oberts, i la botiga de les galeries Manresa Centre romangué oberta fins a la jubilació, l'any 2000.\nPastís de llagostins. Foto: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nEn pastisseria salada va aportar innovacions amb combinacions molt suggerents. Foren uns dels primers a oferir serveis de "lunch", el que ara anomenaríem "càterings", és a dir, àpats per a celebracions, empreses, inauguracions, etc. Introduïren primer pizzes, entrepans i croissants farcits, que anaren ampliant imaginativament en productes de diari com la "boina" (un entrepà rodó de dos pisos amb embotit, enciam, tomàquet, ou dur, etc.), el biquini cremat..., i altres de dia festiu, com els diversos tipus de tortada salada (salmó, rap, tonyina, llagostins..., combinats amb verdures o fruites vermelles); pizzes llargues de samfaina, bacó, gambes, etc.; canapès diversos (foie, pernil ibèric...), minicroisants i minibrioixos farcits, pastes de còctel... Les diverses combinacions o discrets tocs de dolç a la pastisseria salada oferien un contrast diferent que llavors sorprenia. Aquesta especialització en salat més endavant els portaria a la pizzeria.\nProductes de pastisseria salada, a la botiga de les galeries comercials Manresa Centre.\nEn pastisseria dolça, la tradició de diari (coques, croissants, ensaïmades, brioixos, el "negrito", el "bollo de l'estudiant"...), de festiu (tortells, lioneses, braços, tortades, rebosteria, pasta seca, pasta de full...) i de diades (panellets, torrons, mones, garlandes, encenalls...) i celebracions (pastissos de noces...) va conviure amb la novetat de cada moment (plum-cake, púding, mousse, gambeta, "sacher"...).\nTortada de fruites i crocant\nPastís de noces, any 1989\nEl món de la xocolata també va ser un camp on fer volar la imaginació sense descuidar allò tradicional; la van potenciar fins al punt de fer monogràfics de xocolata, com el Festival de la xocolata (amb concurs literari inclòs). Oferien diversos tipus de pastissos de xocolata i trufa, així com bombons, trufes, xocolata desfeta, xocolata a la pedra...\nTambé foren pioners a fer per encàrrec algun producte per a celíacs quan ningú no n'havia fet a la ciutat ni se sabia popularment què era.\nA l´esquerra, Festival de la xocolata, i a baix, assortit de bombons. Fotos: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nD'altra banda, les Pedres de la Cova, confit d'ametlla glacejat amb un cruixent, és una especialitat que rep el nom de la Cova de Manresa, en honor a la ciutat que els acollí. Les Pedres tenien el precedent en els Merlets de Montblanc, que en aquest cas prenen el nom de les muralles de la vila.\nPublicitat de les Pedres de la Cova. Foto: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nLa Roser portà l'organització de les botigues; procurà sempre un tracte comercial acurat amb els clients, professional i pròxim a la vegada. Recorda èpoques de molta feina com la Pasqua amb les mones, per Nadal fent paneres i lots, tasques en què també desenvolupà un vessant artístic. La Roser obtingué la medalla de la verge de Montserrat en el XXVII Homenatge a la Dona pastissera del Gremi de Pastisseria de Barcelona i Província.\nRoser Campdepadrós rebent l'Homenatge a la Dona Pastissera, del Gremi de Pastisseria de Barcelona. Foto: Arxiu família Andreu Campdepadrós\nGremi de Confiteria i Pastisseria de Manresa i Comarca\nCal remarcar la importància dels gremis a la nostra ciutat, i com uns han funcionant durant molts anys i altres no han tingut cap cohesió o ni tan sols s'han constituït.\nEmblema del Forn de Sant Joan. Foto: Arxiu família Soler Carballeira\nSegons Josep Soler Casals (del Forn de Sant Joan), membre fundador del Gremi de Pastisseria i Confiteria de Manresa i Comarca, el gremi es va iniciar quan ell tenia 12 o 14 anys, és a dir, entre 1945 i 1947. El constituïren Joan Massana (Pastisseria Massana del carrer Guimerà), president; Enric Ribera, apoderat, i Josep Soler, secretari. Estaven també associats al Gremi de Pastisseria de Barcelona i Província. Després que, entre 1950-1952, el sindicat vertical els advertís que la junta s'havia d'escollir per mitjà d'eleccions, uns 15 o 16 pastissers elegiren Josep Soler com a president, però al·legant motius de feina va renunciar-hi en favor de Joan Massana, i ell continuà a càrrec de la secretaria. Alguna de les activitats del Gremi era la formació dels agremiats. En aquest sentit, Soler recorda que un professor convidat de Barcelona va oferir la primera demostració, que es va dur a terme al sindicat (al Passeig).\nSegell del Gremi. Foto: Arxiu família Soler Carballeira\nProgressivament el Gremi s'anà consolidant i anà creixent; es pot dir que des de mitjan anys 60 el grup fou nombrós i cohesionat; estava format per: Azorín, de Súria; Arturo Blaya, de Manresa (Pastisseria el Cigne); Ribera, de Manresa; Antonio Rodríguez, de Manresa (Pastisseria Mallorca); Trulls, de Sallent; Miquel Vila, de Sant Vicenç de Castellet; La Lionesa, de Súria (posteriorment); Josep Soler, de Manresa, secretari, i Joan Andreu, president.\nA banda del suport mutu que suposa un gremi, les activitats d'aquesta segona etapa que recorda Josep Soler són de caire divers: formació per als agremiats (fins i tot una demostració a la Sala Loiola, dalt de l'escenari), obtenció dels carnets sanitaris i promoció de la pastisseria. Pel que fa a aquest aspecte, el conjunt d'agremiats van participar en diverses edicions de l'Expobages fent demostracions en directe: elaboraven productes "in situ" que oferien als visitants. Les cases comercials acostumaven a participar-hi aportant la maquinària, i els ingredients els duien els agremiats.\nPastís de celebració familiar. Foto:Arxiu família Andreu Campdepadrós\nEl Gremi de Pastisseria i Confiteria celebrava la seva festa patronímica per la Verge de Montserrat; tenim notícia a través de la premsa dels actes que va celebrar el Gremi de Barcelona el 1952 ("La Vanguardia" del 6 de maig del mateix any). El Gremi de Manresa i Comarca també feia la seva celebració anual.\nJoan Andreu Gil, l'any 1988. Foto:Arxiu família Andreu Campdepadrós\nL'any 1988 Joan Andreu rebé reconeixements. D'una banda, del gremi provincial de Manresa i, de l'altra, del de Barcelona.\nEls cinc fills del matrimoni Andreu Campdepadrós, Rafel, Pepi, Imma, Roser i Montse, ajudaren en el negoci fent el que calia a l'obrador, la botiga o repartint, però cap s'hi va voler dedicar; escolliren d'altres professions.\nLa botiga de la carretera de Cardona tancà el 1998. L'establiment del Passeig tancà el 31-3-2000 després de 41 anys d'activitat comercial a la ciutat.\nPaper d'embolicar de la Pastisseria Andreu\nA banda de l'activitat artesanal, Joan Andreu, associat amb Freisa, de Joan Freixenet i Joan Planas, conduí la secció de pizzes. En aquest sector, el 1995 la família engegà l'empresa Andreu Alimentació, majoritàriament d'elaboració de pizzes, i avui situada al Polígon de Sant Isidre de Sant Fruitós de Bages.\nJoan Andreu va ser un artesà amb imaginació; combinà tradició amb modernitat, ofici amb creativitat. Tot plegat, amb la voluntat de sorprendre uns paladars cada cop més entesos i una societat cada vegada més gurmet. Roser Campdepadrós va ser una bona comerciant i administradora. Sense aquesta combinació no hauria estat possible el bon record que va deixar el seu establiment a la memòria dels comerços manresans.\nComiat dels pastissers del gremi de Manresa quan van tancar l´establiment, 31-03-2000.\nAgraïment sincer a Roser Andreu Campdepadrós, per l'ajuda, la revisió del text i la implicació en la recerca de la botiga dels seus pares.\nEntrevistes fetes el 12 de novembre de 2015 i el 12 de gener de 2016


El programa assoleix el marcador més alt de la història, amb 10,7 milions que encara creixeran\nEl marcador final de 'La Marató' 2018 CCMA\nBarcelonaRamon Gener i Gemma Nierga arribaven a 'La Marató' d’aquest diumenge amb bones sensacions. “Tenim un repte: arribar a les dues xifres”, deia Nierga, en una entrevista a l’ARA, abans del programa. “El cor em diu que [el marcador] serà bestial”, afegia Gener. I no s’equivocaven. 'La Marató' que ells van presentar va batre el rècord de recaptació de les 27 edicions de la iniciativa solidària de TV3 i Catalunya Ràdio, amb 10.715.430 euros recollits fins al moment de tancar el programa, a tres quarts de dues de la matinada de dilluns, després de gairebé 16 hores en directe. Aquesta quantitat encara creixerà fins al 31 de març, quan es tancarà el termini per fer aportacions.\n“Des que vam començar a preparar el programa dèiem: «T’imagines arribar a les dues xifres?» Però després penses que potser has xerrat massa”, reconeixia aquest dilluns Gener, en declaracions a l'ARA. “Volíem arribar-hi perquè és un èxit pensar que tots aquests diners aniran a parar a projectes que investigaran com es pot guanyar el càncer d’una vegada per totes. És un mèrit compartit per tothom”, ha destacat Nierga. La presentadora, però, no vol “menystenir” les últimes edicions de 'La Marató', que van tancar amb xifres inferiors. “Són exactament igual d’importants que aquesta. El que passa és que el càncer és una malaltia que ens afecta tant a tots que fa que ens sentim molt directament concernits”, va afegir.\nEfectivament, fins ara el rècord el tenia l’última 'Marató' dedicada al càncer, la del 2012, en què el marcador final es va situar en 10.113.152 euros. Aquella edició es va acabar tancant amb 12.387.634 euros recaptats, de manera que el marcador d’enguany s’hauria d’incrementar en 1,7 milions més en els pròxims mesos per confirmar el nou màxim.\nEn qualsevol cas, la xifra obtinguda fins ara manté 'La Marató' de TV3 com la segona que més recapta del món per habitant, amb una mitjana provisional d’1,43 euros per ciutadà, només superada pel 'Teletón' xilè, que que ha aconseguit recaptar 2,41 euros per persona al seu país i conserva el primer lloc. El director de la Fundació La Marató de TV3, Lluís Bernabé, destaca, en declaracions a l’ARA, que a aquesta fita no s’hi arriba gràcies a “grans mecenes” que facin donacions milionàries, sinó que “és la suma de molts esforços i de molts donatius”. “Això té molt valor: parlem de 10 milions d’euros, però per aconseguir-ho hi han participat gairebé tres milions i mig de persones, la meitat de la població”, remarca Bernabé.\nEn aquest còmput s’hi inclou la gent que va trucar per fer donatius, però també els que van participar en alguna de les activitats solidàries que es van celebrar arreu del país, i els seus organitzadors. Segons Bernabé, això representa al voltant d’un milió de persones, repartides entre uns 3.500 actes (tot i que el recompte encara no s’ha tancat). “És difícil aconseguir tot això només a través d’un programa de televisió. 'La Marató' s’ha convertit en un projecte dels ciutadans”, diu Bernabé.\nDes del 1992, 'La Marató' ja ha recaptat més de 183,5 milions d’euros, que han permès finançar més de 800 projectes de recerca sobre diferents malalties. En aquest cas, la Fundació espera rebre entre 300 i 400 propostes, de les quals se’n seleccionaran una quarantena que permetin avançar en algunes de les línies d’investigació presentades diumenge al programa, com la immunoteràpia i la biòpsia líquida.\n“Estic molt emocionat i molt feliç per haver pogut formar part de tot això. Quan t’ho diuen ja t’imagines que serà molt xulo, però no et pots imaginar fins a quin punt. Aquest programa és un tresor que tenim. Des de casa ja es veu, però quan ets allà t’adones de la magnitud de la meravella que és”, diu Gener, que assegura que aquesta ha sigut “l’experiència més gratificant” de la seva trajectòria a la televisió.\nNierga afegeix que 'La Marató' és un programa molt “intens”, que “no permet relaxar-se ni un moment”. “Contínuament estàs entrevistant testimonis que ens regalen una part de la seva vida i ens permeten compartir aquesta situació tan dura”, diu la presentadora, que admet que “en molts moments” l’emoció li arribava “a l’ànima”. “Vaig optar per posar una cuirassa i mirar-m’ho des del paper de presentadora”, explica. Per a ella, un dels moments més colpidors va ser el vídeo de Patrícia Moya (afectada de càncer de mama), en què el seu fill li deia que la curaria amb pega. “Va ser difícil mantenir el tipus: la Patrícia és una noia molt forta, i allà se’ns va trencar una mica”, recorda Nierga. “A cada minut ens donaven una lliçó de viure la vida i d’aprofitar el moment”, diu la presentadora, que sentencia: “De vida només en tenim una. No la desaprofitem amb tonteries”.\ntelevisió TV3 La Marató 2018 Ramon Gener Gemma Nierga càncer


