estrena musical família addams – Escola Municipal de Música d'Artés\nestrena musical família addams\nPublicat el 9 de Juny de 2021 per Escola Municipal de Música d'Artés\nL’ESCOLA MUNICIPAL DE MÚSICA D’ARTÉS ESTRENA EL MUSICAL LA FAMÍLIA ADDAMS\nEl grup de joves de Teatre Musical del centre oferirà un total de 3 funcions de l’obra els dies 11 i 12 de juny a la Sala Dos de Gener d’Artés.\nDarrers preparatius del musical La Família Addams que el grup de joves de Teatre Musical de l’Escola Municipal de Música d’Artés han estat treballant al llarg de tot el curs. Es tracta d’un musical de Broadway que va ser estrenat l’any 2010 amb cançons i text d’Andrew Lippa i llibret de Marshall Brickmann i Rick Elice, basat en les vinyetes homònimes de Charles Addams que giren al voltant d’un excèntric clan familiar amb gust per tot allò fosc i macabre. La traducció al català és de l’Antoni Font Mir. Aquests valors s’han preservat al llarg dels anys en aquesta família, però de cop i volta un fet inesperat fa trontollar els fonaments de la família.\nEl grup, format per 16 nois i noies de 14 a 20 anys, porta un bagatge important en el món de la música, el cant, la dansa i del teatre. La direcció del musical ha anat a càrrec de Ferran Junyent, Robert Puig, Mònica Ramírez, Marc Reguant i Carles Suero. En els darrers anys, en el marc d’aquesta assignatura de l’escola, han presentat els musicals Matilda (l’any 2018) i School of Rock (l’any 2019).\nL’estrena d’aquest muntatge es podrà veure el divendres 11 de juny – a les 20.30h – i el dissabte 12 de juny – a les 12h i a les 19h – a la Sala Dos de Gener d’Artés. Les entrades es poden adquirir a través del web cultura.artes.cat o a la secretaria de l’escola de música.\nUNA APOSTA DEL CENTRE PER INCORPORAR DIVERSES DISCIPLINES\nAl llarg dels seus 25 anys d’història, l’Escola Municipal de Música d’Artés ha incorporat en les seves produccions altres disciplines artístiques a part de la música. En aquest sentit, la dansa, el teatre i l’escenografia han format part dels espectacles de gran format que ha anat oferint el centre. En els darrers 4 anys s’ha fet un pas més amb la incorporació de la Dansa i el Teatre Musical dins de l’oferta educativa del centre. Això permet que alumnes del centre puguin complementar la seva formació amb aquestes assignatures o que alumnat nou pugui formar-se en el terreny d’aquests àmbits artístics.\nUNA PROPOSTA FRUIT DE LA COL·LABORACIÓ DE L’EMM D’ARTÉS I EL GRUP NEI TEATRE\nL’assignatura de Teatre Musical s’ofereix a l’Escola Municipal de Música d’Artés des del curs 2017-2018, una proposta que neix de la suma d’esforços que va fer el centre amb el grup NEI Teatre d’Artés en què els professors de l’escola de música lideren la part musical mentre que diversos membres del NEI Teatre treballen la part teatral i coreogràfica.\n← MÀSTER CLASS ORQUESTRES\nCONCERTS D’ESTIU →


Hi ha dies que és fàcil somriure. I no saps per què. Potser hi contribueix el fet que és divendres, que tenim permís per transgredir els horaris fixats entre setmana i això ens fa sentir una mica més lliures. O senzillament perquè en tenim tantes ganes que no podem reprimir-les i les rialles, efervescents i enjogassades, ens vessen per les costures del cos. No sé per què però aquest vespre, asseguda dalt d'un tamboret, recolzada en una barra tan familiar com els carrers d'aquesta ciutat, he rigut amb el ball dels cambrers i la cantarella habitual dels entrepans de la carta. Com si fos la primera vegada.\navui, més que mai\nla veu del gest\nal final de la pluja\nrebel·lió a les parpelles\nla revolució de la xocolata\nla hora más deseada\nsant jordi són els pares\net nous nous aimerons sous la pluie\nLa Grieta - Carlos Spottorno i Guillermo Abril - *"Que empiece el espectáculo."* *Spottorno, Carlos i Abril, Guillermo. La Grieta.* *Bilbao: Astiberri Ediciones, 2016* Col.lecció Sillón Oreje...


Conferència d’Antoni Sureda sobre els cinc sentits aplicats a la conducció | card.cat\nEl passat divendres 3 de maig, el Inspector Cap de la Policia Local de Manacor, Antoni Sureda Vicens va impartir de manera gratuïta una conferència a l’Associació de la Gent Gran Punta de n’Amer de sa Coma (“Sobre els cinc sentits aplicats a la conducció diària de vehicles”).\nPresentà al conferenciant, Antoni Cànovas el qual destaca la dilatada trajectòria professional de, Sureda amb nombrosos estudis de investigació i cinc llibres al mercat. A més entre d’altres reconeixements al seu treball com a policia, esta en possessió de la medalla de bronze que li atorgà l’any 2004 la Creu Roja.\nUna interessant conferencia i curiós estudi “sobre els cinc sentits aplicats a la conducció diària de vehicles”, un anàlisi detallat sense escatimar en dades i xifres curioses. Mirar, sentir, tocar, ensumar o assaborir també poden ser aplicables al volant.\nAls ja coneguts perills de l’alcohol o la manca de concentració provocada per les drogues, Sureda afegeix tocs específics. “Hi ha dos trastorns associats a la conducció que van en augment i que impedeixen el plaer que hauria de suposar conduir un vehicle”. Un és la amaxofòbia o la por a l’hora de prendre els comandaments de la màquina, i l’altre és la por a conduir sols.\nLa conferència dura poc més d’una hora on els assistents participaren activament fent preguntes. A una d’elles respongué que actualment ja no és obligatori du ulleres de recanvi al cotxe. Per acabar recomana ara que ve l’estiu, la conducció sempre amb les finestres tancades (posar l’aire a condicionat) per evitar la distracció i el perill que suposa si entre un insecte al cotxe.\nAquest article s'ha catalogat com a Educació, Gent Gran, Sa Costa i s'ha etiquetat amb conduir automòvils, Conferència a sa Coma per Magdalena Ordinas representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Vicent Fibla dimiteix com a director de Lo Pati\nEl fins ara director del Centre d’Art Lo Pati d’Amposta, Vicent Fibla, ha presentat la seva dimissió. La seva renúncia arriba arran la polèmica que ha generant la denúncia per part de la regidora no adscrita, Rosa Pertegaz, sobre l’existència d’una “irregularitat” en la gestió del Centre d’Art Lo Pati. També el portaveu del PSC, Francesc Miró, va afirmar que el director de Lo Pati s’havia “autofacturat” en diverses ocasions a través d’una empresa de la seva propietat. El govern d’Esquerra d’Amposta va obrir un expedient sancionador en constatar que s’havia produït una falta administrativa greu. Un expedient que s’ha tancat amb la renúncia de Fibla. En tot cas, l’alcalde d’Amposta, Adam Tomàs, ha lamentat “l’ús polític” del tema i ha qüestionat perquè Pertegaz no va denunciar la mateixa situació durant el mandat anterior.\nEl govern d’Esquerra d’Amposta iniciarà ara el procés per treure a concurs la plaça de director del Centre d’Art lo Pati. Mentrestant, assumirà les tasques un treballador de l’àrea de Cultura. Al marge de la seva responsabilitat, Tomàs ha volgut reconèixer la tasca realitzada per Fibla.\nD’altra banda, en el ple d’aquest dilluns s’aprovarà una modificació de crèdit que permetrà destinar 1’6 milions d’euros de superàvit a diverses inversions. Destaquen els 756.000 per a la segona fase del pla estratègic d’enllumenat d’Amposta o 260.000 euros per a la repavimentació i reurbanització de carrers municipals.


B&B dal Capitano Gaeta Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Cambridge 16, Gaeta, Gaeta, Itàlia, 04024 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, B&B dal Capitano està situat idealment a Gaeta; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl B&B dal Capitano, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, servei de cangur, servei de bugaderia, ascensor.\nL'ambient de B&B dal Capitano es reflexa en cada habitació. calefacció, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Gaeta, el B&B dal Capitano és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (41) Parelles (35) Famílies amb infants petits (3) Grups (3)


La reina tracta els plebeus de rucs: 'Postureig' feminista de cara el 8 de març La República\nLa reina tracta els plebeus de rucs: ‘Postureig’ feminista de cara el 8 de març\nAquest divendres és 8 de març, el dia Internacional de les dones. Com ja va passar l’any passat, s’ha convocat una vaga feminista, que pot ser de 24 hores o […]\nLa reina Letizia, en un acte a les Nacions Unides\nAquest divendres és 8 de març, el dia Internacional de les dones. Com ja va passar l’any passat, s’ha convocat una vaga feminista, que pot ser de 24 hores o d’aturades de dues hores.\nUna de les institucions més patriarcals que existeixen encara a l’Estat espanyol, la Monarquia espanyola, on les dones no poden regnar i releguen tot el protagonisme al Rei, també farà vaga. Bé, si més no, no farà cap acte públic, de moment. A l’agenda setmanal, que es distribueix tots els divendres previs, divendres 8 apareix lliure en l’agenda dels monarques.\nUn fet que no és nou, ja que la Reina Letizia tampoc va celebrar cap acte el 8 de març del 2018, el primer any en què s’havia convocat una vaga feminista, però sí que va tenir actes l’any passat el Rei Felip VI, així com la reina Sofia.