Montserrat s’estrena al Parlament amb la defensa de l’impost sobre begudes ensucrades – Marfanta\nEl canareu Alfons Montserrat es va estrenar este dimecres com a diputat d’ERC al faristol del Parlament amb la defensa del decret llei del Govern que ha de regular com liquidar l’impost sobre begudes ensucrades envasades. Un decret que ja es va aprovar el juny del 2017, però que havia estat anul·lat pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) per defectes formals en la tramitació. Amb el seu discurs, Montserrat va manifestar que “aquest tribut persegueix un objectiu extrafiscal, com és el de combatre una externalitat negativa corregint problemes de salut i fomentant un estil de vida més saludable”.\nEl diputat republicà va recordar que “l’impost va ser creat per lluitar contra la prevalença de malalties associades a l’obesitat seguint les recomanacions de l’Organització Mundial de la Salut”. En este sentit, Montserrat va afirmar que “d’acord amb les evidències científiques, els referents d’altres països i l’experiència que hem tingut amb l’impost considerem que cal mantenir-lo”.\nA banda, el diputat ebrenc va denunciar que els grans poders econòmics defensen els seus interessos privats quan rebutgen un impost que afavoreix “l’interès general de la societat”. L’oposició que s’han trobat a l’impost, segons Montserrat, “és un cas més dels darrers anys, l’administració lluitant per l’interès general contra bufets d’advocats de les grans patronals”. El Govern, sense modificar el contingut bàsic del decret llei, va tornar a presentar un text que va rebre el suport dels diputats d’Esquerra, de JxCat, d’En Comú Podem i de la CUP; el vot en contra del PP, i l’abstenció de Cs i el PSC. // Foto ERC.\nTags: AlcanarAlfons MontserratCatalunyaERCMontsiàPolíticaSocietat\nRoigé congela els impostos i descarta noves bonificacions per falta d’acord polític\nTomàs: 'Sóc partidari de comptar-nos als municipis on se celebren festes amb bous'


Presentació a la Diputació de Lleida de la cursa de la Cordera d’Albesa | Diputació de Lleida\nInici / Presentació a la Diputació de Lleida de la cursa de la Cordera d’Albesa\nPresentació a la Diputació de Lleida de la cursa de la Cordera d’Albesa\nEl vicepresident primer de la Diputació de Lleida, Miquel Padilla ha presidit aquest dilluns la presentació de la cursa de la Cordera que se celebrarà a Albesa el 14 d’agost. L’acte ha comptat amb la participació de l’alcalde d’Albesa, Antoni Balasch i les regidores, Esther Melet i Anna Gatius.\nLa cursa comptarà amb un recorregut de 10,5 quilòmetres i s’espera la participació de més de 300 participants. Es tracta d’una cursa mixta per pistes de terra i asfalt.\nEls organitzadors han explicat que la carrera, documentada ja l’any 1590, és la cursa més antiga de Catalunya, segons figura a l’Arxiu de la Corona d’Aragó, fons reial Patrimoni, secció Batllia, sèrie Processos Antics, lligall 1590-3-Ac i corresponia, ja llavors, a una cursa pedestre popular, lúdica i molt competitiva. El seu sentit era mostrar la potència i la velocitat dels joves, convertint-se en una veritable disputa esportiva entre les poblacions veïnes i, també, entre els propis albesans atès que, a més a més de la cursa general, n’hi havia una altra reservada només per als joves d’Albesa.\nEl vicepresident primer de la Diputació de Lleida, Miquel Padilla, ha destacat la importància històrica de la cursa i l’esforç que, des de l’ajuntament d’Albesa es dóna a la carrera “per tal de promocionar aquesta activitat esportiva i lúdica entre els albesans i tots aquells que vulguin conèixer els voltants del municipi”.\nDe la seva banda, l’alcalde d’Albesa, Antoni Balasch ha recordat la anècdota per la qual es reconeix com a documentada la cursa en la que un veí del poble, l’any 1590, va agafar pel braç el qui anava a creuar la meta en primera posició i no li va permetre guanyar la cursa, deixant-lo sense el valuós premi de la Cordera.\nTipològicament s’ha d’ubicar la cursa de “la Cordera”, com una carrera de festa major com qualsevol de les que s’organitzaven en nombroses poblacions de la Depressió de l’Ebre i fins al País Basc; tot i que on sembla que hi havia una gran afició per “la Cordera” era als pobles de la ribera de la Noguera Ribagorçana.\nA l’Arxiu de la Corona d’Aragó es conserva un interessant plet que es centra totalment en una qüestió: les baralles i problemes ocorreguts en “la Cordera” de 1590 i que acabaren amb una multa de 60 sous i presó per al veí que va agafar pel braç i va aturar al corredor que arribava en primer lloc, fent-li perdre la cursa.\nEls organitzadors han dit que la cursa de “la Cordera” d’Albesa ha de ser considerada com un patrimoni històric i etnològic immaterial de primer ordre, atès que és representativa d’uns costums i unes tradicions ja perdudes.


Comença l'edició 41 del Concurs de Teatre Premi Vila de Pineda amb 6 muntatges programats | Ràdio Pineda\nComença l'edició 41 del Concurs de Teatre Premi Vila de Pineda amb 6 muntatges programats\n14 January 2022 - Submitted by J.B.\nEnviat per J.B. el 14 January 2022\nAquest diumenge comença el 41è Concurs de teatre Premi Vila de Pineda. S’han triat 6 muntatges que es podran veure cada diumenge a les 6 de la tarda a la sala gran del centre fins el dia 6 de març. El Coordinador del Concurs de Teatre, Pol Beltran, ha explicat que «es van presentar un total de 57 obres i ha estat molt difícil fer-ne la tria». Al final han apostat per les de més qualitat i amb diversitat de gèneres.\nEl concurs comença aquest diumenge amb l’obra ‘Les arrels’ a càrrec del grup de Teatre d’Amics de les Arts i Joventuts Musicals de Terrassa. El muntatge se centra en la història d’una família a l’Anglaterra dels anys 50, que reflexiona sobre la vida acomodada que tenen i la por que ens fa lluitar pels nostres drets, per no perdre el que tenim. Maria Miralda directora del muntatge ha destacat el treball d’interpretació i l’escenografia de l’obra i ha dit que és la primera vegada que participen al concurs de Pineda.\nL’obra de teatre ‘Les Arrels’ es pot veure aquest diumenge a les 6 de la tarda al Centre Cultural.\nEl concurs de teatre seguirà el dia 23 de gener amb el grup Espiral de Valldoreix que participarà amb l’obra ‘Revolta de Bruixes’; el dia 30 de gener es podrà veure ‘Bojos per la pasta’ a càrrec de la Inestable Ceretana de Puigcerdà.\nEl grup Filagarsa de Molins de Rei participaran el dia 13 de febrer amb el muntatge ‘Jana’ i la companyia La K-Mama de Calafell porta a concurs la representació de l’obra ‘La casa de Bernarda Alba’ de Federico Garcia Lorca el 28 de febrer. Finalment, el dia 6 de març l’Elenc Dramàtic del Círcol Catòlic de Sant Vicenç dels Horts tancarà el concurs amb l’obra ‘La Zapatera Prodigiosa’, que també és de Federico Garcia Lorca. Les entrades ja són a la venda al web www.ccrpineda.com


7 pel·lícules romàntiques per Sant Jordi - Blog d'educació\nHome > Joves > 7 pel·lícules romàntiques per Sant Jordi\nL’amor, què és? Quines etapes i dimensions té? Podríem estar-nos hores parlant-ne… Avui ens centrarem en el dia dels enamorats: el 23 d’abril, Sant Jordi. Així doncs, els hi dediquem, sobretot, a totes les: relacions de parella, nuviatges, matrimonis joves i/o veterans amb fills; o simplement als joves solters que volen, i esperen trobar, algun dia, la persona per a casar-s’hi i formar una família.\nAquestes pel·lícules, la majoria comèdies romàntiques, ens poden ajudar per parlar amb els nostres fills o filles joves sobre l’amor i les relacions de parella tot intercanviant els diferents punts de vista.\nQuina va ser la reacció dels pares, sobretot, del teu pare quan et vas comprometre? L’Annie té clar que es vol casar i que ho vol fer amb el Bryan; amb qui, sortint tres mesos de nuviatge, s’hi ha promès.\nUn clàssic que ens ensenya valors com el compromís, la família, l’amor i el suport incondicional dels pares: la base de la família.\nPel·lícula romàntica amb el seu punt de drama, per a joves o adolescents, basada en un llibre, del mateix nom, de Nicholas Sparks. La Jamie és una noia educada i estudiosa, que no tenia por a fer saber que la fe, per a ella, era el més important. El Landon era el típic, entre tants, noi d’institut que destacava pel seu aspecte físic i temperament. Aquests dos personatges s’enamoren i la Jamie li comenta al Landon, que pateix leucèmia.\nEl sentit cristià del compromís, del voler estimar bé, de veritat, a través de la malaltia i fins la prosperitat, son alguns dels valors que ens comparteix l’autor d’aquesta novel·la.\nL’Anna, vol casar-se, porta 4 anys de relació amb el Jeremy, i està laboralment ben col·locada. Segons una tradició irlandesa, les dones poden demanar matrimoni als seus nuvis, descartant sent rebutjades, un dia cada quatre anys: el 29 de febrer. Així doncs, s’endinsa en l’aventura per a conèixer millor tal tradició; el que no sap, és que justament en aquell viatge trobarà pel camí, algú que li canviarà els esquemes…\nAquesta simpàtica comèdia romàntica ens transmet valors com la perseverança, la voluntat i la constància, d’aconseguir el que ens proposem.\nAls 21 anys el Tim, descobreix que per herència i regal familiar, té la habilitat de viatjar a través del temps; no pot canviar la història, però si el que ha passat. D’aquesta manera, aconseguirà la novia que vol. Tristament, res és tan fàcil com sembla…\nUna comèdia dramàtica i romàntica, britànica, que parla sobre la confiança, l’acceptació i aprendre a viure el present, valorant els petits detalls de la vida ordinària.\nUn drama biogràfic britànic sobre la vida del físic Stephen Hawkings, i la seva dona, la Jane Wilde, estudiant de poesia medieval espanyola. També detalla el procés del seu diagnòstic d’esclerosis lateral amiotròfica. Aquesta pel·lícula és més dura, recomanable per a un públic adult.\nEnsenya com amb esperança i esforç es pot arribar a superar qualsevol barrera: física, social i/o acadèmica, que aparegui. La fortalesa i l’amor persisteixen davant qualsevol adversitat; per dolorós i/o poc satisfactori que sigui el camí.\nEl musical hollywoodiense més destacat del segle XXI, tracta sobre la Mia; una cambrera, que somia en ser una estrella del cinema. I el Sebastián, que acaba de ser acomiadat del bar on tocava jazz amb el piano. Tot i les considerables diferències entre els dos protagonistes, acabaran coincidint en algun esdeveniment, on començaran a sortir.\nEl missatge és ben clar: compleix els teus somnis, surt a atrapar-los, persisteix, i aconsegueix-los; i accepta que, en les relacions interpersonals, no tot surt com un espera, però que de tothom qui passa per les nostres vides es pot aprendre.\nAcabem amb el clàssic drama romàntic de la història del cinema, el musical West Side Story (1961). Encara no has vist la última, i aclamada i nominada adaptació de Steven Spielberg (2021)? L’argument es basa en la història d’amor de Romeu i Julieta de William Shakespeare, on dues bandes de joves: els sharks, immigrants de Puerto Rico i els jets, bàndol de nord-americans, estan enfrontats. El conflicte augmenta quan en Tony, dels jets, i la Maria, germana d’un sharks, s’enamoren.\nBé, i tu: ja t’has decidit, quina pel·lícula veure per Sant Jordi, després de dinar o abans d’acabar el dia?\nWebs consultades: almudi.org i decine21.com\namor\teducació emocional\tFem Família