PREINSCRIPCIONS - Col·legi Sant Bonaventura\nINFORMACIONS SOBRE PREINSCRIPCIÓ I MATRÍCULA\nEducació infantil i educació primària: del 7 al 21 de març de 2022\nEducació secundària obligatòria: del 9 al 21 de març de 2022\nÉs molt important respectar les dates, perquè les sol·licituds que es presentin fora d'aquest termini perdran totes les prioritats que haurien pogut tenir a l'hora d'obtenir la plaça. Els criteris de prioritat serveixen per donar una puntuació a cada sol·licitud. D'aquesta manera s'estableix l'ordre d'accés a les places de cada centre. Cal presentar la sol·licitud i adjuntar-hi la documentació d'identificació o de criteris que correspongui.\n21 d'abril de 2022: llista de sol·licituds amb la puntuació provisional\nUn cop acabat el període de presentació de sol·licituds, els centres educatius estudien cadascuna de les peticions que han rebut: n'analitzen les dades, els criteris que les famílies demanen que es tinguin en compte, i també els documents justificatius. Tot seguit, publiquen la llista de sol·licituds amb la puntuació provisional. En aquesta llista hi ha les sol·licituds ordenades alfabèticament amb la puntuació que ha rebut cada sol·licitud en aplicar-hi el barem.\nDel 22 al 28 d'abril de 2022: presentació de reclamacions\nDurant aquest període, si detectes alguna errada o anomalia en el barem assignat, pots presentar una reclamació (utilitzant l'eina electrònica per adjuntar reclamacions).\n11 de maig de 2022: llista de sol·licituds ordenada\nEl nombre de places a cada centre educatiu és limitat. Si el nombre de peticions supera el d'alumnes que l'escola pot acollir, cal aplicar un sistema de desempat entre les sol·licituds que tenen la mateixa puntuació. Per fer-ho, s'obté un número per sorteig a partir del qual s'ordenen totes les peticions empatades en punts, tenint en compte el número de desempat que s'ha assignat a cada sol·licitud. El sorteig va tenir lloc a les 11 hores del dia 9 de maig, als serveis centrals del Departament d'Educació (Via Augusta, 202-226, Barcelona). El número de desempat va ser el 1013.\nDel 27 de maig a l'1 de juny de 2022: ampliació de peticions de preinscripció per a alumnes sense plaça assignada a cap centre\nSi no s'accedeix a cap plaça en els centres demanats i es tracta de sol·licituds en les quals s'ha marcat expressament que es vol una assignació d'ofici, durant aquest període es poden ampliar les peticions originals i demanar places en centres que en tinguin de disponibles.\nDesprés d'aquesta ampliació de la sol·licitud, s'acaba el procés d'assignació tenint en compte aquestes peticions ampliades.\n10 de juny de 2022: llista d'alumnes admesos i llista d'espera\nFinalment, es publica la llista d'alumnes admesos al centre i també la llista d'espera.\nUn cop s'ha publicat la llista final d'alumnes admesos en cada centre, comença el període de matriculació dels preinscrits amb plaça assignada.\n1. Aplicació dels criteris prioritaris\nEls criteris de prioritaris són els següents:\nSi el fill o filla que opta a la plaça té germans o germanes que ja estan estudiant al centre sol·licitat, s'obtenen 50 punts.\nAquest és el criteri que suma més puntuació. Si l'infant està en situació d'acolliment familiar i els fills o les filles de la família acollidora estan escolaritzats en el centre, també obté aquesta puntuació.\nProximitat geogràfica del domicili habitual o del lloc de treball del pare o la mare a l'escola.\nCada centre té una zona educativa per poder establir el criteri de proximitat, i això permet sumar puntuacions diferents segons les circumstàncies:\nQuan el domicili habitual de la família es troba dins la zona educativa del centre escolar que es demana en primer lloc, se sumen 30 punts.\nQuan la ubicació del lloc de feina del pare, la mare, el tutor o la tutora està dins la zona educativa del centre triat en primer lloc, se sumen 20 punts\nQuan un membre de la unitat familiar rep l'ajut de la renda garantida de ciutadania.\n2. Aplicació dels criteris complementaris\nEls criteris complementaris serveixen per desempatar i són:\nCriteri del pare, mare o el tutor o tutora legal treballant al centre educatiu. Quan el pare, la mare o el tutor o tutora legal treballen al centre en el moment en què es presenta la sol·licitud de preinscripció, se sumen 10 punts.\nFamília monoparental. Quan l'infant forma part d'una família monoparental, se sumen 10 punts.\nSer bessó o trigemin. Quan l'alumne o alumna hagi nascut en un part múltiple, se sumen 10 punts.\nSi algun membre de la família té una discapacitat, se sumen 15 punts. Quan el mateix infant, el pare o la mare, o bé algun germà o germana té una discapacitat igual o superior al 33 %.\n3. Assignació de plaça\nUn cop determinada la pertinència o no d'atorgar les puntuacions segons els criteris prioritaris, es fa la suma de la puntuació obtinguda. Per a cada centre educatiu s'ordenen totes les sol·licituds rebudes segons les seves puntuacions, i les que han obtingut una puntuació més alta són les que obtindran una plaça.\nEn cas d'empat en la puntuació dels criteris prioritaris de diferents sol·licituds, si no hi ha prou places al centre per a totes, s'apliquen els criteris complementaris de manera que, els que hagin obtingut una puntuació més alta, seran els que ocuparan les places en primer lloc.\n- Accés al web de preinscripció del Departament d'Educació: Enllaç\n- Correu electrònic específic de centre per a consultes sobre el procés: preinscripcions@santbonaventura.cat.\nVÍDEO DE PORTES OBERTES\nADQUISICIÓ LLENGÜES ESTRANGERES\nPlaça dels Franciscans, 4, 08800 Vilanova i la Geltrú, Barcelona\n93 810 65 11


Quedat Girona - Pell de porcellana amb tractament coreà K-BEAUTY!!\n1 Sessió K-Beauty contorn d'ulls o línia llavis\n40 € 30 €\t25%\tDescompte\n1 Sessió K-Beauty front o coll\n45,50€ 35 €\t23%\tDescompte\n1 Sessió K-Beauty Galtes\n65 € 50 €\t23%\tDescompte\n1 Sessió K-Beauty facial+coll\n105 € 80 €\t24%\tDescompte\n2022-05-22 21:53:50 2022/06/13 00:02:00 00 dies00 h00 m00 s\nÚNIC A GIRONA AMB DESCOMPTE EXCLUSIU PELS USUARIS DEL QUEDAT GIRONA PER TEMPS LIMITAT!!\nVols aconseguir una pell amb un to uniforme i aspecte de porcelana? Et vols treure d'una vegada les imperfeccions, punts negres i tenir un aspecte suau i impecable?\nAmb el tractament K-Beauty Coreà de Revolaser, deixaràs de posar-te maquillatge i obtindràs una pell efecte porcellana de forma instantània amb la primera sessió!!\nCada vegada més, les dones europees ens fixem i admirem el rostre perfecte de les dones coreanes. Revolaser, et porta un tractament que ha revolucionat el saló internacional de bellesa COSMOPROF a Bolonya (Itàlia) per ajudar-te a veure't una pell asiàtica!!\nUn nou i revolucionari tractament que inclou un sèrum amb ingredients d'alta qualitat acuradament seleccionats;\n0,14% àcid hialurònic.\nLa revolució en cosmètica facial des de Corea arriba a Girona!!\nTria la teva zona:\nContorn d'ulls o línia dels llavis (somriure)\nPreu Original: 40€.........................Preu Quedat: 30€\nZona front o coll\nPreu Original: 45€..........................Preu Quedat: 35€\nPreu Original: 65€..........................Preu Quedat: 50€\nPreu Original: 105€........................Preu Quedat: 80€\nPer canvis o cancel·lacions avisar amb 24 hores d'antelació.\nPell de porcellana amb tractament coreà K-BEAUTY!!