Sessió informativa amb Javier Angulo\nData límit: 22 de Gener de 2020\nEl Màster en Producció i Distribució Cinematogràfica ofereix enguany tres trobades obertes als professionals de la indústria catalana per estimular la seva interacció amb certàmens europeus de referència i donar visibilitat i projecció al seu talent. Christophe Leparc, Pascal Diot i Javier Angulo compartiran les claus de programació de la Quinzena dels Realitzadors del Festival de Canes i del Cinémed (Festival Internacional de Cinema Mediterrani de Montpellier), el Venice Production Bridge (mercat de la Biennale de Venècia), i la SEMINCI (Semana Internacional de Cine de Valladolid). Una oportunitat única per conèixer de primera mà tres plataformes de promoció internacional ubicades a França, Itàlia i Espanya.\nJavier Angulo, director artístic de la SEMINCI des de fa més d’una dècada, inaugurarà les sessions el 23 de gener de 16:00 a 18:30 a la SGAE (Passeig Colom, 6).\nEl periodista fundador de la revista Cinemanía ens parlarà de les estratègies de programació i del futur del festival de Valladolid, que enguany ha celebrat la seva 64a edició. Redactor de TVE i El País, Angulo és col·laborador del Festival de Málaga i coordinador del Festival de Cinema Espanyol de Tànger des del 2007.\nPer a confirmar la vostra assistència a la sessió, si us plau escriviu un email de confirmació a epac.produccion@pacopoch.cat


Els Xiquets de Reus guanyen els Cóssos 2017 | Canal Reus TV\nEls Xiquets de Reus guanyen els Cóssos 2017\n13:10 - 27 juny 2017\nEls integrats del seguici festiu van ser, un any més, els protagonistes dels Cóssos, un concurs de jocs tradicionals que enfronta els elements del seguici per equips. Després de molt d'esforç, gresca i rialles, els guanyadors de l'edició d'enguany va ser l'equip dels Xiquets de Reus.\nTot i que instants abans de començar els Cóssos els Xiquets de Reus no tenien gaire clar si guanyarien... "Intentarem guanyar però no té gaire pinta... el que segur que farem és passar-ho bé", apuntava una de les integrants dels de la camisa avellana, Aura Altés. Finalment es van proclamar campions de l'edició d'enguany d'aquest concurs de jocs tradicionals. Una posició que es van disputar amb els integrants del Bou, que van quedar segons i amb els portadors del drac que es van endur el tercer lloc.\nEn realitat però, el palmarès és el de menys, ja que pels membres del seguici és una excusa per compartir una estona i passar-ho bé. "Vam començar fa quatre anys, quan van néixer els Cóssos i cada any venim a veure si aconseguim guanyar alguna cosa" explica el membre de l'equip dels Nanos, Carles Gené. En la mateixa línia es pronuncia la integrant dels Xiquets "venim per passar-ho bé i riure una estona" i el representant de la Cabra, Bruno Altés "nosaltres no som un element del seguici ens agrada participar de la Festa Major, potser no guanyarem però el més important és participar".\nEls Cóssos volen rememorar jocs tradicionals com el pal ensabonat, la prova més difícil segons els participants, curses de sac, bitlles o les carreres de cintes amb bicicletes. El protagonisme però no només se l'enduien els concursants, el públic jugava un paper clau com a animador, tant, que també tenien premi. La gent del Basilisc i de Mossèn Joan de Vic van guanyar el guardó a la millor afició.


EL CASAL ACULL UNA EXPOSICIÓ ANTOLÒGICA DE GERTRU FROILÁN - Ajuntament de Gata de Gorgos\nEL CASAL ACULL UNA EXPOSICIÓ ANTOLÒGICA DE GERTRU FROILÁN\nInici | EL CASAL ACULL UNA EXPOSICIÓ ANTOLÒGICA DE GERTRU FROILÁN\nLa sala d’exposicions del Casal de la Música acull, des del passat cap de setmana, una exposició antològica de Gertru Froilán. La mostra, que recull obra des de 1976 fins a 2006, va ser inaugurada el passat divendres amb l’assistència dels comissaris de l’exposició Rosa Sala i Pedro Escoda, el regidor de Cultura, Juan Pedrós, i familiars de Froilán. A més, va comptar amb l’actuació de l’Escola de Dansa Clàssica Hindú “Huellas” de València, una cultura que interessava molt a l’artista gatera.\nRosa Sala i Pedro Escoda van parlar sobre la figura de Froilan com una enamorada del color i de la seua terra, una artista a qui agradava experimental i compartir els seues coneixements. A més, van explicar l’interés de l’artista en els seus darrers anys de vida per la cultura hindú, especialment, per la dansa i els moviments de les mans.\nAna Mulet, mare de Gertru, també va dirigir al nombrós públic unes emotives paraules d’agraïment.\nJuan Pedrós va destacar que era un homenatge que tenien pendent “de poble que la va veure nàixer”.\nL’exposició es podrà visitar fins al 31 de maig en horari de 19 a 21 h de dimarts a diumenge. A més, els dissabtes 23 i 30 de maig es realitzaran visites guiades a càrrec de la comissària de l’exposició, Rosa Sala.


Origen de la vida 2 by Jordi Carmona - Issuu\nResum CCMC: Origen de la Vida Des de l’Antiguitat l’home s’ha preguntat com es va originar la vida. Aristòtil fou el primer en parlar de d’aquest origen, deia que els éssers superiors s’havien creat per biogènesi , engendrats per altres éssers vius; i els inferiors sortien del no res, amb la generació espontània. La matèria tenia per tant una propietat màgica que originava la vida. Aquestes idees han impregnat de la humanitat durant 2000 anys. Més tard es van descobrir els cicles biològics que donaven proves que desmentien la teoria de la generació espontània. Al 1800 ja només es creia que es creaven per generació espontània els infusoris (cèllules o microorganismes). Al 1850 Louis Pasteur amb un experiment va provar que els infusoris no apareixien del no res. Va crear dos brous de cultiu i els va escalfar.\nAristòtil va néixer a Grècia el 384aC i va morir el 322aC. Va ser un filòsof grec. La seva teoria era una contradicció de les idees de Plató, el seu mestre. Ell creia que només existia un món, el real, el dels éssers vius, i es trobava en un constant canvi.\nEn un li va posar un filtre i l’altre el va deixar destapat i al del filtre no s’hi va crear vida, i al filtre hi havia molts microorganismes, per tant la generació espontània no existeix. Això sumat a les idees de Darwin de la seva obra L’origen de les Espècies va causar una revolució a nivell científic. Gràcies l’entorn social de la Unió Soviètica on recentment s’havia fet la revolució del proletariat i s’havien abolit les religions al 1920 Alexander Oparin va crear la Teoria Materialista de l’origen de la vida. Ja que sense l’explicació religiosa s’havia n’havia de trobar alguna altre per explicar\nAlexander es va imaginar l’origen de\nLouis Pasteur va néixer el desembre de 1822 i va morir el 1895 a França. Tenia el títol de microbiòleg i químic. Va demostrar la teoria del germen i a partir d’aquesta, va inventar la vacuna contra la ràbia.\nla vida al mar, i no es va equivocar. Va dir que en un inici hi havien els components CH4 CO2 H2O i NH3. Aquests components són els que hem trobat actualment a les fumaroles marines i aquestes tenen Fumaroles marines\ntota una cadena alimentària sense\nnecessitat de la llum i l’oxigen, perquè l’oxigen s’ha format amb la vida. Oparin només va intuir les molècules que formen la vida ja que les primeres formes vives van ser a nivell molecular. El fet que l’inici fos al mar és a causa de que les primeres molècules es van crear a l’atmosfera i després van caure al mar formant el brou primordial. Les\nAlexander Oparin va néixer el 1884 i va morir el 1980 a Rússia. Va ser un bioquímic que treballar en l’origen de la vida a la Terra. Una de les seves teories er a que la Terra patia una constant evolució de molècules de carboni. Més endavant Miller la posaria en pràctica.\nprimeres formes que es feien còpies a si mateixes foren l’ADN. Per tant és molt provable que s’origini la vida però immensament complicat que sigui complexa o intelligent.\nInici 4.000106 anys\nAra Vida intelligent\nOrgan. Pluricellulars 600106 anys\nAl 1950 Harold Urey i Stanley L. Miller, van agafar un matràs i a dins hi van posar gasos de les atmosferes primitives, i els van sotmetre a escalfor, als raig ultraviolats i als raigs\napareixia una substància marronosa on hi havia les molècules de la vida. Per tant aquest experiment confirmava que la teoria Esquema experiment Urey i Miller\nHarold Clayton Urey va néixer el 1893 i va morir al 1981 a EUA. Va ser un químic i professor universitari. Va obtenir el títol de zoologia i més tard va entrar a treballar a una companyia de química. Durant la Primera Guerra Mundial va investigar i després va continuar els seus estudis doctorant-se en química.\nd’Oparin era certa, però no van aconseguir crear vida.\nCarl Sagan, un dels grans astrofísics d’aquest segle passat, va estudiar la composició dels planetes i meteorits i va veure que a l’interior hi havia les molècules de la vida. Per tant va establir la seva teoria que deia que la vida venia de l’espai mitjançant els meteorits i cometes i si impactaven en un lloc propici es crea la vida, aquesta teoria s’anomena Panspèrmia. Gràcies a una matemàtics va fer una fórmula que diu que a la nostra galàxia hi ha una probabilitat entre 500.000 que hi hagi vida, per tant gairebé segur que n’hi ha. SETI (recerca de vida extraterrestre) és un projecte que té repartits per tota la terra\nStlanley Miller va néixer el 1930 i va morir el 2007 a EUA. Era un científic nord-americà conegut pels seus estudis sobre l’origen de la vida. Va estudiar a la Universitat de Califòrnia i va fer un experiment amb Urey per demostrar que la vida havia aparegut per circumstancies aleatòries.\nescruten l’espai i busquen senyals de vida intelligent. Reben tanta informació que\nprocessar i necessiten l’ajut voluntari d’ordinador Sonda projecte SETI\ntrobessin vida intelligent no podem\nviatjar per l’espai físicament ja que les distàncies són massa grans i viatjar a la velocitat de la llum és impossible materialment. Paraules Clau Biogènesi, generació espontània, cicles biològics, infusoris, idees de Darwin, Teoria Materialista de l’origen de la vida, components CH4 CO2 H2O i NH3, primeres formes vives a nivell molecular, brou primordial, ADN, meteorits i cometes, Panspèrmia, SETI, sondes.\nCarl Edward Sagan va néixer el 1934 i va morir el 1996 a EUA. Va ser astrònom i científic. Va ser conegut per la sèrie de televisió Cosmos. Va demostrar que la superfície de Venus era molt calenta, va estudiar l’efecte hivernacle, etc.\nLaura Canals, Nil Daunis, Andrea Paucirerol, Joana Padilla, Gerard Garcia