Cross River Gorilla | Dades increïbles, imatges | Ekolss - Animals\nClassificació científica de Cross River Gorilla\nEstat de conservació del goril·la de Cross River:\nLocalització de Cross River Gorilla:\nDades de Cross River Gorilla\nFulles, fruites, flors\nSelva tropical i densa selva\nHumà, lleopard, cocodril\nQueden menys de 300\nCaracterístiques físiques del goril·la Cross River\n35 - 50 anys\n100 kg - 200 kg (220 lliures - 440 lliures)\n1,4 m - 1,7 m (4,7 peus - 5,5 peus)\nEl goril·la del riu Cross viu a la regió muntanyosa entre Nigèria i Camerun.\nEl goril·la del riu Cross (nom científic: Gorilla gorilla diehli) és una subespècie del goril·la occidental . Paul Matschie, el 1904, va anomenar el goril·la del riu creuat com una nova espècie, tot i que s'ha convertit en cada vegada més rara.\nAquests goril·les tenen el pelatge de color gris marronós o negre. Tanmateix, la cara, les mans i els peus no tenen cap pell. Tenen caps en forma de con, sobre els quals descansa una cresta vermellosa.\nAquests goril·les són molt socials i solen viure en grups de 2 a 20. Els grups estan dirigits per un mascle dominant. A part del líder dominant, hi ha 6-7 dones i els seus fills.\nEls goril·les de Cross River maduren sexualment als 10 anys i solen tenir bebès cada 4 anys. El seu període de gestació sol durar 9 mesos. Aquests goril·les viuen a la regió muntanyosa entre Nigèria i Camerun.\nEls goril·les del riu Cross són herbívors i s’alimenten generalment de branques, fruits secs, fulles i baies que cacen de diferents plantes.\nSe sap que els goril·les de Cross River són molt eficients en la cura dels infants i se sap que cuiden els seus nadons fins als tres o quatre anys d’edat. Durant aquest temps, no es reprodueixen de nou i presten tota la seva atenció al nadó acabat de néixer.\nDades increïbles sobre els goril·les de Cross River!\nEl goril·la del riu creuat és una subespècie del Goril·la occidental .\nAl món només queden de 200 a 300 goril·les creuades.\nEls goril·les de Cross River són el gran simi més amenaçat d’Àfrica.\nNormalment es troben a les fronteres entre Nigèria i Camerun.\nHabiten en una àrea d’uns 300 quilòmetres quadrats.\nNom científic de Cross River Gorilla\nEls goril·les del riu creuat passen pel nom científic 'Gorilla gorilla diehli' i pertanyen al regne Animalia i a la classe Mammalia. Pertanyen al filum Chordata i ordenen els primats. També pertanyen a la família Hominidae i al gènere goril·la.\nLa paraula 'goril·la' arrela a la paraula grega antiga 'Γόριλλαι'. La paraula es refereix a una 'tribu de dones peludes', que és com Hanno el Navegant va descriure la gent de la costa occidental d'Àfrica (que ara es coneix com Sierra Leone). Es va descriure a les dones com a 'salvatges' i 'peludes'.\nAspecte i comportament de Cross River Gorilla\nEls goril·les de Cross River tenen una estructura esvelta però curta, combinada amb cabells de colors clars. Aquests goril·les tenen braços llargs i una línia de cresta prominent, que ofereix un contrast sorprenent amb la cara plana i les fosses nasals amples. Els seus ulls foscos estan ocults per la pell, que sovint és de color negre o gris marronós.\nLa cara normalment no té pell, igual que les mans i els peus. Els seus caps tenen forma de con i tenen una cresta de color vermell al cap. Els líders del grup que són mascles dominants solen tenir un pegat de plata a l’esquena, motiu pel qual també se’ls anomena plata.\nEls goril·les de Cross River són socials i viuen en grups familiars de 2 a 20 individus. El seu comportament és molt similar a altres goril·les. El grup sol estar dirigit per un home de plata com a líder dominant.\nEl líder masculí sol encarregar-se de tenir cura de les femelles i els nens del grup i també pren sovint les decisions clau del grup, com els llocs d’alimentació i de nidificació.\nUn grup sol estar format pel mascle dominant, de sis a set femelles, i els seus fills. La nidificació es produeix als boscos després que aquests goril·les construeixin nius amb branques i fulles. Els llocs de nidificació solen estar a terra.\nTanmateix, els llocs de descans canvien a l’estació de pluges quan es desplacen els nius cap a la part superior dels arbres. La major part del dia es passa menjant. No obstant això, fonts suggereixen que també es dediquen a activitats recreatives com ara la preparació.\nNormalment se sap que aquests goril·les són pacífics. No obstant això, de vegades poden tornar-se agressius cap als humans quan són amenaçats. Poden atacar els humans amb branques, pedres i herbes si són provocats.\nGoril·la Cross River, Limbe Wildlife Centre, Camerun\nConeguts com els goril·les més estranys del món, els goril·les de Cross River tenen una població reduïda i poques vegades es veuen mai. Normalment es troben a les fronteres muntanyenques de Nigèria i Camerun. Aquest hàbitat seu s’anomena conca del riu Cross.\nEs coneix que aquests animals inhibeixen les regions més nord i oest. També existeixen a les muntanyes Afi a Nigèria i a les muntanyes Mbe dels Camerun. A part, també es troben al parc nacional Takamanda del Camerun i al parc nacional Cross River, a Nigèria.\nLa majoria d’aquests goril·les es troben a una alçada de 1500 a 3500 metres a les selves tropicals muntanyoses i els boscos de bambú.\nDieta de goril·les Cross River\nEls aliments que es troben a les dietes dels goril·les del riu Cross consisteixen principalment en fulles, fruits secs, baies i liana, que és una vinya llenyosa. Aquests goril·les herbívors buscaran fins on necessiten els seus nutrients, fins i tot fora de la seva típica zona d’alimentació per obtenir el que necessiten.\nSi aquesta espècie de goril·la arriba fins a les terres baixes, probablement es trobarà en una situació insatisfactòria amb els agricultors locals que collen plàtans i plàtans. Tot i que això pot semblar aclaparador per a la zona, alguns agricultors locals han remarcat que són molt menys destructius per a la seva terra que altres animals amb una estatura menor, inclosos els porcs salvatges.\nL'única manera en què els goril·les de Cross River busquen menjar en altres zones es deu a la manca de nutrició a prop de casa seva. Tot i això, l'única vegada en la història recent que aquests bells mamífers han causat danys importants va ser el 2006. Es creu que aquest esdeveniment va ser el resultat de la proximitat de les granges a les cases forestals dels goril·les.\nCom tots els altres éssers vius del planeta, els goril·les de Cross River també són una part important de l’ecosistema. Tot i això, també s’enfronten a moltes amenaces, tant d’altres animals com d’éssers humans. Entre els depredadors dels goril·les del riu Cross hi ha cocodrils i grans gats de la selva.\nEls goril·les del riu Cross estan amenaçats pels humans, ja que van ser caçats extensament en el passat, motiu pel qual també són força baixos. Les activitats humanes com la deforestació també representen amenaces per a aquests goril·les. Els goril·les del riu Cross són els simis més amenaçats d'Àfrica.\nEls goril·les del riu Cross estan en perill crític. A mesura que la població disminueix, algunes organitzacions treballen per protegir els boscos on viuen, evitant que s'aventurin a les zones locals i perdin fonts d'aliment. L’Organització Mundial de la Fauna Salvatge té diversos socis dins dels governs de Nigèria i Camerun per protegir determinades zones.\nReproducció, nadons i vida útil de gorils de Cross River\nEls goril·les del riu Cross arriben a la maduresa al voltant dels deu anys. Solen parir només una vegada en quatre anys més o menys perquè el nivell d’atenció infantil és molt alt en aquests goril·les de Cross River. Aquests goril·les solen tenir cura dels seus nadons fins als tres o quatre anys d’edat. El període de gestació sol durar uns nou mesos, que també és molt similar als humans.\nEls goril·les del riu Cross són animals polígams. El mascle dominant del grup sol aparellar-se amb totes les femelles sexualment madures del seu grup. Les goril·les femenines, després de donar a llum, alleten els seus nadons i en tenen cura fins als tres o quatre anys d’edat. Normalment, aquests goril·les donen a llum nadons solters i les parelles són poc freqüents. La vida útil d’aquests goril·les sol ser de 35 a 50 anys.\nPoblació de goril·les de Cross River\nAtès que aquests goril·les estan en perill crític a causa de la caça i altres activitats humanes com la deforestació, només queden al món uns 200 a 300 goril·les de Cross River. La majoria d'aquests goril·les es troben a Nigèria i Camerun, repartits entre no menys d'11 famílies.\nPer tant, s’estan fent esforços per fer-los viure en llocs designats perquè puguin prosperar en entorns protegits ja que el goril·la del riu Cross encara disminueix. A part de les seves famílies fragmentades, un altre comerç s’ha convertit en un altament lucratiu i suposa una important amenaça per a l’espècie: vendre aquesta espècie com a mascota.\nAlgunes persones han mantingut el goril·la del riu Cross com a mascotes, que és un comerç perillós que afecta la capacitat de conservar l’espècie. Alguns caçadors mataran els pares del nadó goril·la per portar-los a vendre, ja que són fàcils de manejar a una mida petita. Ara mateix, l’amenaça d’infectar-se amb l’Ebola i de ser caçat és suficient per fer que la recuperació sigui impossible a curt termini. Tot i això, hi ha l'esperança que aquesta espècie es recuperi d'aquestes amenaces en els propers 75 anys, sempre que es continuïn fent esforços per preservar el seu hàbitat.\nCross River Gorilla al zoo\nA causa de la en perill crític l'estat i la disminució del nombre de goril·les de Cross River a tot el món, mantenint-los en un entorn captiu, permet que aquests goril·les puguin prosperar de nou. Per veure’ls en un zoo, hi ha moltes reserves i santuaris per acollir-los, com el Santuari de vida salvatge de la muntanya d’Afi.\nEl Centre de Vida Silvestre de Limbe, al Camerun, ha estat l’únic zoològic que ha exhibit un d’aquests goril·les des del 2007. El goril·la, que es va batejar amb el nom de Nyango, va morir el 10 d’octubre de 2016 com a conseqüència d’una malaltia, i no hi ha altres informes de zoos que actualment contenen aquests mamífers.\nTot i no allotjar aquests animals, molts zoològics i santuaris ofereixen dades importants sobre el goril·la del riu Cross per animar els clients a donar suport a la conservació.\n"l'oració del senyor"\nsi somies amb algú, pensen en tu


El Palau de Pedralbes acull la III Nit del Gourmet Català | betevé Web\nVíctor Giralt Jonama@victorgiraltjon dimarts 17 d'octubre, 2017 , 07.49\nA la vetllada, Carme Ruscalleda ha recollit el Premi Gourmet Català de l’Any pel seu compromís amb els productes de la terra\nOrganitzada pel Clúster Gourmet de Catalunya, la III Nit del Gourmet ha aplegat una cinquantena d'empreses alimentàries fabricants de productes que excel·leixen per la seva qualitat. Una trobada entre productors i distribuïdors que ha tingut com a colofó l’entrega dels Premis Gourmet.\nEl Clúster Gourmet de Catalunya ha organitzat la tercera edició de la Nit del Gourmet Català al Palau de Pedralbes, que pretén potenciar els productes dels associats. Ha aplegat mig centenar d'empreses, entitats i personalitats del món del gurmet. L'exposició de productes i novetats, oberta a distribuïdors i compradors nacionals i internacionals, ha precedit l'entrega dels Premis Gourmet.\nL'empresa Galetes Trias ha estat reconeguda amb el Premi a la Trajectòria Empresarial, Patates Torres ha estat distingida amb el Premi al Creixement Empresarial mitjançant la Innovació mentre que Can Bech, que elabora melmelades i salses dolces per maridar amb formatges i patés, ha rebut el Premi al Creixement Empresarial mitjançant la internacionalització. La xef Carme Ruscalleda, finalment, ha estat distingida amb el Premi Gourmet Català de l'Any.\nalimentacióPalau de Pedralbes


dissabte 23 d’octubre| edició del dia\nSimpàtic, graciós, parcial, una mica pillo, però just com les bàscules que fabriquen els seus empleats… així es presenta el Senyor Blanco un empresari d’una cinquantena d’anys sense molta més aspiració que la seva empresa creixi… pel bé de tots, clar. Tots? Sí, tots, “la meva gran família” com diria el Senyor Blanco, i els seus empleats?, “els meus fills, sou com els meus fills, els que no tinc, encara que clar, a vegades un ha de renunciar a alguna cosa pel bé comú de tota la família”.\nDesprés del seu speech inicial la imatge canvia. Ara sí, passats pocs minuts comencem a veure al Senyor Blanco com el que és, mentider, manipulador, cínic, masclista, imparcial, però continua sent just o almenys ell està convençut d’això. Perquè, al cap i a la fi, no era que el fi justifica els mitjans?\nTot un debat, però… continuem parlant de la peli? Si, Fernando León de Aranoa no defrauda i a manera de comèdia negra ens presenta aquest gran debat. Aquí El buen patrón supera l’entreteniment, que amb l’actuació de Bardem està assegurat, per a plantejar-nos una reflexió: la relació entre els mitjans i els fins i la universalitat dels valors morals.\nAviat intuïm la naturalesa de classe sota la qual operen les lleis morals que guien al Senyor Blanco en la seva tenacitat per defensar el que ell identifica com el bé comú que no és més que el seu interès individual, en el seu cas, el del patró. Arribats a aquest punt podem intuir que els fins que persegueix el nostre protagonista no són en benefici de tots. Però… potser la moral i valors que defensa aquest “bon patró” no serveixen també per a la seva dona, per als seus amics i per als seus empleats? Bé, potser és el moment de trencar tòpics. No existeix una moral universal, la moral no escapa dels interessos de classe i en aquest cas el títol de la pel·lícula ja tanca aquesta contradicció. Pot existir un bon patró? Sí, des del punt de vista de la burgesia clar que sí. Ara bé, si preguntem als empleats del Senyor Blanco potser el títol de la pel·lícula hagués estat un altre.\nAquí està l’essència del pillo Senyor Blanco, per a aconseguir els seus veritables fins ha d’ocultar el seu domini amb l’engany i la mentida i com més es tiba la situació, més recorre a això. Els mitjans estan interrelacionats amb els fins i és clar que en el camp burgès tot està mediat per l’engany. A més veiem com l’actitud, maniobres i enganys cap als treballadors adquireixen un to diferent en funció del punt de tensió en la relació de classe que es dóna amb cadascun d’ells. D’aquesta manera trobem petites dosis de lluita de classes, això sí, expressades de diferents maneres, que ningú esperi una peli de piquets i barricades.\nLa lluita de classes també es lliura en el terreny de la moral i en Bàscules Blanco, l’empresa del nostre protagonista, és una batalla del dia a dia. Per això el Senyor Blanco no dubte a atacar als treballadors en el pla de l’ètica i els valors suposadament universals per a aconseguir els seus interessos. Tot un cínic paternalista que fa gala de la doble moral que es recolza en un “ciment moral” funcional als seus interessos.\nUna història d’explotació laboral, doble moral i cinisme. Mesquina moral burgesa en estat pur.\nMón obrer / Premis oscar / Lluita de classes / Crítica de cinema / Cultura


[Maulets i CAJEI] Ni un pas enrere: contra l'agressió espanyolista, resposta independentista! - Indymedia Barcelona\n[Maulets i CAJEI] Ni un pas enrere: contra l'agressió espanyolista, resposta independentista!\nper Maulets i CAJEI\t 23 des 2010\nPaïsos Catalans, 22-12-2010\nAvui 22 de desembre hem conegut la darrera agressió en contra el poble català. El Tribunal Suprem espanyol ha dictat una sentència contra la immersió lingüística a les escoles,un model escolar que pretèn fer del català la llengua parlada pels infants que s’ecolaritzen al nostre país i l’eina d’integració de les nouvingudes.\nI és que, consolidar el català com a idioma comú des de ben petits és la millor manera d’evitar la segregació per raons d’orígen, i aquí radica la importància de la immersió lingüística, un dels pilars que sostenta el català no només a les escoles sinó també a la nostra societat. Fins ara, el model català d’immersió ingüística ha estat un exemple a seguir, enfront altres models com els implantats al País Valencià, el País Basc o Andorra, que minoritzaven i relegaven a un segon pla la llengua originària de la població. I ara, la intolerància i la intransigència de l’Estat Espanyol es manifesta de nou, en forma d’atac contra el pilar de la nostra cultura, contra el que uneix tots els pobles i comarques des de Salses a Guardamar i de Fraga a Maó en un sol territori, els Paísos Catalans. Dir que el català és una llengua amenaçada és avui més cert que mai, gràcies a la intolerància d’aquesta Espanya de tics feixistes i dels seus tribunals de dubtosa imparcialitat. De nou, els hooligans de la unitat d’Espanya tornen a esgrimir la Constitució Espanyola com una arma per retallar els pocs drets que tenim els i les catalanes. Però el jovent català organitzat, no ens quedarem de braços plegats veient com es tornen a retallar els nostres drets més bàsics a conveniència d’un Estat que no reconeixem, ni reconeixerem mai.\nAixò és una crida al jovent d'aquest país, i a tota la societat, a rebel·lar-se, a desboeir les sentències que ens ataquen com a poble, una crida a no acatar les imposicions espanyolistes del Tribunal Suprem.\nI, com a primera mesura de rebuig popular a la sentència del Tribunal Suprem, fem una crida a participar a les concentracions convocades per la CUP i pel conjunt de l’Esquerra Independentista:\nDimecres 22 de desembre, 20h, Plaça Sant Jaume de Barcelona\nDijous 23 de desembre, 20h, davant dels ajuntaments del Països Catalans\nAquestes concentracions són tan sols un primer pas en el nostre camí irrenunciable cap a la independència i el socialisme dels Països Catalans, que passa indefectiblement per organitzar-nos com a poble contra tot tipus d’agressions que ens vinguin d’Espanya i França.\nContra els atacs al català, el jovent defensem la nostra llengua!\nRe: [Maulets i CAJEI] Ni un pas enrere: contra l'agressió espanyolista, resposta independentista!\njajajajja. A veure, quin nen de 16 anys ha escrit aquest pamflet buit?\nNo us fa vergonya publicar això?\nper per a Un\t 24 des 2010\nHe rellegit el text per veure que feia tan graciós aquest text que inicia el post i apart d'alguna falta de transcripció tot m'ha semblat prou correcte, bah, aquest un deu ser el mateix tocapilotes de sempre.\nEm reitero, aquest text és un pamflet buit. No aporta cap mena d'anàlisi sobre el tema en qüestió, que és el model d'immersió lingüistica que ha proporcionat cohesió social al país i que no ha permès una fractura entre castellano i catalanoparlants.\nSi aquesta sarta de tòpics independentistes superflus et sembla correcta és que dec ser un tocapilotes.\nPerò, també podria ser que tant el comentarista com els redactors del text tinguessin la mateixa idea de marxisme que jo del conreu de patates a la Sibèria.\nper un= gafapasta d'ICV\t 24 des 2010\n"fractura entre castellano i catalanoparlants"\nAixò que és, del llibre de llenguatge políticament correcte d'ICV o què?\nSuposo que també deus parlar de "catòlics i protestants" per referir-te al conflicte de Irlanda del Nord, per no dir les coses pel seu nom. En fi...\nper Indepe Patriota Almogàver\t 24 des 2010\nAviam, nens, diguem les coses pel seu nom:\nEn Joan ha nascut a Catalunya, la seva família porta aquí 2 generacions però a més d'en Català també s'expressa en Castellà perquè la considera la seva llengua materna... Què és el Joan?\nvinga, tots junts.... UN FATXA ESPANYOOOOL!\nNo, és una persona que potser fa 3 o 5 anys no era independentista i segurament era un amant de la selección española, a dia d'avui té certs dubtes i més veient com es qüestiona la manera que tenim d'orgnitzar-nos des de Madrid, primerament el sistema que va permetre que arribi al món del treball coneixent les dues llengües.\nAixò és el Joan.\nMare meva, amb aquests ignorants no hi ha qui parli. Doncs res, posat més aros, compra més roba Quechua i molaràs molt més.\nLlenguatge políticament correcte? Deus ser d'aquests que signa "independència i socialisme" sense tenir ni idea del segon concepte.\nAmb retardats mentals no es pot discutir. Quanta ignorancia.\nVinga, a tocar la gralla i a cascarte-la amb el Laporta. Sou tant fatxes i xenòfobs com qualsevol tribunal espanyol, només canvieu la llengua.\nper per a un -sectari-\t 24 des 2010\nei pots aprofundir en què fa tanta gràcia? que et fa suposar que jo sóc un retardat mental?\nsaps q és més tòpic q penya de l'EI amb roba quechua, gralles i laportes? els lamentables comentaristes trolls d'indymedia q l'únic q poden utilitzar per criticar l'EI és la roba quechua, gralles i laportes (és a dir, coses q NO formen part de l'EI).\nD'altra banda, el comunicat és sintètic i prou, però és una resposta immediata i ràpida, així q és prou correcte.\nI, vinga, dissenteix una mica més i, a part del clàssic "Sou tant fatxes i xenòfobs com qualsevol tribunal espanyol, només canvieu la llengua", compara defensar el català amb ser nazi, vinga, va! torna-la a tocar sam!\nNo alimenteu a l'un. En realitat ni tant sols ha sapigut fer cap critica al manifesta. Ha estat incapaç de dir perqué els "tòpics" aquests són falsos. Ha entrat a intoxicar.\nQuina manera de rentar-se les mans, la mateixa que useu sempre quan se us fan critiques polítiques no ho podeu respondre: titllar de troll, espanyol(ista) o intoxicador. Desacreditar al missatger i quedar-se tan ample.\nEvidentment no dic que defensar el català sigui ser nazi. A sobre de sectaris, manipuladors. Repeteixo, el discurs nacionalista burgués (camuflat dient "socialisme" de tant en tant) atufa igual o més que qualsevol sentència del Suprem.\nSemblava que l'EI pretenia fer política seriosa, però està clar que com a mínim les seves joventuts són igual de ridícules que sempre.\nEn fi, vosaltres mateixos amb la vostra prepotència.\nper Passant de retardats\t 24 des 2010\nPassant de prepotents que fan el joc a l'espanyolisme i a les sentències franquistes, que continuin les movilitzacions i la pressió als polítics per a que continuin aplicant la immersió.\nper per a Passant de retardats\t 24 des 2010\nel súmum del cinisme: la mateixa persona q acusa d'ignorants, fatxes, xenofobs, i retardats mentals a la penya d'indymedia, quan se li respon: acusa als altres de prepotents! bravo!\nde totes formes, "ladran, luego cabalgamos"\nsalut i força, davant d'una (nova) agressió de l'espanyolisme: una sentència estrictament política q reforça l'hegemonia política-linguistica del castellà arreu dels ppcc, i feta obviant qualsevol argumentació pedagògico-educativa\nper Comuniska\t 25 des 2010\nAquest comunicat és més propi de la dreta nacionalista que no pas de dues organitzacions que es reclamen revolucionàries.\nMés enllà de la dubtosa qualitat del redactat, més enllà de l'ús de paraules com "hooligans" (paraula que sense cap mena de dubte us resulta familiar), hi ha qüestions de fons que resulten inacceptables i que valdria la pena esmenar en propers comunicats.\n1. Cal vigilar amb expressions com "llengua originària": no és pel manteniment de cap origen que els marxistes a Catalunya defensem la immersió lingüística i l'ús social del català. A més, els origens de qui? La llengua originària de molts catalans, possiblement de la majoria, no és el català. O enlloc d'apropar-vos a la nació com a comunitat d'individus ho feu com a territori? Tampoc llavors tindria gaire sentit parlar de llengua originària o creieu que el català ha sigut la llengua que sempre s'ha parlat a Catalunya?\nNo es tracta d'una qüestió menor, és un error que denota fins a quin punt l'hegemonia del pensament conservador del nacionalisme burgès està arrelat entre l'EI.\n2. La lluita nacional i la lluita social són dues lluites inseparables, i per tant cal analitzar quines són les conseqüències socials i les motivacions socials de la sentència del Tribunal Suprem. En un moment com l'actual, situar la qüestió lingüística enmig del debat polític només beneficia al Partit Popular a l'Estat Espanyol i al nacionalisme conservador a Catalunya que és qui serà capaç de capitalitzar l'emprenyada tant de l'espanyolisme a Madrid com del catalanisme a Barcelona.\nTampoc podem oblidar l'efecte cortina de la sentència; mentre sonen els tambors d'una nova vaga general pel mes de gener, l'EI crida a una mobilització desmesurada per la immersió lingüística.\n3. El comunicat demostra, una vegada més, el doble raser de l'EI en la seva política d'aliances. Quan es toca l'eix nacional l'EI participa i articula aliances polítiques i socials que arriben fins a CIU (recordem, per exemple, l'episodi de les Consultes Independentistes). Quan es toca l'eix social, l'EI té una política d'aliances sectària que exclou al 90% dels i les afiliades a sindicats de Catalunya.\nQuan es tracta de l'eix nacional, la immersió és la panacea; quan es tracta de l'eix social, tota mesura és reformisme.\nL'estratègia és prou eloqüent.\n4. Per si havia quedat alguna mena de dubte sobre el punt 3, el comunicat ens aclareix que:\n"Aquestes concentracions són tan sols un primer pas en el nostre camí irrenunciable cap a la independència i el socialisme dels Països Catalans, que passa indefectiblement per organitzar-nos com a poble contra tot tipus d’agressions que ens vinguin d’Espanya i França."\nEls sotassignants posen la paraula socialisme en un paràgraf on no hi pinta res i no tenen cap vergonya alhora d'afirmar que ens hem d'organitzar contra les agressions que vinguin d'Espanya i França, deixant clar, per omissió, que o bé les agressions que venen de la resta del món (incloent les de la nostra magnífica burgesia catalana) no es mereixen una resposta organitzada o, directament, que tota agressió ve d'Espanya o França.\n5. Cal donar suport a l'immersió lingüística i la societat catalana està més que preparada per a desobeïr la sentència del Tribunal Suprem. Per tot això ho fem perquè la immersió significa una aposta per tenir un poble unit, i aquesta aposta és avui més necessària que mai tenint en compte l'augment de la xenofòbia entre els barris de classe treballadora.\nJoves de l'EI, feu-vos un favor i llegiu el comunicat d'EUiA:\nNo cal que reconegueu que és un comunicat coherent però intenteu estar a l'alçada de les circumstàncies; molts i moltes us ho agrairem.\nper comunisTa\t 25 des 2010\ncomuniska, volia fer algunes consideracions:\nQuan parles de que "és propi de la dreta", jo et preguntaria: ho dius per experiència? com qualificaries les polítiques que ha estat aplicat el govern tripartit els darrers anys, de la qual la coalició ICV-EUiA n'és corresponsable de totes elles (fins i tot d'aquelles en que no ha votat a favor) en tant que ha mantingut l'aliança amb els altres partits?\nEn quan a llengua originària, no veig el problema de l'expressió. La llengua originària de la nació catalana és el català, em sembla d'una lògica absoluta, d eigual manera que la llengua originària de la nació castellana és el castellà. Si uns parlem 2 llengües i els altres una, això ja denota anomalia. Alguna cosa ha passat en el passat per a que això sigui així.\nEn quan a la consideració de "els marxistes": això a aquestes alçades de els marxistes com un tot ja no s'ho traga ningú. Els marxistes tenen pàtria. Tenen bandera. I tenen gènere. Es pot admetre que alguns han afrontat la qüestió nacional o l'alliberament de gènere des de la seva posició de projecte nacional o de sexe dominant, amb un cert "paternalisme". Però són les dones marxistes (i no els homes) així com són els marxistes de les nacions oprimides i/o colonitzades les que han donat una resposta més completa a les seves opressions específiques. Això de que els quadres dirigents del Partit Bolxevic tenien la mateixa lectura exacta de la qüestió de gènere que A. Kollontai no s'ho traga ningú.\nI de fet, et diré més: els que no volen acceptar aquesta realitat, a mi em semblen extremadament perillosos. Alguna cosa amaguen, quelcom relacionat amb aquestes opressions concretes.\nPer les teves consideracions estratègiques sobre l'EI, fas una lectura no-marxista d'aquesta (té ovaris la cosa quan vens aquí a presentar-te com a profeta del marxisme). Bàsicament obvies les condicions objectives i subjectives en les que es troben les diverses contradccions en aquest part d'aquest país nostre.\nDit d'altre manera: es troba exactament en el mateix nivell d'agudització les contradiccions nacionals amb les socials? hi ha exactament la mateixa massa de gent conscient envers una qüestió que un altra? llavors com demanes que s'apliqui EXACTAMENT la mateixa estratègia?\nMés endavant afirmes que "la paraula socialisme en un paràgraf on no hi pinta res". S'està parlant dels objectius estratègics de l'esquerra independentista. De totes maneres, m'agradaria recordar-te que tu mateix admets el fet que la lluita nacional i la social a d'anar juntes. Així doncs, com pots dir ara que li manca sentit? que és sinó un exercici d'afirmació d'allò que tu demanaves?\nFinalment, el comunicat d'EUiA no pot ésser coherent en tant que la formació que el redacta no és coherent. Espanya ens demostra cada dia que és un marc irreformable en allò estructural, i EUiA pretén vendre tot el contrari. Els és igual la involució autonòmica i fons on aquesta pugui arribar, "la reforma d'Espanya sempre serà la única sortida a defensar". Que més es pot dir doncs de la seva coherència?\nPS: Que precisament s'acusi al jovent i per extensió (en tant que la crítica a la línia estratègica l'assumeix tot el moviment polític) a l'esquerra independentista de "estar a l'alçada de les circumstàncies" quan han estat l'espai polític que ha oferit una resposta més contundents i dinàmiques quantitativament i qualitativa i que han estat capaços de liderar altres sectors de la societat en vista que els seus projectes els deixaven orfes... en fi. Cadascú que tregui les seves pròpies conclusions.\nPS2: espero no trigar a veure com ICV conforma el seu referent estatal "verd" (menys d'un any segurament, per tenir-lo funcionant a ple rendiment per les generals), i molts dels que us quedeu desvallestats veniu a picar a altres portes.\nCom no podia ser d'una altra manera, enlloc d'afrontar les crítiques de forma constructiva t'has vist obligat a intentar deslegitimar-me per la meva suposada militància política.\nÉs una llàstima que tanqueu files amb un comunicat com aquest. Fa un temps l'EI em va arribar a semblar un projecte seriós, ara òbviament no.\nJa m'he trobat més d'un militant de l'EI defensant-me el Laporta i el seu projecte independentista "transversal". No és cap casualitat, amb comunicats com aquests és normal que un militant de l'EI ho fassi i que no tingui cap problema en dir "ah, però jo en el fons sóc comunista".\nClar que si hem d'esperar que Maulets organitzi un sindicat de classe i nacional...\nper GAT\t 25 des 2010\n"Més endavant afirmes que "la paraula socialisme en un paràgraf on no hi pinta res". S'està parlant dels objectius estratègics de l'esquerra independentista. De totes maneres, m'agradaria recordar-te que tu mateix admets el fet que la lluita nacional i la social a d'anar juntes. Així doncs, com pots dir ara que li manca sentit? que és sinó un exercici d'afirmació d'allò que tu demanaves?"\nPerò per favor, quina mena de justificacions fas? Vols vendre'ns que ficar la paraula "socialisme" amb calçador és el mateix que fer indestriables la lluita nacional i social? I igual que aquestes, per tot arreu.\nCalia tanta lletra per no dir res, comunisTa?