Calvet anuncia que el pont sobre la Tordera destrossat pel Gloria estarà a punt a l’oc-tubre, dos mesos abans del previst - Món Rural\nCalvet anuncia que el pont sobre la Tordera destrossat pel Gloria estarà a punt a l’oc-tubre, dos mesos abans del previst\nEl conseller de Territori també ha assegurat que la dessaladora afectada pel temporal funcionarà a finals de juny\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calve,t ha assegurat que les obres del pont sobre la Tordera que el Gloria va destrossar estarà a punt a l’octubre, dos mesos abans del que estava previst inicialment. “El pont és una obra d’emergència, per tant hi hem seguit treballant i reduirem dos mesos el calendari “, ha assenyalat. Calvet ho ha anunciat aquest dijous en una visita que ha fet a les obres de la dessaladora de la Tordera. Una infraestructura que entrarà en servei a finals de juny, segons ha assegurat el conseller. Calvet ha posat en valor les “dificultats” que han tingut per seguir amb les obres, tant per les pluges que van caure a l’abril, com per l’aplicació de l’estat d’alarma com a conseqüència de la pandèmia.\nAdif no redueix termini\nQui no podrà reduir els terminis inicialment establerts és Adif, que és l’encarregada de posar les infraestructures necessàries per a la circulació dels trens. “Ara estem pendent d’allò que no és competència nostra o de la Generalitat i sembla que Adif no podrà avançar-se”, ha lamentat Canosa.\nL’alcalde de Blanes també ha agraït “l’esforç” del Govern per tirar endavant els treballs per posar en marxa de nou la dessaladora, i que consisteixen en la reposició dels tubs encarregats de portar i treure aigua de la infraestructura, a més de la construcció d’unes arquetes per poder connectar les canonades.\nS’espera, doncs, que la dessaladora torni estar a ple rendiment a finals de juny. Tot i això les obres encara no hauran acabat, ja que caldrà harmonitzar la vegetació a més d’assegurar la zona amb una escullera, per tal d’evitar que un nou temporal torni a afectar l’espai. En total, aquestes obres tenen un cost d’uns 5 MEUR.\nQuatre cops la capacitat actual\nL’objectiu final del Govern en relació a la dessaladora de la Tordera és que la infraestructura incrementi la seva capacitat de treball. En concret, hi ha previst un projecte d’uns 250 MEUR que es licitarà el proper 2021 i que inclou uns dos anys d’obres. Tot plegat perquè la dessaladora passi a generar 80 hectòmetres cúbics d’aigua l’any.\nActualment treballa a una capacitat de vint, des de que el 2010 es va doblar la seva capacitat de producció.\nEtiquetes: BlanesPontTemporal GloriaTordera\nActivada la prealerta de l'Inuncat per la previsió de pluges intenses al centre i nord de Catalunya a partir de la tarda


presentació | EL TRO DE FALGUERA\nAll posts tagged presentació\nCrònica de la presentació d’El tro de Falguera\nVet aquí un àlbum fotogràfic de la presentació.\nVet aquí un àlbum fotogràfic del correfoc.\nVet aquí dos àlbums fotogràfics.\nby eltrodefalguera on Juny 13, 2012 • Enllaç permanent\nEtiquetat El tro de Falguera, Palau Falguera, parc Falguera, presentació, Sant Feliu de Llobregat, Tabalada\nPosted by eltrodefalguera on Juny 13, 2012\nJa és a tocar l’acte de presentació pública de la colla El tro de Falguera. El proper dissabte, 9 de juny, tindrà lloc aquest esdeveniment tan singular, com és la posada en marxa d’una nova colla de foc i percussió a la nostra ciutat. Amb tot, hem de recordar que recentment hi va haver una preestrena dels músics d’El tro de Falguera a l’Aplec de la Salut.\nCom sabeu per l’entrevista a la comissió del membres d’El tro que hi està treballant, aquesta celebració no és específica de la nostra colla, sinó que suma esforços amb la Xarxa del Barri Falguera i amb l’AVV Falguera, per tal de donar rellevància a la Festa de Primavera 2012.\nEn qualsevol cas, l’acte de presentació s’encetarà a les 19.30 h, a la plaça de la Vila, amb una tabalada, a càrrec de les colles de percussió de la nostra ciutat. Aquesta tabalada es desplaçarà fins als jardins del Parc Falguera.\nEn aquest espai tindrà lloc l’acte de presentació dels músics i diables d’El tro de Falguera, de la mà de les dues colles santfeliuenques que esdevindran padrins: els Tabalers dels Diables de la Salut, pel que fa a la branca musical, i els Petardons i petardones de Can Calders, pel que fa a la branca de foc.\nA les 20.30 h començarà un petit correfoc el recorregut del qual transcorrerà entre la porta del Parc Falguera i la plaça Alfons Comín, pels carrers Ramón y Cajal i Sant Josep. Hi prendran part, a més dels tabalers de totes les colles, els diables d’El tro de Falguera i una segona colla integrada pels representants de les colles de foc de la nostra ciutat.\nRecorregut del correfoc, entre la porta dels parc Falguera i la plaça Alfons Comín.\nSerà a la plaça Alfons Comín on tindrà lloc un espectacle de foc, a càrrec de Petardons i petardones de Can Calders i també d’El tro de Falguera, així com els parlaments institucionals.\nTot seguit continuaran la resta d’actes programats dins de la Festa Primavera 2012 de la Xarxa del Barri Falguera.\nJa sabeu: «Ningú no pot faltar el dissabte 9 de juny a la presentació d’El tro de Falguera». Us hi esperem!!\nby eltrodefalguera on Juny 6, 2012 • Enllaç permanent\nEtiquetat correfoc, El tro de Falguera, Falguera, Festa, presentació, Sant Feliu de Llobregat, Tabalada\nPosted by eltrodefalguera on Juny 6, 2012


Les tempestes de neu al centre-sud dels Estats Units causen 15 morts\n13 abril 2021 21:59\nLa majoria de les víctimes finaren en diferents accidents de trànsit\nAlmenys 15 persones han perdut la vida en les tempestes de neu que es registren des del passat dilluns en el centre-sud dels Estats Units, especialment a Oklahoma, segons un balanç fet públic per les cadenes de televisió nord-americanes. La majoria de les víctimes finaren en accidents de trànsit provocats pel gel que cobreix les carreteres a la regió, especialment a la meseta de Ozark, que s'estén pels Estats d'Arkansas, Missouri i Oklahoma, així com Nou Mèxic.\nA més, les tempestes de neu han destruït diferents habitatges i locals de negocis, mentre la població es trobava massivament a les tendes per fer les últimes compres de Nadal. Moltes carreteres foren a més tallades, sobretot a l'Estat d'Oklahoma. Diferents estats del sud estan també afectats per l'onada de mal temps, incloent Louisiana i Texas, on s'han registrat 18 avisos de tempestes.\nL'Administració Nacional per a l'Atmosfera i els Oceans (NOAA), el servei nacional de previsions meteorològiques, ha publicat en les últimes hores avisos de tempestes de neu fins el dia d'ahir en una banda de l'oest a l'est que va de Nou Mèxic a la cadena dels Apalaches.\nEls serveis meteorològics atribueixen aquestes tempestes de neu i gel al fenomen conegut com 'El Niño', que es produeix quan la temperatura a la superfície de la mar a l'Oceà Pacífic a nivell de l'Equador queda per davall de les normals durant mesos per aquesta època de l'any, provocant una reacció en cadena que pot sentir-se en nombrosos llocs del planeta.


L’Sferic aconsegueix una convincent victòria davant el CB Ipsi en el debut d’Álvaro Fernández | Canal Terrassa\nA la Primera Catalana Masculina de bàsquet, cara i creu per als dos equips egarencs. El CN Terrassa va perdre a la pista del CB Àguiles per 60 a 50, mentre que l’Sferic Aplidium va derrotar amb claredat el CB Ipsi per 83 a 66. Aquest partit va significar el debut d’Álvaro Fernández a la banqueta local, en substitució de José García Valverde.\nDesprés d’un primer quart igualat, 20 a 18, l’Sferic va començar a marxar en el marcador gràcies al seu encert des del perímetre. Jordi Vilavella i Dani González, amb 21 punts cadascun, van comandar l’atac dels de la Sagrada Família. El parcial de 27 a 10 en el segon quart va permetre als egarencs arribar al descans amb 19 punts per sobre, 47 a 28.\nA la represa l’Sferic va saber gestionar les diferències, evitant en tot moment que l’Ipsi rebaixés la barrera dels deu punts. Amb aquest triomf, els de Fernández pugen fins a la sisena posició, amb un balanç de 8 victòries i 9 derrotes. El CN Terrassa, per la seva banda, és onzè amb 7 triomfs i 10 derrotes.\nTags: 1cat1Álvaro FernándezbàsquetCB Ipsicn terrassaSferic Aplidium\nCirsa podria sortir a Borsa o vendre una part del seu capital a fons d’inversió


El Museu Tèxtil estrenarà a la tardor una exposició sobre els seus 75 anys d'història - Canal Terrassa\nRamon VilajosanaData: 16/03/21\nEl Museu Tèxtil de Terrassa celebra el seu 75è aniversari. Va ser a finals de febrer del 1946 quan l’empresari local Josep Biosca va fundar el primer equipament de tot l’Estat dedicat a aquest àmbit. Des de llavors fins ara, el museu no ha deixat de créixer, esdevenint tot un punt de referència a nivell europeu. Ara, tres quarts de segle després, aquest Centre de Documentació fa balanç de tota la feina feta, a través de les tasques de conservació i divulgació del patrimoni històric.\nEl Museu compta amb una base de dades on-line que va ser pionera en el seu moment i que recull prop de 31.000 fitxes informatives amb més de 70.000 imatges. L’objectiu ara és modernitzar aquesta col·lecció virtual, amb la incorporació de la tecnologia 3D. 75 anys d’història donen per viure moments de tots colors. Un dels més crítics va ser després de la crisi del 2008, quan el consorci format per Ajuntament i Diputació es va veure obligat a reduir el pressupost.\nEntre els reptes de futur; donar a conèixer l’oferta del museu encara una mica més entre la ciutadania de Terrassa. El Centre de Documentació i Museu Tèxtil de Terrassa va rebre durant l’any passat uns 3.500 visitants, malgrat estar més de 4 mesos tancat. Ara, l’equipament prepara una exposició sobre els seus primers 75 anys d’història, la qual es podrà a visitar previsiblement a partir de la tardor.\nTags: 75 anysCDMTCentre de Documentació i Museu TèxtilmuseuSílvia Carbonell


Els drets assertius – Rosa Barceló psicòloga\nBy rosabarcelo on 20 Setembre 2015\nEl drets assertius són els drets que té qualsevol ésser humà pel fet de ser-ho. Nosaltres i els altres. L’assertivitat la podríem definir com les habilitats (o l’art) de saber defensar els nostres interessos sense envair els de les altres persones. Fent un resum diríem que hi han 10 drets ASSERTIUS bàsics són:\nDret a ser el teu propi jutge.\nDret a elegir si ens fem o no responsables dels problemes de les altres persones.\nDret a elegir si volem o no donar explicacions.\nDret a dir “no ho sé”.\nDret a no necessitar l’aprovació de les altres persones.\nDret a prendre decisions que poden no ser lògiques.\nDret a no comprendre les expectatives dels altres.\nDret a no intentar assolir la perfecció.\n1. Dret a ser el nostre propi jutge. Significa que tenim dret a tenir les nostres pròpies opinions i creences, a valorar els nostres sentiments i conducta, i a acceptar-los com a vàlids si així ho creiem encara que no ho creguin les altres persones. Exercir aquests dret suposa que ens posem d’acord amb nosaltres mateixos per decidir que volem, que aprenguem a jutjar-nos a nosaltres mateixos amb claredat sense exigències ni un excés d’autoindulgència, que elegim la nostra escala de valors i principals metes i que actuem d’acord amb tot això (coherència).\nActuar segons allò que nosaltres pensem i no en funció del que opinen els altres.\nResponsabilitzar-nos de la nostra existència traient-la de les altres persones.\nNo deixar-nos imposar valors externs que no hem elegit.\nAlliberar-nos del “hauries de” que ens fan vulnerables a la manipulació: “hauries de veure que no….”, “hauria de sortir de tu…”\nÉs bo prestar atenció a les opinions del altres, però hem de prendre les nostres decisions.\nAprendre a rebutjar peticions, quan així ho decidim, sense sentir-nos culpables.\nAtrevir-nos a expressar allò que pensem, sentim i volem, sense tenir excessivament por al possible rebuig de les altres persones.\nRecordar que cadascú és el màxim responsable de la seva vida.\nAfrontar la responsabilitat de què a algunes persones no els hi agradi la nostra conducta assertiva.\n2. Dret a elegir si ens fem o no responsables dels problemes de les altres persones. Si ignoren aquest dret les altres persones podran manipular-nos presentant-nos els seus propis problemes com si fossin nostres. Però si som ASSERTIUS i adopten aquest dret si per exemple un company no ens deixa centrar en el treball o ens atabala contant-nos les seves dificultats, una resposta assertiva seria demanar-li que ens ho expliqui en algun altre lloc o moment o recomanar-li ajuda professional sense sentir-nos culpables perquè no l’atenem.\nUna de les creences que ens impedeix exercir aquest dret és que no volem dir o fer res que pugui ferir els drets dels altres. Això està bé, es preferible tractar amb educació i tacte als altres però és impossible i contraproduent pretendre exigir-nos que mai farem mal a ningú (no estar enamorat de qui si ho està de nosaltres, per exemple). És millor no mostrar-se fals dient el que no sentim i acceptar que no hem de mostrar-nos igual d’afectuosos amb tothom i que tenim dret a elegir als nostres amics (encara que pugui molestar a algú).\nAcceptar aquest dret és acceptar la idea que les nostres necessitats són tan importants com les de les altres persones i que de vegades hem de ser capaços de posar les nostres necessitats i interessos per sobre dels altres. Trobar l’equilibri entre les necessitats dels altres i les nostres. Que no es desequilibri cap un costat o cap a l’altre.\n3. Dret a elegir si volem o no donar explicacions. Si ens règim pels nostres valors i judicis no tenim perquè sentir-nos obligats a donar explicacions vers el nostre comportament per a que els altres decideixin si es correcte, encertat o no, ni per intentar convèncer-los de que no estàs equivocat. Els altres sempre tindran l’opció assertiva de dir-nos que no els agrada el que fem però nosaltres podem optar per: no fer cas, buscar un acord o negociació, o respectar les seves preferències i modificar el nostre comportament. La decisió és nostra.\n4. Dret a canviar d’opinió. La realitat és molt complexa i canviant i pot ser vista des de diferents angles. Per tant, per a ser realistes i aconseguir el màxim de benestar, convé acceptar que canviar d’opinió és saludable i normal. Ens poden acusar d’haver canviat d’opinió, d’irresponsabilitat o de que no som capaços de prendre decisions però de vegades això és una manipulació. Tenim dret a canviar d’opinió i més si aquest canvi no perjudica a ningú.\n5. Dret a cometre errors. Si creiem de forma autoexigent que no hem de cometre errors (fet que és impossible), quan en fem un reaccionem sentint-nos malament pensant que és terrible i que som uns ximples. A més a més és fàcil que els altres ens manipulin i ens facin sentir culpables. Quan els altres ens acusen i ens fan sentir culpables per un error que hem comès sentim ansietat i de vegades recorrem a estratègies no massa adequades com: negar l’error, donar massa explicacions per a tractar de justificar-nos, treure-li importància (fet que fa enfadar més al altre), o sentir-nos obligats a fer alguna cosa per arreglar l’error. Però si som assertius reconeixerem que hem comès un error, veien-t’ho com a normal i sense sentir-nos culpables o ansiosos.\n6. Dret a dir “no ho sé”. Consisteix en respondre tranquil·lament que no sabem alguna cosa i atrevir-nos a preguntar allò que no sabem. No ho podem saber tot i no necessitem tenir totes les respostes per a sentir-nos bé, eficaços o valuosos. Dir NO HO SÉ sense sentir-nos malament. Si alguna persona de manera malintencionada ens fa una pregunta capciosa, la resposta és: “No ho sé, què creus tu?”.\n7. Dret a no necessitar l’aprovació de les altres persones. Les relacions interpersonals són molt importants i a tots ens agrada agradar als altres. Raons:\nAconseguir l’aprovació de tothom és impossible per tant és millor acceptar amb naturalitat que hi haurà persones a qui no agradarem.\nSi volem aconseguir la aprovació dels altres a qualsevol preu ens convertirem en persones ansioses perquè tindrem por a perdre-la i submises.\nSi ens comporten sempre com el altres volem que ho fem deixarem de ser fidels a nosaltres mateixos.\nLa nostra necessitat d’aprovació ens farà manipulables.\nMai serem lliures si no som capaços de arriscar-nos a fer allò que realment volem encara que no agradi a les altres persones.\n8. Dret a prendre decisions que poden no se lògiques. La lògica i el raonament es basen en afirmacions absolutes de tot o res però la vida no és així. Els nostres desitjos, motivacions i emocions no són tan clars, de vegades es barregen i confonen, i d’altres són contradictoris. Això està llum de la lògica o raó. Això no és lògic!!! No tens raó!!! Són expressions que s’utilitzen quan ens volen manipular. En comptes de demanar-nos allò que volen, les altres persones poden argumentar que no és lògic allò que diem o fem, fent-nos sentir ximples i fent-nos més difícil dir que no. Volen fer sentir-nos culpables per anar en contra de la lògica.\n9. Dret a no comprendre les expectatives dels altres. Algunes persones tenen la creença irracional de què hauríem d’esbrinar les seves necessitats i expectatives i pretenen manipular-nos amb insinuacions i al·lusions indirectes, en lloc d’expressar directament allò que volen. No ens poden acusar de no saber les expectatives dels altres, si no ens ho diuen. A més a més, si parlem clar ens evitarem els errors que cometem quan intentem esbrinar que volen o necessiten els altres.\n10. Dret a no intentar assolir la perfecció. Algunes persones creuen que si bé no som perfectes hauríem de intentar assolir la perfecció. Que tenim el deure d’intentar-ho “hauries de ser millor”. Els hauries són contraproduents. Ni ha prou en fer les coses de la manera més satisfactòria que bonament puguem. És bo reconèixer el nostre dret de què de vegades no ens interessa anar a la recerca de la perfecció. Aquesta posició també ens allibera de la manipulació dels altres que tracten de que fem allò que volen argumentant que allò què ens proposen és el millor i per tant s’aproxima d’alguna manera a la perfecció o que ells ho fan bé i nosaltres malament. Sempre poden dir, val!! Potser si que és millor així però no m’importa!!!\nLlibertat de poder sentir, pensar, decidir i actuar seguint les nostres creences sense deixar-nos manipular.\nEscoltar però decidir per nosaltres mateixos. I davant el dubte aplicar-nos aquesta regla:\nFrase: Erasmo de Rotterdam (1466-1536) “Nada hay tan desgradable y pedante como los juicios de un hombre sobre otro”. Humanista, filòsof, filòleg i teòleg holandés.\nPer saber més: Elia Roca. Cómo mejorar tus habilidades sociales. Ed: ACDE Psicología.\nTagged as: drets assertius habilitats socials


Barcelona admet dèficits i garanteix ara mascaretes per a les treballadores de l'atenció domiciliària\nEl sector se sent desprotegit per la falta d'elements per frenar els contagis\nBarcelona"Portem molts dies treballant sense les condicions necessàries. Posant-nos en risc nosaltres mateixes i les persones vulnerables de les quals tenim cura". Treballa al Servei d’Atenció Domiciliària de Barcelona (SAD), prefereix no identificar-se i està "indignada" per com ha hagut de fer la seva feina aquests dies, en plena alerta sanitària i sense mesures de protecció. "Només ens han donat uns guants i ens han ofert una mascareta de paper que havíem de portar molts dies i que no he volgut ni anar a recollir, això no frena el coronavirus ni cap altra cosa", lamenta. Treballa per l’empresa Valoriza, de Sacyr, que es va adjudicar una de les quatre zones en les quals es divideix la ciutat per al SAD, i considera "temerària" la manera com s’està oferint aquest servei. Ella mateixa ha anat cada dia a tres o quatre cases sense cap protecció extra. Exposant-se i exposant els altres, lamenta.\nLa regidora de Salut de Barcelona, Gemma Tarafa, ha admès avui que fins ara han tingut problemes per subministrar tot el material de protecció, però ha garantit que demà ja hi haurà mascaretes –sense concretar quantes–. I que divendres estarà en funcionament un equip específic, amb més equipament, per acompanyar les persones que hagin donat positiu en Covid-19 o que hagin d'estar en aïllament i no tinguin xarxa familiar. Tarafa ha agraït, en aquest sentit, que els usuaris del serveis han baixat un 30% perquè moltes famílies, ara confinades, han assumit aquestes tasques. I ha instat l'Estat i la Generalitat a accelerar els mecanismes per requisar el material necessari. "És importat que aquestes treballadores tinguin gel, guants i mascareta", ha insistit. Algunes treballadores, però, ja han exposat que calen més mesures que aquests tres elements.\nSegons el consistori, fins ara s'ha detectat un únic positiu en Covid-19 entre els usuaris del servei i asseguren que es tracta d'una persona que va ser hospitalitzada i que no va ser atesa per cap treballadora del SAD.\n"Calen bates i mànigues"\nPer al sindicat CGT, que va alertar de la situació dilluns, les solucions arriben "tard", tractant-se d'un servei tan exposat com el de l'atenció domiciliària, i no se soluciona només amb mascaretes, sinó que calen més elements per evitar contagis, com bates i mànigues especials per a les tasques de neteja. Una per a cada usuari, insisteixen. Consideren inadmissible la forma en què han hagut de treballar aquestes persones, sobretot tenint en compte que atenen persones vulnerables. I alerten que si no es garanteix prou material per anar canviant la mascareta, les mesures no serviran de res.