Daltonisme - Pàgina 2 - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nDaltonisme\tfa 8 mesos 3 setmanes\t#69968\n2019 a ser amb un llibre també, un tràmit, anaven per feina, quasi no et deixaven ni contestar. A mi m'ho van fer a la sala d'espera... Molt cutre!\nDaltonisme\tfa 8 mesos 3 setmanes\t#69970\nMoltes gràcies a tots per respondre! Bo saber-ho.\nEntenc que les làmines sols contenen números?\nDaltonisme\tfa 8 mesos 3 setmanes\t#69971\nN'hi ha alguna de trampa q te com una especié de cuc. En el meu cas, no ho sabia i no veia cap numero i vaig fer "eeeeeeh" deseguida el tio em va passar de pagina donant a entendre q no havia vist cap número... Tot una mica surrealista!\nPsd: jo no tinc cap problema de daltonisme. (Q jo sàpiga...)\nDaltonisme\tfa 8 mesos 3 setmanes\t#69981\nBones company! Jo vaig fer la prova a la opo 81.19 i la vaig passar pels péls.\nMentre et criden per anar-te fent proves com pes, alçada, oïda, et ve un metge amb el test d'ishihara en format llibre, allà mateix al passadís. Et posa 5 o 6 imatges, cadascuna en una pàgina. Has de poder visualitzar la figura, xifra o lletra ràpidament. Si trigues més de 3 segons o així, es suposa que et costa una mica. A mí em va dir que em costava una mica, si mai m'ho havien dit. I que esperessi a la sala d'espera per fer-me un segon test que no sé com es diu.\nEm van cridar pel segon test quan tothom havia marxat ( vaig ser l'últim en sortir d'allà ) i em van passar a una sala. Allà et donen unes fitxes de fusta com de les dames, amb el cap arrodonit pintat d'un color. Primer et fan separar els grisos, i qua ja ho tens venen a comprovar-ho. Després et demanen que les ordenis en cercle, seguint la seqüència de tons.\nVaig estar a punt de cagar-la molt. Quan les va comprovar em va preguntar si estava segur, i que faria una foto per incloure-la a l'informe ( suposo que m'estava avisant que per mi la opo s'acabava allà ) i vaig fer una última correcció.\nAl final em va posar l'apte pero em va dir que em costava una mica. Així que entenc que hi han graus de daltonisme. Jo dec tenir un mínim de daltonisme, pero la vaig passar.\nPots trobar el test a qualsevol clínica d'oftalmologia, i el pots comprar a internet. Et recomano que et miris totes les fitxes de la última versió, i si alguna et dona problemes te les estiudiis\nDaltonisme\tfa 8 mesos 3 setmanes\t#69982\nGracies per compartir l’experiencia Daniel, serveix molt com a referencia! I enhorabona per l’Apte\nDaltonisme\tfa 8 mesos 2 setmanes\t#69986\nHola Daniel, el test d'ishihara que dius, no eran dos imatges a cada plana, es a dir, obrien un llibre i hi trobaves dos numeros? Tinc entes que la del 81/19 era aixi pero a veure si van canviar algo en diferents dies...i el segon test que et feien el de fansworth-munsell, pots confirmar que era en forma de cercle i no eren les 4 tires de 20colors diferents?\nTambe un company del 81/19 mha dit que era aquest i no em cuadra que fessin dos proves diferents...\nDaltonisme\tfa 8 mesos 2 setmanes\t#70003\nA mi em van fer les proves tal qual he explicat. Primer un llibret amb una imatge per pàgina, i després la prova de les peçes acolorides. Si no recordo malament, entre groc i verd tenies dues tonalitats, de verd a blau dues més, i així.\nDaltonisme\tfa 8 mesos 2 setmanes\t#70010\nD'acord, gràcies per la info.\nLes peçes acolorides en les que has de fer un cercle et sona si son uns 25/30 i començen per una peça fixe dun color rosa? (Ja que hi ha un test en cercle de 28). Gràcies\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70137\nAlgu que tingui problemes amb el test d'ishihara i estigui preparant opos? M'interesaria parlar-hi\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70138\nSóc bomber de bcn actualment i crec que et puc ajudar. Si necessites qualsevol cosa envia'm un mail o el que vulguis per contactar amb tu.\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Germanshepherd\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70139\nfgs95 va escriure: Hola Jotaeme,\nJo també estic interessat! Com et puc contactar? Gràcies\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70140\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70141\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70142\nHola, com puc contactar amb tu??\nDaltonisme\tfa 7 mesos 3 setmanes\t#70146\nAhir ens van fer el test aquest i és tal com diuen. 4-5 imatges que el tio passa aleatoriament\nHi ha 640 convidats/des i un membre en línia