Novetats des d'Italia! -\nNovetats des d’Italia!\nS’acaba la temporada d’hivern, però nosaltres seguim caminant cap a les tendències que vindran la propera temporada! El cap de setmana passat vam anar fins a Milà, Italia, a buscar inspiració i descobrir noves marques per a sorprendre als nostres clients amb la propera colecció de tardor.\nVam anar a la 85 edició de la fira de calçat THE MICAM a Milà, la capital italiana de la moda, on participen marques de reconeixement internacional com Tod’s, Jummy Choo, Eremenegildo Zegna o Prada. En aquest esdeveniment no només tenen lloc presentacions de producte, sino que vam tenir el plaer d’assistir a seminaris i actes especials on vam descobrir noves marques i tendències que segur us encantaran.\nDe moment us podem avançar que vam trobar propostes molt interessants: com a tendència segueixen triomfant les sneakers, innovant amb els volums i les formes. També cal destacar que la clàssica Dr. Marteens ha evolucionat i la trobarem fabricada en pell més fina, una bota lleugera de qualitat, dissenyada amb la sola més gruixuda: pensem que seran uns models que agradaran a diferents públics, sobretot gent més madura acostumada a un tipus de calçat més intemporal. Cal destacar la gran varietat de sabates fabricades en pell blanca, ens ha encantat perquè així podrem donar una mica de contrast als nostres looks del proper hivern.\nEsperem poder donar-vos aviat més pistes sobre la col·lecció de sabates d’hivern 2018 per a home i dona… no ens perdeu de vista!\n*Fotografies de la web de MICAM\nPrevious Post Les REBAIXES 2×1 ja són aquí!\nNext Post Shopping Night a Vilafranca


Detenen un home acusat de voler atemptar amb rifle contra Pedro Sánchez\n13 maig 2021 05:10\nEls Mossos d'Esquadra han detengut un vigilant de seguretat, expert tirador i amb llicència d'armes, que presumptament planejava matar el president del Govern espanyol, Pedro Sánchez.\nEl detengut, de 63 anys i veí de Terrassa, va ser arrestat fa tres setmanes i després de passar a disposició del Jutjat d'Instrucció 3 de Terrassa va ingressar a la presó preventiva, segons publica 'Publico.es'.\nSegons el citat mitjà, Manuel M.S. planejava atemptar contra el president espanyol com venjança per l'ordre d'exhumació de les restes del dictador Franco del Valle de los Caídos, i en el seu domicili tenia un arsenal de 16 armes de foc, amb rifles de precisió i un subfusell d'assalt.\nHom es pregunta com poden donar permis d'armes ( i no pas gaires, només 16) a eixelebrats mentals com aquest que les poden fer servir per uns motius tan arbitraris i segons el criteri propi o la propia conveniencia. Ja cal que ho vigilin perque a Sinpain, de mentalitats com aquesta, se'n detecten cada dia. I s'escampen a altres territoris.\nEs comenca encaputxat treien llacos grocs a la nit i s' acaba amb armes carregades a punt per disparar, es hora d' ilegalitzar els partits nacionalistes espanyols que estran trencant la convivencia.\nJa ho veis. Tan de dejectar les institucions catalanes i no voler fer res pels presos polítics, pero els Mossos li han salvat la vida.


El malbaratament alimentari. En som realment conscients?\tDestacats\nSegons l’Agència de Residus de Catalunya, cada català llença 35 kg d’aliments segurs i nutritius cada any. Segons la FAO, l’agència de la ONU especialitzada en l’alimentació i l’agricultura, el malbaratament alimentari es defineix com aquells aliments segurs i nutritius inicialment destinats al consum humà que són rebutjats o utilitzats de manera alternativa (no alimentària) en les diferents fases de la cadena alimentària.\nNo tots els agents implicats són conscients d’aquest problema i de les seves causes. I al mateix temps, tots en som responsables, des dels productors fins als consumidors finals, passant per elaboradors, distribuïdors i restauradors.\nEl malbaratament alimentari és perjudicial per al planeta: influeix en l’esgotament dels recursos naturals, és insostenible en termes d’economia i és moralment inacceptable, ja que al món hi ha moltes persones desnodrides.\nGràcies a iniciatives com el projecte Remenja’mmm, impulsat per Rezero, Banc de Recursos, Nutrició Sense Fronteres i el Grup GSR, es pot contribuir a millorar la situació del malbaratament alimentari, en aquest cas, en el sector de la restauració. Les mides de les racions, la mala planificació i l’hàbit en la nostra societat de no endur-nos el menjar sobrant del plat són algunes de les accions sobre les quals es poden treballar per reduir el malbaratament alimentari. Es tracta d’aprofitar al màxim la capacitat nutritiva que ofereixen els aliments i evitar considerar-los com un residu.\nAl Cerdanya EcoResort, empresa posicionada com a ecològica i molt conscienciada amb el medi ambient, tenen una política de malbaratament alimentari molt consolidada. Per aquest motiu, eduquen els clients i, per exemple, els ofereixen petites recompenses si col·laboren a no deixar menjar als plats o apliquen polítiques de reutilitzar o donar un altre ús a les begudes i als aliments que no s’han consumit.\nPerò no només amb els clients, internament, el Cerdanya EcoResort també treballa per no malbaratar els aliments o les restes d’aquests. Per exemple, totes les pells de fruita, restes de verdures, closques d’ous i el marro del cafè l’utilitzen per a fer el compost dels seus propis horts. Tornen a la terra el que ella els ha donat. I aquestes són només algunes de les iniciatives que duen a terme.\nTotes aquestes mesures, més la implicació i consciència sobre el tema del malbaratament alimentari, han tingut una recompensa, i el Cerdanya EcoResort ha guanyat el primer premi del projecte Remenja’mmmm. I és que al Cerdanya EcoResort creuen que val la pena lluitar per fer d’aquest món un lloc millor per viure, cuidant la natura i tot allò que l’envolta, educant i donant exemple als clients, renovant tot el que s’ha anat destruint d’aquest planeta i tornant-li tot allò que ens dóna.\nText: Cerdanya Ecoresort\nMés en aquesta categoria: « Consum de proximitat La producció agrària ecològica i la Setmana Bio 2018 »


Selecció d'AUXILIAR ADMINISTRATIU per a formar part de la BORSA DE TREBALL de l'Ajuntament d'Igualada 2018\nAquest tràmit permet accedir a la selecció de personal d'AUXILIAR ADMINISTRATIU, pel sistema de concurs oposició, per formar part de la borsa de treball que servirà per cobrir les vacants i/o les necessitats de personal motivades per: la situació de vacant temporal amb reserva de lloc de treball del seu titular, per la necessitat de substituir de manera transitòria al titular del servei amb ocasió de baixes mèdiques, vacances, llicències o circumstàncies anàlegs, per a l’execució de programes o projectes de caràcter temporal o per a l’excés o acumulació de tasques.\nLes persones seleccionades en aquesta convocatòria, passaran a integrar una borsa de treball amb la qual la Corporació podrà cobrir les places que consideri necessàries.\nDel dia 14 de febrer al 5 de març de 2018 (els dos inclosos).\nLes sol·licituds es podran presentar fins al 5 de març de 2018.\nEstar en possessió de la titulació exigible per a l’ ingrés a efectes de la convocatòria, segons el que es determina en cadascun dels annexes que en categoria d'auxiliar administratiu és la següent:\nFP1, Graduat escolar o similar.\nNivell C de català o equivalent o en el seu defecte superar la prova de nivell elaborada per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.\nEn el supòsit de la contractació laboral temporal de relleu, caldrà, a mes, complir els requisits de l’article 12 de l’Estatut dels Treballadors.\nUs recomanem la cita prèvia per estalviar temps d'espera\nBases reguladores per a la creació d'una Borsa de Treball a l'Ajuntament d'Igualada\n1.Les dades identificatives de la persona interessada (DNI), o bé dades i autorització de la persona que la representi.\n2. Els aspirants que no tinguin la nacionalitat espanyola han d'acreditar documentalment la seva nacionalitat i la resta de requeriments establerts a l'apartat a) II de la base tercera (original i fotocòpia).\n3. Original i fotocòpia (o fotocòpia compulsada) dels documents acreditatius dels mèrits que s'al·leguin a la fase de concurs, de conformitat amb el barem recollit en els annexes de les bases, sense que el Tribunal de selecció, pugi valorar altres mèrits que els que s'hagin aportat dins del termini de la presentació de sol·licituds.\n4. Original i fotocòpia (o fotocòpia compulsada) del certificat del nivell C de català de la Secretaria de Política Lingüística o equivalent o el certificat que s'ha cursat de manera oficial la matèria de llengua catalana a l'ensenyament obligatori després del 1992, aquest certificat l'expedeix l'Institut d'educació de secundària.\nSi la tramitació és presencial, tots els documents es compulsaran al presentar la instància, per això és imprescindible portar original i fotocòpia.\nImpres certificat experiència Ajuntament Igualada\nTràmit pas a pas (orientatiu)\n1. Per evitar les cues d'espera us recomanem que truqueu a l'Ajuntament d'Igualada, durant el període de presentació de les sol·licituds, per demanar hora per venir a una sessió informativa o per presentar la sol·licitud i la documentació necessària en hores d’atenció al públic de l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament d'Igualada.\n2. Un cop finalitzat el termini de presentació d’instàncies i en el seu cas el termini d’esmenes, es publicarà al Tauler d’Edictes de l’Ajuntament d’Igualada i al Tauler d’edictes de la Seu Electrònica de l’Ajuntament d’Igualada (www.seu.cat/igualada) la llista d’ admesos i exclosos, el lloc, la data i l’hora d’inici de les proves i els membres del Tribunal. (servirà de notificació per l’interessat).\n3. Realització de les proves.\n4. Un cop finalitzades les proves i/o entrevista i/o valoració de mèrits es publicarà la puntuació al Tauler d’Edictes de l’Ajuntament d’Igualada i al Tauler d’edictes de la Seu Electrònica de l’Ajuntament d’Igualada (www.seu.cat/igualada), i es convocarà als opositors que les hagin superat a la prova següent.(servirà de notificació per l’interessat).\n5. Un cop acabat el procès de selecció, es publicarà un últim anunci amb el resultat final així com els guanyadors, al Tauler d’Edictes de l’Ajuntament d’Igualada i al Tauler d’edictes de la Seu Electrònica de l’Ajuntament d’Igualada (www.seu.cat/igualada).(servirà de notificació per l’interessat).


Naveta (aeronàutica) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMotors d'un Boeing 707 dins de navetes\nUna naveta és el conjunt del suport i els capós d'un motor en un avió multimotor. En els avions de mitjà i llarg abast, sol incorporar l'inversor d'impuls que ajuda a frenar l'avió durant l'aterratge. Pot estar ancorada a l'ala o al fuselatge.\nCom que connecta el fuselatge al motor, tota fallida d'aquest element o del seu suport pot tenir conseqüències nefastes. És un element extremament crític per a la seguretat perquè suporta la majoria dels esforços de propulsió. Diversos accidents aeris han estat provocats pel trencament d'una naveta.\n↑ Nacelle A2b, al web cnrtl.fr, consultat el 18 d'octubre del 2014\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Naveta_(aeronàutica)&oldid=22214704»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 nov 2019 a les 13:21.