El Comunicable: Xàbia no és Jávea en Twitter\nXàbia no és Jávea en Twitter\nGuillem Recolons, fundador de Lateral Consulting, porta unes setmanes publicant una série d’articles en què explica quin ús té Twitter. Me’ls he llegit tots amb atenció. Hi analitza com esta xarxa social fa el paper de mitjà de comunicació, estimula la creativitat, informa en temps real,… fins a un total de 27 usos -posts- la lectura dels quals recomane a tothom.\nHi ha un aspecte però que no he trobat i fa temps que em ronda pel cap. En el cas del meu poble, Xàbia, els resultats són ben diferents si busquem amb el topònim originari en valencià, o siga Xàbia, que si ho fem en el castellanitzat: Jávea. Què trobem amb cadascuna de les dues formes:\nUsuaris que viuen aquí i escriuen en valencià o bé utilizen el nom en valencià tot i que escriuen en una altra llengua (hi ha angloparlants que ho fan);\nNotícies de mitjans de comunicació;\nAlguns directoris d’ofertes;\nEsporàdicament –este adverbi és important- algun anunci immobiliari;\nL’alineació del Reial Madrid perquè a mols països escriuen Xabi A (Xabi Alonso) per diferenciar-lo del barcelonista Xavi, que és en v, però deixem-ho estar.\nAnuncis immobiliaris, anuncis immobiliaris, anuncis immobiliaris,… i en anglés, que és el més rellevant.\nObservem per tant que a una xarxa social com és Twitter, en què bàsicament es compartïx informació, Xàbia és, en llengua anglesa, un directori immobiliari i en menor mesura turístic. En canvi, amb el topònim originari obri el ventall d’usos com amb qualsevol altra llengua.\nDesconec si este fet es repetïx en altres llengües. Però és molt il·lustratiu de una clara divergència: Xàbia és una marca emocional i Jávea és una marca econòmica. En Twitter també.\nAnònim 28 de febrer de 2011 a les 9:20\nBon dia Cèsar, t'agraeixo molt la menció sobre la meva sèrie sobre Twitter.\nEl cas de Xàbia o Jávea és molt comú a aquesta xarxa, que encara ha de refinar els seus criteris de cerca.\nFelicitats pel blog, aporta.\nGuillem Recolons / Lateral Consulting\nCèsar 1 de març de 2011 a les 14:07\nGràcies pel comentari, Guillem, i felicitats per la série de posts sobre Twitter.


El totxo compensa en un 37% la rebaixa de l’IBI del 2016 | elCugatenc\nEl totxo compensa en un 37% la rebaixa de l’IBI del 2016\nDamià Calvet, tinent d'alcalde d'Urbanisme, en un Ple. Foto i gràfics: Jordi Pascual\nLa liquidació del pressupost de l’any passat, que va passar pel darrer Ple municipal en forma de dació de compte i sense debat, ha estat marcada per una davallada dels ingressos del que representa la major via de recaptació del consistori, l’Impost sobre Béns Immobles (IBI). Aquest canvi de tendència, que trenca l’evolució dels darrers anys, ve mercat per la reducció de la base liquidable en un 18%, afectant tant a l’IBI com a l’Impost sobre l’Increment de Valor dels Terrenys de Naturalesa Urbana (IIVTNU). Aquesta mesura va ser proposada al juliol del 2015 per Ciutadans amb una moció tot i que el Ple no va aprovar acollir-se a la llei que permetia la reducció fins a l’octubre, de tal manera que l’efecte sobre la recaptació no s’ha fet palès fins a l’exercici ara liquidat.\nEn aquell moment el consistori també va aprovar un augment del tipus impositiu, el marge de maniobra que té l’administració local en la gestió de l’impost, per deixar-lo en un 0,53 (abans era del 0,43). Amb tot, la reducció va acabar sent d’una mitjana d’un 2,16% per a l’IBI i d’un 18% per a les plusvàlues (com es coneix popularment l’IIVTNU). En tots dos casos s’ha notat la baixada dels ingressos passant de 50 milions a 43,5 en IBI i de 24,3 a 19,3 en plusvàlues. Malgrat això, el percentatge de recaptació pel que fa als béns immobles ha augmentat recuperant-se del pic més baix que s’havia obtingut des del 2004.\nSi bé, part de la forta davallada de l’IBI i les plusvàlues ha estat compensada pel totxo amb un increïble augment de més de quatre milions de l’Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO) respecte a l’any passat i 350.000 euros més pel que fa a llicències urbanístiques, 4,4 milions més en total. Aquesta xifra representa un 37,6% dels 11,7 milions que el consistori ha deixat d’ingressar per la reducció de la base liquidable que afecta a IBI i plusvàlues, sempre en comparació amb l’exercici anterior. De fet, l’ICIO ha tocat sostre quintuplicant la millor xifra del darrer quinquenni i les llicències urbanístiques s’han situat lleugerament per sobre dels nivells del 2010.\nEls ingressos per activitat econòmica es mantenen estables\nL’Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE) històricament havia representat per a tots els municipis una gran via d’ingressos. Tot i que al 2003 una llei estatal va anul·lar-ne el pagament per a empreses que tinguessin una xifra de negocis inferior a un milió d’euros, a Sant Cugat encara representa més d’un 3% dels ingressos municipals (l’IBI com a principal impost representa un 30,5%). De fet, malgrat la crisi econòmica, s’ha mantingut força estable representant entre 4 i 4,5 milions d’ingressos anuals per al consistori durant el darrer quinquenni.\nDes de l’eliminació parcial de l’impost, aquesta ha estat una despesa habitual per a les empreses que les patronals no han acabat de veure amb bons ulls. La Cecot va demanar al 2007 l’eliminació, argumentant que a la majoria de municipis l’IAE representa menys del 2% dels ingressos. Posteriorment en va demanar ajuts i bonificacions per a les empreses afectades per la crisi. Enguany, per exemple, aquesta mateixa patronal ha demanat a l’Ajuntament de Terrassa la revisió dels coeficients que aplica en aquest impost.\nUn pressupost que creix\nTot i el ball de xifres en els principals impostos, el còmput general de la liquidació del pressupost ha estat positiva amb un augment de prop de 20 milions d’ingressos respecte al 2015. La tendència a l’alça a final de cada exercici ha estat una dinàmica continuada durant els darrers anys exceptuant el pas entre el 2014 i el 2015 en què hi va haver una lleugera davallada. De cara a l’exercici present, la previsió del govern és moderada i planteja una davallada de 10 milions respecte al 2016.\nTambé cal considerar que gairebé mig milió d’euros (470.000) dels ingressos de la liquidació del darrer exercici provenen de les quotes urbanístiques per obres a Bell Indret i per a la urbanització de la Colònia Oller. Si bé, ja fa anys que els pressupost recullen una previsió de 710.000 euros d’ingressos per les quotes urbanístiques corresponents a la urbanització de Can Borrull que sempre acabaven eliminant-se perquè no s’executava l’actuació. El 2017, amb el projecte ja fet i tal com va anunciar el tinent d’alcalde d’Urbanisme, Damià Calvet, pot ser l’any de l’inici d’obres en què aquesta previsió es farà efectiva pressupostàriament.\nCom en tots els ajuntaments, les aportacions fetes per altres nivells de l’administració són també clau i representen un 16,65% del conjunt del pressupost. La major part de les partides són aportacions que corresponen automàticament tot i que també hi ha que van lligades a projectes. L’Estat, l’EMD de Valldoreix per la participació en les despeses dels serveis municipals i la Generalitat són, per aquest ordre, les principals aportadores. Durant aquest exercici, la Generalitat ha reduït el seu deute de 2,2 a milions a 0,9.\nA qui deu diners l’Ajuntament?\nL’exercici del 2016 ha servit per refinançar diversos préstecs que tenia el consistori amb entitats bancàries. Sobre el paper això provoca que hi hagi millonades referents a aquests préstecs tant a les despeses com als ingressos. El canvi es va produir en trobar diversos tipus d’interès molt més beneficiosos per als interessos municipals de tal manera que ara conviu un amb un tipus d’interès d’un 8 signat al 2005 i els nous que no arriben a l’1.\nEn total, però, el nou préstec és de prop de 15 milions d’euros i ha de servir per fer front a les sentències del Turó de Can Mates i Adif. Significa que ara el consistori té un deute de 69,5 milions mentre l’any passat se situava en 55,9. Malgrat els diversos compromisos polítics presos en els darrers anys per treballar amb la banca ètica, cap dels préstecs vigents és d’una d’aquestes entitats. Després del refinançament, el deute queda distribuït de la següent manera:\nSe segueix sense complir la regla de la despesa ni l’estabilitat demanada pel Ministeri\nSegons es recull a la pròpia liquidació, el pressupost del 2016 un cop tancat no compleix l’estabilitat pressupostària tal com queda recollida a la Llei d’Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera. Això s’explica perquè es genera una necessitat de finançament de 7,02 milions d’euros en els primers set capítols de despeses, un 5,56% menys que els ingressos corrents municipals.\nLa casuística, reconeix el propi document, té com a explicació que la liquidació d’ingressos dels primers set capítols és superior als primers set capítols de despeses. Una qüestió purament tècnica que el govern ja contemplava i que obliga a l’Ajuntament a fer un Pla d’Equilibri Financer. El mateix passa amb l’anomenada regla de la despesa, que se supera en un 11,58%.\nUn pressupost copartícip de Convergència i ERC-MES\nEn aquest any s’ha aplicat per primer cop la tarifació social als preus públics del Patronat Municipal d’Educació i s’han fet passos en el compliment dels acords pressupostaris entre Convergència i ERC-MES com ara els primers tràmits per acabar fent la biblioteca al Parc Ramon Barnils. Alhora, hi ha hagut inversió al pavelló de La Guinardera, a contractes diversos de manteniment o noves adquisicions, per a la millora del clavegueram a les rieres Saladrigues i Buscarons... Es tracta de despeses que van lligades a accions i que s’han anat anunciant durant l’any i, per això, no entrarem a analitzar.\nTot i així, el pressupost que ara s’ha liquidat és obra del govern i els republicans. Així ho va recordar Ferran Villaseñor, regidor d’ERC-MES, en el darrer Ple municipal mostrant-se orgullós de ser “copartícip” d’aquests números. Durant l’actual exercici hi ha un nou acord, trencat per la vesant d’estabilitat però vigent en els números al pressupost aprovat, que, a més, incorpora altres propostes que queden recollides en l’acord de govern entre PDECAT, Demòcrates i PSC.\nComença el debat pressupostari amb una previsió a l’alça malgrat la congelació d’impostos\nEl govern presenta una proposta en el primer any del mandat sense pacte pressupostari amb ERC-MES. Està a una abstenció de l’aprovació dels pressupostos però esperen que hi hagi un consens ampli.


Galeria Mobiliari Shaker | otmo.net\nGaleria Mobiliari Shaker\nFruit de la manera de veure la vida i el treball neix l’expressió aplicada a la quotidianitat, el mobiliari. Els Shaker construïen mobles i estris no només per al seu ús personal sinó també per a la venda. Era una forma de vida i de distracció.\nOTMO és una oficina tècnica dedicada a la construcció global d'edificis. Això vol dir que amb el nostre equip assumim des del projecte, el càlcul i la gestió de l’obra de qualsevol tipus d’edificació.


'La cultura no és un luxe', Time Out pren posició en favor de la cultura - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nFoto: El Bolet Trapella\nNo és habitual al nostre país que un mitjà de comunicació, i menys un especialitzat en cultura, lideri o impulsi –com a tal- una campanya de denúncia política, però potser és que els temps actuals no estan per fer les coses habituals, així que Time Out va fer pública a inicis de setmana la campanya La cultura no és un luxe per tal de denunciar la pujada de l’IVA en espectacles i productes culturals des del 8% actual fins al 21 amb la darrera reforma del Govern espanyol.\nL’editor de la revista, Eduard Voltas, explica que la idea se’ls va acudir el cap de setmana després del Consell de Ministres que va aprovar la reforma i que de seguida “vam veure que havíem de fer alguna cosa. Time Out té arreu del món una tradició de ser al costat de les reivindicacions de l’oci i la cultura que considera justes i aquesta ho és”. Voltas destaca “l’amenaça de desaparició de moltes empreses culturals” i recorda que, encara que la mesura no els afecta com a revista, però sí “a molts dels nostres anunciants i a un sector que ens estimem”. Per tot això, resumeix: “ens ha tocat agafar la pancarta, encara que el volum de feina -a més dilluns teníem tancament- ha estat considerable”.\nLa campanya va començar el passat dilluns, amb l’elaboració del lema i d’un manifest de cinc punts assumit pel conjunt de la publicació, que han estat rebuts molt bé pel sector cultural i que ha rebut nombroses adhesions, inclosa la de la Fundació Escacc –entitat col·laboradora de Mèdia.cat-. “Ens han felicitat els diferents gremis, empreses i artistes a títol individual”. Aquesta tarda, es trobaran tots plegats a la manifestació contra les retallades convocades arreu del país. A la de Barcelona, fins i tot, amb punt de trobada propi, a les 7 de la tarda davant el Teatre Borràs.\nUna bona forma de valorar l’encert de la iniciativa és, potser, el fet que ja ha estat copiada. Avui mateix 45 publicacions musicals de l’Estat espanyol han publicat un manifest conjunt contra la pujada de l’IVA cultural amb el mateix títol ideat per Time Out. Una “còpia” que no molesta Voltas, ans el contrari: “La nostra intenció no és liderar sinó ajudar, si s’oblida que aquest lema el vam pensar nosaltres però s’aconsegueixen les reivindicacions estarem contents, a banda que, en les xarxes socials, les idees no són de ningú”.


Deltebre i Alcanar sol·liciten la declaració de zona catastròfica per pal·liar les conseqüències del Glòria | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl temporal ha afectat cultius i ha desdibuixat centenars de metres de platges\nDeltebre 23 GEN 2020 - 14:07\tCET\nLes Terres de l'Ebre han començat a quantificar els danys ocasionats pel temporal, i els ajuntaments de Deltebre i d'Alcanar, a la comarca del Baix Ebre, ja han sol·licitat la declaració de zona catastròfica. El ple de l'Ajuntament de Deltebre va aprovar dimecres a la nit per unanimitat l'acord per sol·licitar al Govern que declari el municipi de Deltebre com a zona catastròfica –tècnicament s'anomena "zona afectada per emergència de Protecció Civil"– una vegada analitzats els danys del temporal, que ascendeixen, segons les primeres estimacions, a 9,5 milions d'euros.\nDurant el ple, l'alcalde de Deltebre, Lluís Soler, va qualificar la situació com a "emergència total" i va detallar que "davant de fets excepcionals, hem de prendre mesures que vagin més enllà de la línia d'ajudes habituals i que ens permetin afrontar les conseqüències dramàtiques que està tenint per al nostre municipi aquest temporal". Segons els informes municipals, el temporal ha fet desaparèixer 25 metres de la línia de costa, ha afectat 3.000 hectàrees de cultiu d'arròs i ha desdibuixat 6.500 metres de platges del municipi, a més de causar danys en camins rurals i desguassos.\nLes conseqüències del temporal Glòria també es poden apreciar al nucli urbà de Deltebre i de Riumar: dues famílies desallotjades, més de 40 carrers inundats, una quarantena d'arbres tombats, 30 pals d'enllumenat públic caiguts, talls de subministrament elèctric de més de sis hores que han afectat un 85% dels veïns, a més de desperfectes i inundacions en equipaments municipals.\nLes activitats econòmiques també s'han vist notablement perjudicades, especialment en el cas de l'aqüicultura, amb plataformes de musclos desaparegudes; la pesca, amb el moviment de sorres de la bocana que no permet que els pescadors puguin sortir del port fluvial de Deltebre; o l'agricultura, amb les inundacions dels camps d'arròs amb aigua salada.\nL'Ajuntament d'Alcanar, per la seva banda, també sol·licitarà la declaració de zona afectada per emergència de protecció civil, per poder fer front al cost de totes les afectacions del temporal. "No tenim prou recursos econòmics per tornar a la normalitat. L'impacte de la tempesta ha estat tan virulent que ha modificat tota l'orografia de la costa del nostre terme municipal. Per tant, necessitem l'ajuda de les administracions supramunicipals", va assegurar l'alcalde d'Alcanar, Joan Roig. Encara que l'Ajuntament encara està quantificant els danys, l'alcalde va assenyalar que "estimem que la despesa econòmica per recuperar la normalitat serà ingent".\n"A les Cases d'Alcanar, la línia de costa s'ha modificat completament, el mar s'ha menjat el passeig i el mur de la costa i ha cobert de pedres i còdols la carretera i el parc infantil", ha explicat l'alcalde, que ha destacat que, a més, "hi ha diversos habitatges i camins afectats, i el port marítim necessita una actuació d'urgència perquè no pot fer front a temporals de llevant d'aquest tipus, ja que posen en perill greu les embarcacions i la població".


Les comarques del Comtat i l'Alcoià són les més forestals. La superfície que gestiona la Generalitat és d'un 37 per cent , mentre que la resta de parcel · les són de propietat privada . Degut en part a l'escassetat de superfície de gestió pública , es fa complicat l'execució de les àrees tallafocs , de manera que aquesta s'ha realitzat mitjançant la declaració per Decret de Zona d'Actuació Urgent ( ZAU ) , figura legal que requereix el consentiment exprés del propietari per dur a terme l'execució dels treballs . A la demarcació d'Alcoi ha una ZAU declarada per perill d'incendi que es troba situada entre les comarques de l'Alt Vinalopó i l'Alcoià , concretament a les serres d'Onil , Reconc , Fontanella i Penya Roja , la superfície foreestal és de 13.000 hectàrees.\nEls municipis que abasta aquesta actuació són els d'Alcoi , Banyeres de Mariola , Castalla , Ibi , Onil , Biar , Saix i Villena . A l'acte han assistit representants polítics de tots aquests municipis . El conseller, en el saló de Plens municipal ha signat al llibre d'honor i l'alcaldessa de Biar , Magdalena Martínez , li ha obsequiat amb un quadre.\nVist 2336 vegades