Appartamento Maso Foppolo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 12 allotjaments a Foppolo.\nVia Moia 22, Foppolo, Foppolo, Itàlia, 24010 - Veure al mapa\nMés informació sobre Appartamento Maso\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Foppolo, Appartamento Maso és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAppartamento Maso ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha transport hotel/aeroport, habitació familiar, restaurant, bar, màquina venedora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, cuina americana, nevera, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Appartamento Maso.\nTots els tipus de viatgers (2)Parelles (1)Viatgers en solitari (1)Famílies amb infants petits (2)Grups (2)


Entitats socioeducatives defensen un estiu educador i reparador postconfinament - Diari de Girona\nEntitats socioeducatives defensen un estiu educador i reparador postconfinament\nL'aliança Educació 360 a temps complet proposa als ajuntaments un decàleg elaborat amb organitzacions socials i del lleure gironines\npili turon 12.06.2020 | 00:04\nUn casal d'estiu a la Devesa de Girona, l'estiu passat · Marc Martí\nUn casal d'estiu a la Devesa de Girona, l'estiu passat\nEl debat, la polèmica, per la reobertura de les escoles al juny, amb alumnat restringit a determinats nivells educatius, a la voluntat de les famílies i a uns pocs dies d'assistència física abans que acabi el curs –el 19 de juny– gairebé ha silenciat les complicacions d'organitzar casals d'estiu i colònies planificades tant per la Generalitat com pels ajuntaments. En tots els casos es posa l'accent en la seguretat sanitària per evitar la Covid-19, però entitats socioeducatives i del lleure remarquen que aquest estiu ha de ser especialment educador i reparador, sobretot per als infants i joves més vulnerables.\nL'aliança Educació 360 a temps complet –que promouen els moviments de renovació pedagògica, la Fundació Bofill i la Diputació de Barcelona– ha plantejat als ajuntaments gironins un decàleg elaborat conjuntament amb la Fundació de l'Esplai de Girona, Càritas Diocesana, Minyons Escoltes i Guies de la demarcació de Girona, Salesians Sant Jordi, la Fundació SER.GI i diversos tècnics municipals als quals s'ha consultat.\nUnir esforços locals\nEn primer lloc, demanen fer un plantejament conjunt a cada comunitat i explotar les possibilitats locals; a més de coordinar l'oferta i l'esforç de les entitats, reforçant les activitats existents, elaborant guies de recursos per a les famílies i garantint l'equilibri territorial, «tot evitant casals segregadors».\nEducació 360 subratlla la importància de prioritzar els fills de famílies vulnerables perquè –afirma– han patit «condicions més severes en els períodes de confinament»; per això, demana mesures que facilitin la seva inscripció en les activitats d'estiu i vetllar perquè les necessitats alimentàries quedin cobertes. També pensant en aquest col·lectiu, el decàleg proposa tutories compartides entre el món del lleure i el centre educatiu, la família o, si és el cas, l'educador social. Amb relació a l'escola, es demana que valori amb cada alumne i família com s'ha viscut el confinament i, en funció d'això, plantejar la millor opció per a l'estiu. Pel que fa al tipus d'activitats, consideren que han de reforçar aspectes competencials i emocionals, objectiu per al que aconsellen promoure l'expressió dels infants i els joves.\nL'augment de places als casals, així com de recursos, espais i serveis és un altre bloc destacat del decàleg, que també remarca la necessitat de formar els monitors adequadament. En definitiva, es reclamen «recursos especials per un estiu especial» i s'afirma que «fer un estiu educador enriquit pels infants i joves és una aposta política de primer ordre»; però indiquen que els ajuntaments no poden assumir-ho sols i per això exigeixen partides extraordinàries tant del Departament com del Ministeri d'Educació.\nUn integrant de l'aliança Educació 360 a Girona, Albert Quintana, ha explicat que les regidories i el personal tècnic dels ajuntaments que estan vinculats al seu projecte han rebut la proposta amb interès, però la majoria ha admès poc marge de maniobra per aplicar-la. En canvi, d'altres com Olot sí que han treballat l'oferta de lleure educatiu tenint en compte les recomanacions. A més de la capital de la Garrotxa, entre els municipis gironins adherits al projecte d'educació a temps complet (on el moviment està present des del 2017) hi ha Salt, Girona, Celrà, Sant Julià de Ramis, Bordils, Palafrugell, Palamós, Begur, Sant Feliu de Guíxols, Figueres, Ripoll, la Vall d'en Bas, Santa Coloma de Farners, Sils o Cassà de la Selva.\nEls pedagogs alerten que el lleure educatiu exclou els menors vulnerables.


La Junta Central Fallera de València va anunciar ahir a última hora de la vesprada els premis dels monuments infantils, que enguany han deixat set "palets" repartits en sis comissions de Mislata. Els jurats de cadascuna de les seccions en les quals participaven les falles infantils de Mislata van anar passant al llarg de la jornada d'ahir per a valorar la qualitat artística, l'enginy i la gràcia de cada monument. I a la vesprada van revelar el veredicte.\nLa major alegria se l'emportaren els infantils de Doctor Marañón-Mestre Palau, que es van proclamar vencedors de la seua secció, la 9ª. El monument de l'artista Ángel Navarro, que porta per títol Mislata té història!, és un any més la millor falla infantil de la ciutat. L'any passat, la comissió i el mateix artista faller van aconseguir també el primer premi de la secció 8ª.\nEls premis infantils d'enguany han atorgat un altre primer premi a Mislata a la falla l'Eliana-Cid, enquadrada en la secció 14ª. El monument de Manuel Martínez, que portava per lema Unes copes de més, va aconseguir també un segon premi d'Enginy i Gracia.\nUn 3r premi de la secció 11º ha aconseguit enguany la falla infantil d'Antonio Molle-Gregorio Gea, obra de Bernardo Estela, i un 5é en la secció 13ª ha aconseguit el monument de Quint-Pizarro. Les altres dos comissions que figuren en la llista de premiats són Felipe Bellver-Mare Ràfols, amb un 2n d'Enginy i Gràcia en la secció 16ª, i la plaça de la Moreria el 3r, també d'Enginy i Gràcia en la mateixa secció.


IB3 | L’Avarca de Menorca manté vives les opcions de disputar la Copa de la Reina\nL’Avarca de Menorca manté vives les opcions de...\tPortada > > L’Avarca de Menorca manté vives les opcions de disputar la Copa de la Reina L’Avarca de Menorca manté vives les opcions de disputar la Copa de la Reina Victòria clara\nEra un partit vital en la carrera per la Copa, i l’Avarca de Menorca no ha fallat. L’equip de Bep Llorens, després de conèixer que només s’atorguen cinc places per disputar el torneig, sabia que la victòria davant l’Extremadura era perentòria. El Vòlei Ciutadella ha superat un inici amb dubtes i s’ha adjudicat amb solvència el primer set. Però a partir del segon, s’ha trobat amb un rival molt combatiu a la xarxa.\nNoelia Sánchez, que ha acabat el partit amb 18 punts, ha aparegut en els moments importants de la segona mànega per situar en avantatge les menorquines fins al 25 a 22 finals. Més ajustat encara ha estat el tercer parcial. L’Extremadura s’ha arribat a posar quatre punts per damunt, però de nou l’aparició de la receptora gallega i els remats de Sara Esteban han donat el triomf a l’Avarca de Menorca.\nEl conjunt de Ciutadella necessitarà guanyar o sumar punts davant el Naturhouse i l’Haris de Tenerife als dos darrers partits de la primera volta, si vol arribar a la Copa de la Reina de Leganés.


Be My Guest Boutique Phuket Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n100/62 Kata Road, Kata, Phuket, Tailàndia, 83100 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Phuket, Be My Guest Boutique és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara M.G.Collection, Platja de Kata, Mirador Kata.\nEl Be My Guest Boutique, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nBe My Guest Boutique té 22 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com accés a internet (sense fils), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, mini bar. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Be My Guest Boutique no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (68) Viatger de Negocis (1) Parelles (35) Viatgers en solitari (18) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (4) Grups (7)\nTots els tipus de viatgers (79) Parelles (36) Viatgers en solitari (21) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (2) Grups (12)


L’autor del crim de Vila va donar entre vint i trenta cops a la víctima amb un ‘martell tàctic’ - Altaveu el diari digital d'Andorra\nIngressat a les cel·les hospitalàries sota vigilància policial, l’assassí confés de l’empresari francès establert entre Encamp i Sorèze hauria explicat a especialistes mèdics que els darrers mesos sentia veus que el van conduir a fer el que va fer\n25/09/2020 (21:56 CET)\nL'habitatge on va acudir l'assassí armat amb una eina molt similar a la de la imatge incrustada. Gabriel Pérez\nTenia clar què volia fer i aquella matinada, vigília del seu aniversari, res no l’aturaria. L’autor confés del crim de Vila feia quatre anys que havia treballat per qui malauradament acabaria sent la seva víctima. Els darrers mesos, però, se li hauria despertat una obsessió vers l’empresari francès establert entre Encamp i la localitat francesa de Sorèze. Unes veus, hauria declarat a especialistes que l’han tractat d’ençà de la detenció, li deien que l’emprenedor informàtic era l’origen de tots els seus mals. Va acabar amb la seva vida proferint-li entre vint i trenta cops amb un ‘martell tàctic’.\nLa investigació que s’està fent arran de l’assassinat que hi va haver la matinada de dilluns a la urbanització Vila del Sol d’Encamp encara té serrells per aclarir. Hi ha, especialment, dues grans llacunes. Què va activar l’obsessió, la ràbia que l’assassí confés sentia vers la víctima, i què va fer el jove resident de 31 anys entre que va marxar de la pleta encampadana fins que va trucar a la policia des de l’aparcament de l’estació del Tarter per avisar on era i demanar que l’anessin a detenir. El processat continua ara ingressat en una cel·la hospitalària a la segona planta del centre sanitari de Nostra Senyora de Meritxell.\nHi ha dues grans llacunes per aclarir: què va activar l’obsessió, la ràbia que l’assassí confés sentia vers la víctima, i què va fer el jove ara ingressat en una cel·la hospitalària des que va marxar de la pleta i fins que va trucar perquè l’anessin a detenir\nEl jove nascut a Togo és conscient del que va fer, asseguren les fonts. I tenia clar que ho volia fer. Una altra cosa és que en comprengui la seva il·licitud. En cap moment hauria mostrat penediment per allò que va fer. Hauria explicat que feia temps que sentia veus que li deien que aquell home, l’empresari francès que fonamentalment es dedicava a facilitar experts informàtics a terceres empreses, era l’origen de tots els seus mals. Des del 2012 tenia trastorns paranoides. El 2017 se li haurien agreujat i el darrer any la situació seria insostenible. Amics i família ho havien advertit.\nDiumenge a la nit, de fet, primeres hores de dilluns ja, va perpetrar allò que li deien suposadament aquelles veus que sentia. D’Escaldes a Encamp hi va anar amb taxi. I una motxilla on, com a mínim, hi duia l’arma del crim i un esprai. L’arma és una barreja de martell i piolet. Una eina tàctica, en diuen els experts. Per una banda punxeguda, com una mena de ganxo. El cantó piolet, vaja. Per l’altra, seria el vessant més semblant a un martell, encara que no pas amb una cara llisa. Amb aquesta eina va clavar entre vint i trenta cops a la víctima. Essencialment al cap, però no només. L’home amb prou feina va poder presentar resistència.\nFins a la pleta de Vila, l’assassí confés hi va arribar a peu. Deurien ser les tres, més o menys. Hauria obert els porticons d’una finestra lateral de l’habitatge on estava el seu objectiu, va trencar un vidre, hauria deixat anar un passador que bloquejava l’entrada i va accedir a l’apartament. A partir d’aquí iniciaria la recerca del seu objectiu. Primer va topar amb la dona i la filla petita. Les va ruixar amb l’esprai abans que miressin de reaccionar i s’escapessin a refugiar-se en domicilis veïns. En cap moment va voler fer més mal a les dues dones, suposadament. Hauria anat a buscar després l’home, en una estança annexa.\nEl vehicle policial dels agents que han de custodiar l'assassí confés a la cel·la hospitalària on està ingressat. Toni Solanelles\nPresumptament també el va ruixar amb l’esprai per reduir una possible resistència. L’empresari era un home molt corpulent, que bé podia pesar un centenar i mig de quilos. Però tot i que endormiscat hauria mirat de defensar-se, poc ho va poder fer. El seu botxí, un noi alt i atlètic, esportista durant molt temps, no va parar de donar-li cops amb l’eina fins que en va tenir prou. Després hauria calat foc en dos punts de l’habitatge, suposadament, amb la intenció de provocar un incendi que no va arribar a ser el que segurament hauria pretès.\nDesprés va abandonar o es va oblidar tant l’arma com l’esprai, i a canvi, va agafar les claus del cotxe que la víctima tenia estacionat allí mateix i amb ell, mentre la dona i la filla, desesperades, demanaven auxili, va marxar cap a no se sap ben bé on. O, almenys, les fonts consultades no ho han sabut precisar. La següent notícia que se’n té, enmig d’una operació gàbia que col·lapsa el país, és a l’entorn de les 8 del matí. És a l’aparcament de l’estació del Tarter. Ha matat un home. Truca a la policia i demana que el vagin a detenir.


L'AE Gimnàstica Baix Penedès aconsegueix diversos podis al Campionat de Catalunya de Vic - Ràdio Televisió El Vendrell\nL’AE Gimnàstica Baix Penedès aconsegueix diversos podis al Campionat de Catalunya de Vic\nL’AE Gimnàstica Baix Penedès ha sumat diversos podis en el Campionat de Catalunya de Gimnàstica Artística disputat a Vic aquest cap de setmana. L’equip de la categoria base 2, format per Leyden Luque, Sabrina Royo, Jana Rodríguez i Iona Jové, es proclamava campió de Catalunya, així com també l’equip de base 3, format per Celia Rodriguez, Júlia Cuen, Ariadna Domínguez i Júlia Donker.\nPel que fa a les categories individuals, l’Associació Esportiva Gimnàstica Baix Penedès copava el podi de Base 2 amb la medalla d’or de Sabrina Royo, la medalla de plata de Jana Rodríguez i la de bronze de Iona Jové. A més, Celia Rodríguez sumava un bronze també en categoria base 3 i Cristina Medinilla una plata en base 4.\nae gimnàstica baix penedès gimnàstica artística\nL’AE Gimnàstica Baix Penedès debuta amb diversos èxits al Trofeu Ciutat d’Elx\nDebut prometedor de l’Associació Esportiva Gimnàstica Baix Penedès en competició oficial. Les set representants del club al Trofeu Ciutat d’Elx de gimnàstica artística van aconseguir grans resultats, destacant Júlia Donker amb tres medalles d’or.\nLa gimnasta del CE Vendrell, Ariadna Pueyo, participa al torneig Ciutat d’Olot\nLa temporada de gimnàstica artística és a punt de començar i mentrestant les gimnastes del Club d’Esports Vendrell estan de pretemporada. Una d’elles, Ariadna Pueyo, va participar al torneig Ciutat d’Olot.\nLa secció de gimnàstica artística del CE Vendrell es proclama campiona per equips del torneig de Vic\nLa secció de gimnàstica artística del Club d’Esports Vendrell es va proclamar dissabte campiona per equips de la categoria Base 2P del torneig de Vic. A més, June Martínez i Ariadna Pueyo es van penjar el bronze en les seves


Entrades per a la Final de Copa: sol•licituds a partir del 13 de març\nEl partit es jugarà a Mestalla el 16 d’abril a les 21.30 h\n11 de març 14\nEl dijous 13 de març a les 10 h es posarà en marxa, a través de la secció de penyes del lloc web oficial del Club, el procés de sol·licitud de localitats per a la final de la Copa del Rei a Mestalla del 16 d’abril que disputaran el FC Barcelona i el Reial Madrid.\nTal com estableix la Normativa de Penyes del FC Barcelona, aquest procés és exclusiu per a les penyes oficials amb una antiguitat mínima de tres anys des del moment de la seva aprovació, i estarà obert fins al dia 17 de març a les 19 h.\nProcés de sol·licituds\nDurant el període indicat, les penyes hauran de fer la sol·licitud mitjançant un formulari en línia. Cada penya podrà fer una única petició de fins a 4 entrades, tot i que no es tracta d’una assignació directa, sinó d’una petició a títol orientatiu.\nCaldrà indicar la credencial de la penya, la clau, les dades de contacte i també s’hauran de facilitar les dades d’una targeta bancària. Un cop finalitzat el procés i efectuat el repartiment, el Club contactarà via correu electrònic amb les penyes per tal d’informar sobre l’assignació final de les entrades.\nTan bon punt el procés de sol·licitud estigui tancat, es durà a terme el repartiment seguint els criteris establerts per la comissió permanent d’entrades i els coeficients aprovats, de manera que a cada zona s’hi assignarà una determinada quantitat d’entrades. A partir d’aquí, els presidents de cada federació territorial efectuaran una proposta del repartiment corresponent de la seva zona.\nEl 85% de les localitats, per a socis i penyes\nCada club finalista disposarà de 19.350 entrades, mentre que la resta estaran en mans de la Federació Espanyola de Futbol. El Club posa a disposició dels socis i penyistes el 85% de les entrades disponibles per a aquesta final (16.448 entrades), que es repartiran entre els socis (13.158 entrades) i les penyes (3.289 entrades). El 15% restant (2.903 entrades) seran per a compromisos esportius i institucionals del Club.


Cursa de muntanya Taymory X-Trem | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nResultats de la cerca per: cursa de muntanya\nCursa de muntanya Taymory X-Trem\nCursa de muntanya Taymory X-Trem Recollida de dorsals 23 de març de 10:00 a 14:00 h a l’Institut Alella. Tres recorreguts, una cursa curta entre bosc i vinyes, i les dues proves reines que et faran tocar el sostre del Parc de la Serralada Litoral. Més informació i inscripcions: http://www.taymoryxtrailseries.com/ Ho organitza: Taymori Trail amb […]\nMini Trail, cursa de muntanya infantil\nMini Trail, cursa de muntanya infantil. Edats: de 3 a 15 anys. Distàncies: de 400m a 5km, segons edat. Ho organitza el Club Esportiu Sensacions.\nCursa de muntanya Vilatrail. Recorregut: 21.5km Ho organitza: CE Fondistes Vilassar de Dalt amb el suport de l’Ajuntament de Vilassar de Dalt\nEl Club Esportiu Fondistes de Vilassar de Dalt estan enllestint el que serà la sisena edició de la cursa de muntanya Vilatrail que se celebrarà el proper 22 d’abril. L’edició d’enguany continua mantenint la distància de mitja marató amb un desnivell de 2.400 metres acumulats. El mes d’abril torna una nova edició de la cursa […]\nAquest dissabte 13 de juny se celebra la cinquena edició de l’Endimoniada, la cursa de muntanya nocturna que organitza el Centre Excursionista de Badalona amb la col·laboració de l’Ajuntament d’aquesta ciutat. L’objectiu de la competició és difondre la pràctica esportiva de muntanya i realitzar una activitat responsable i respectuosa amb el medi ambient.La cursa consta […]\nDimecres 4 juny 2014\nDissabte 7 de juny nova edició de l’Endimoniada, la cursa de muntanya nocturna de Badalona\nAquest proper dissabte, 7 de juny, se celebra la quarta edició de l’Endimoniada, la cursa de muntanya nocturna que organitza el Centre Excursionista de Badalona amb la col·laboració de l’Ajuntament. L’objectiu de la competició és difondre la pràctica esportiva de muntanya i realitzar una activitat responsable i respectuosa amb el medi ambient.La cursa consta de […]\nEl dissabte 23 de novembre es correrà la tercera edició de la cursa nocturna de muntanya Bada Trail, que recorre la serralada de Marina per Badalona amb dos circuits de 5,5 i 15,7 quilòmetres\n32a Cursa Popular de Caldes d’Estrac 3 Viles\n32a Cursa Popular de Caldes d’Estrac 3 Viles. La 32a Cursa Popular de Caldes d’Estrac 3 Viles començarà a les 9 hores al Passeig dels Anglesos, davant de l’Hotel Colón, i finalitzarà a l’Esplanada de Can Muntanyà, una hora i mitja després del tret de sortida. El recorregut, de deu quilòmetres de distància, vorejarà el […]\nEl diumenge 10 d’abril, una nova edició del popular esdeveniment esportiu caldenc recorrerà el front marítim i alguns dels principals carrers del municipi Després d’una aturada obligada a causa de l’emergència sanitària derivada de la Covid-19, el diumenge 10 d’abril, Caldes d’Estrac correrà al ritme de la 32a Cursa Popular. L’Àrea d’Esports de […]\nEl diumenge 28 de novembre se celebrarà a Vilassar de Dalt, la MiniTrail Vilassar, la cursa de muntanya infantil organitzada pel CE Sensacions Després que el 2020 no es va poder portar a terme a causa de la pandèmia, aquest any torna amb nous recorreguts adaptats a nens i nenes de 3 a 15 anys. […]


El meu llibre (4) – Capvespre\nEl meu llibre (4)\nPosted By: Jaume 19 abril, 2020\nVinyeta de l’auca que vaig dibuixar sobre la llegenda de Santa Comba de Lima (Viana do Castelo, Portugal), amb la que cloc la última glosa del llibre Laetus dies hic\nAquest any no podrem celebrar al carrer la Diada de Sant Jordi. Moltes llibreries no obstant obren i ens oferiran la possibilitat d’adquirir el llibre que ens interessi. A més, la Diada se celebrarà més endavant, quan la pandèmia hagi passat. D’altra banda el fet que haguem de passar tants dies confinats haurà fet que haguem llegit força més que d’habitud. Jo mateix que sempre solc llegir força, aquests dies són moltes més les hores que hi he dedicat. Ho haureu notat si heu seguit el meu bloc. Al llarg de l’octava anterior al dia del sant les meves gloses han estat comentaris dels llibres que llegeixo ara.\nAvui hi torno, però aquest cop per recomanar-vos el meu llibre Laetus dies hic, que hauria de ser ja al carrer però que ha quedat confinat a la impremta. Ja li vaig dedicar tres gloses dies enrere (el 17 de febrer i els 6 i 14 de març). I és que en aquest llibre hi he posat més il·lusió que en cap altre perquè en publicar-lo ja tan al final de la meva vida, i triant 150 gloses de les moltes que he escrit els últims deu anys, me’l miro com si fos el meu testament intel·lectual.\nM’agradaria que l’adquiríssiu i que el llegíssiu, i que el recomanéssiu als vostres amics i amigues. Les gloses les he escrit en el silenci i solitud de la meva habitació però sempre pensant en vosaltres. Són com una conversa de la que el llibre en recull la meva veu.\nSeria demanar molt que algú de vosaltres –per què no tots?—hi afegís la seva veu de manera que poguéssim publicar la conversa sencera?\nAdjunto el text en el que resumeixo sintèticament el contingut del llibre, perquè sapigueu de què tracta.\nSelecció de158 gloses de les moltes que he ha anat penjant al meu bloc (capvespre.cat) des de l’any 2011 al 2019. Agrupades en dotze capítols, s’hi tracten temes variats a partir de lectures i de fets viscuts en el dia a dia, de vegades aparentment petits, però que sovint ens fan pensar en coses tan transcendents com el Mal, l’existència de Déu, la mort, el sentit de la vida, la Bellesa, la Bondat… Les reflexions ofereixen un punt de vista molt personal, amb més preguntes que respostes per tal de provocar el diàleg, excepte en el capítol 11, dedicat al procés independentista.\nSigues el primer en comentar on "El meu llibre (4)"