Justícia i Pau - El creixement econòmic no pot amb la desigualtat\nEl Foro Creyente de Pensamiento Ético Económico és un grup d'acadèmics i professionals de l'economia provinents de diferents sensibilitats d'església i d'universitats estatals, entre els quals es troba Rafael Allepuz Capdevila, membre de Justícia i Pau Lleida. El FCEPP pretén orientar amb arguments sòlits una organització social que estigui realment al servei de totes les persones, del bé comú i de la justícia, basat en la Doctrina Social de l'Església i l'humanisme cristià, sent útil per a cristians i no cristians.\nAquesta organització han creat un primer document, on reflexionen sobre l'objectiu econòmic de la nostra societat, plantejant si aquest ajuda a totes les persones que en formen part. A continuació us reproduïm un resum del seu document:\nMalgrat l'augment del PIB als anomenats països emergents, més d'un 10% de la població mundial viu amb menys de dos dòlars al dia. “El creixement del PIB per càpita mundial no ha aconseguit superar les elevades xifres de pobresa”, afirmen des del Foro Creyente de Pensamiento Ético Económico.\n“Tenir més no és estar millor. Arribarà un moment en el qual seguir creixent suposi anar a pitjor”. Aquesta és una de les conclusions del document “Repensar el Objectivo Económico” que ha publicat el Foro Creyente de Pensamiento Ético Económico. No tot el que comprem incrementa el nostre benestar i, encara que es diu que el creixement beneficia tota la societat, la realitat és que pot fer-ho solament a unes poques persones. “Per mesurar el progrés hauríem de saber què passa amb els més desfavorits. Si ells no milloren, no es pot dir que l'economia va millor”.\n“L'important és que el creixement repercuteixi en el fet que tots tinguin més, i de forma especial els més pobres. I la realitat és que creixem, sí, però hi ha més desigualtat”.\nA més, asseguren que aquest creixement beneficiarà els qui més aporten. “Per mantenir el ritme cal aconseguir que es produeixi sense parar. És igual si algú té més o menys, el que és fonamental és sumar”. Per això, el Foro també posa el focus en la labor dels governs: “No els importa qui no arriba a fi de mes. Es posen al servei d'empreses més o menys grans per ajudar-los a aconseguir contractes internacionals o aconseguir que companyies estrangeres s'instal·lin al nostre país. Així, la prioritat pública és donar suport als qui aconsegueixen més beneficis privats”.\nLa proposta que fan és un nou model que en comptes de centrar-se en el fet que cada vegada es produeixi més ho faci per aconseguir que totes les persones tinguin uns ingressos dignes. “No sempre és necessari tenir més perquè tots tinguem prou. La nostra proposta és un sistema que no necessiti redistribuir la riquesa per lluitar contra la desigualtat, sinó que sigui el mateix sistema el que distribueixi els guanys d'una forma equitativa”.\nA més, fan una crida tanta al sector públic com al privat. Des del Foro creuen que aconseguir el be comú és tasca de tots dos, i per això és necessari debatre sobre el paper de les empreses en l'economia i en la societat.\n“No critiquem el creixement econòmic, però sí que sigui l'objectiu”, remarquen. No cal créixer per créixer, sinó idear un sistema econòmic que permeti a totes les persones tenir recursos suficients per portar una vida digna.\nFont de la imatge: Blog Ética, justicia y economía


L’adhesió a la dieta mediterrània en la població escolar de Cali (Nutrició mediterrània, 47/2019) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Cultura i Societat › L’adhesió a la dieta mediterrània en la població escolar de Cali (Nutrició mediterrània, 47/2019)\nPosted on 21/11/2019 by didaclopez\nHem vist diverses vegades com l’adhesió a la dieta mediterrània és estimada amb l’Índex de Qualitat de la Dieta Mediterrània (KIDMED). Aquest qüestionari inclou 16 qüestions de freqüència alimentària. Com passa amb tot qüestionari un punt cabdal és avaluar les seves propietats psicomètriques, és a dir el seu grau de fiabilitat, reproductibilitat i validesa. Aquestes propietats poden variar de població en població. Hugo Alejandro Carrillo i Robinson Ramírez-Vélez han fet un estudi en aquest sentit sobre la població escolar de Cali (Colòmbia). El publiquen aquesta setmana a la revista Nutrición Hospitalaria. En el seu estudi transversal han participat 167 escolars (90 noies i 77 nois; amb una edat mitjana de 13,3 anys). Una tercera part dels participants mostraven un patró òptim d’alimentació mediterrània. Per avaluar la fiabilitat del qüestionari, empraren l’alfa de Cronbach, obtenint un valor de 0,79. Per avaluar-ne la reproductibilitat utilitzaren la kappa de Cohen, arribat a un valor de 0,66. Amb aquests índexs, juntament amb el test d’esfericitat de Bartlett, dedueixen que el qüestionari KIDMED és psicomètricament adequat per a aquesta població.\nUna anàlisi secundària del projecte Viepiescol\nHugo Alejandro Carrillo és membre del Grupo de Investigación en Deporte en Rendimiento (GRINDER) de la Universidad del Valle, a Santiago de Cali, i del Grupo de Investigación en Actividad Física y Salud (GIAFS) de la Institución Universitaria Escuela Nacional del Deporte, també a Cali.\nRóbinson Ramírez-Vélez és investigador del Navarrabiomed, del Complejo Hospitalario de Navarra-Universidad Pública de Navarra, a Pamplona.\nEncara que associem el concepte de dieta mediterrània amb la Conca Mediterrània i el clima mediterrani, no és difícil estendre’l a altres contextos. Un aspecte central és el consum de fruites i verdures fresques (“cinc al dia”), acompanyat d’un consum limitat de sal, de greixos saturats, de sucres afegits i, en general, d’aliments d’alta densitat calòrica. Cali, a una altitud mitjana de 1000 m, viu sota un clima tropical d’estiu sec (amb pic al juliol). L’oli d’oliva és exòtic, però el seu rol en una dieta mediterrània el pot ocupar l’alvocat. Fruites i verdures fresques són disponibles amb facilitat durant tot l’any. Cali és l’única de les grans ciutats de Colòmbia amb un accés relativament ràpid a l’Oceà Pacífic, que li forneix marisc i peix fresc. L’arròs és el cereal bàsic, i entre els llegums hi ha mongetes, pèsols i llenties.\nEn fer l’avaluació del seguiment de la dieta mediterrània, els tests autoadministrats juguen un gran paper. Però la fiabilitat, reproductibilitat i validesa pot variar segons la població d’estudi. Carrillo & Ramírez-Vélez en fan una estimació en la població escolar de Cali.\nEl seu estudi és una anàlisi secundària del projecte de “Vigilancia Epidemiológica en Escolares Colombianos” (Viepiescol). El projecte Viepiescol fou aprovat pel Comitè d’Ètica de la Institución Universitaria Escuela Nacional del Deporte l’1 de novembre del 2018. D’acord amb el disseny experimental havien de participar-hi 150 individus. Al final foren inclosos 167 alumnes d’una institució privada, els quals signaren un consentiment voluntari.\nEn el marc del Viepiescol, dels participants es prengué la massa, l’estatura i la circumferència de la cintura. A partir dels registres de matrícula del curs del 2018 s’anotà l’estrat socio-econòmic.\nS’utilizà la versió de KIDMED en llengua castellana desenvolupada per Lluís Serra-Majem, a partir del qüestionari KRECEPLUS. El test consta de 16 qüestions, 4 que poden adoptar el valor 0 o -1, i 12 que poden adoptar el valor 0 o +1. Una puntuació menor o igual a 3 indicaria una baixa adhesió a la dieta mediterrània, i una puntuació major o igual a 8 indicaria una adhesió alta o òptima. Els participaren ompliren aquest qüestionari de forma individual en les aules, amb la supervisió dels observadors que els aclarien possibles dubtes i s’asseguraven que responguessin totes les 16 preguntes.\nS’utilitzà la prova de Kolmogorov-Smirnov per comprovar si les dades seguien una distribució normal. La validesa del criteri es va comprovar amb el paràmetre de Pearson sobre les intercorrelacions de les 16 qüestions. La consistència interna es determinà amb l’alfa de Cronbach. La fiabilitat s’estimava per a cadascuna de les 16 qüestions d’acord amb la diferències de freqüències i percentatges amb set dies de diferència. Per a la reproductibilitat s’utilitzà la kappa de Cohen.\nResultats d’una mostra de 160 escolars\nCarrillo & Ramírez-Vélez fan l’anàlisi de les propietats psicomètriques del qüestionari KIDMED a partir de les dades de 160 alumnes (86 noies i 74 nois).\nLa consistència interna mitjana del KIDMED fou d’una alfa de Cronbach de 0,79 (0,71-0,77 amb un interval de confiança del 95%). El coeficient més baix, de 0,56, fou en el punt 4 (“consumeixes verdures fresques o cuinades de forma regular més d’una vegada al dia?”).\nLa kappa de Cohen ofereix una idea de la fiabilitat del test en comparar el qüestionari d’un mateix alumne repetit 7 dies després del primer qüestionari. La kappa anà de 0,60 a 0,73. De nou, el punt 4 era el que mostrava un valor inferior (0,39).\nEls tests de Kaiser-Meyer-Olkin i de Bartlett indicaven la bondat i l’ajustament de la mostra a la població d’estudi.\nD’acord amb les dades, el 29,9% dels participants segueix una alimentació mediterrània òptima, un 55,7% segueix una alimentació mediterrània moderada i un 14,4% segueix una dieta de mala qualitat.\nPel que fa als grups d’aliments:\n– tan sols el 34,1% inclouen un producte làctic en el desdejuni. El 65,37% prenen cada dia iogurt o formatge.\n– sols el 43,7% consumeixen més d’una peça de fruita al dia.\n– el 59,9% prenen més d’una ració de verdures al dia.\n– el 19,8% consum habitualment oli d’oliva.\n– el 53,9% consum habitualment fruits secs.\nDels alumnes participants, un 9% no desdejuna habitualment de bon matí.\nEl 45,5% dels alumnes menja amb freqüència en hamburgueseries o restaurants de menjar ràpid.\nL’anàlisi de la variança permet identificar sis factors que n’expliquen el 60,6%:\n– el primer factor inclou els ítems 3 (verdures diàries), 4 (més d’una verdura diària) i 5 (peix).\n– el segon factor, els ítems 9 (cereals), 13 (desdejuni amb làctics) o 15 (més d’un làctic diari).\n– el tercer factor, els ítems 6 (menjar ràpid més d’una vegada a la setmana), 14 (desdejuni amb rebosteria industrial) i 16 (consum diari de dolços i llaminadures).\n– el quart factor, els ítems 1 (consum diari de fruita), 2 (més d’una peça de fruita diària) i 12 (no desdejuna de bon matí).\n– el cinquè factor, els ítems 5 (peix), 8 (consum diari de pasta o arròs) i 10 (consum regular de fruits secs).\n– el sisè factor, l’ítem 10.\nLa plausibilitat psicomètrica dels tests autoadministrats\nL’edat mitjana dels alumnes de la mostra era de 13 anys. Les condicions de resposta al test (de manera individual i amb el suport d’un observador en cas de dubte) contribueixen a una consistència interna total del qüestionari alta. El grau de reproductibilitat varia segons les qüestions, i oscil·la entre moderat i bo.\nL’estructura de la variança indica la rellevància dels següents factors:\n– el consum de fruites, verdures i llegums.\n– el consum de làctics, cereals i formatge.\n– el consum de peix, fruits secs i oli d’oliva.\n– el consum d’aliments processats.\nEl desdejuni de la població d’estudi consisteix principalment en llet i derivats làctics i, en menor mesura, de pa i cereals. El consum de fruita fresca o de suc natural en aquest àpat és rar.\nPerò més enllà dels resultats concrets, Carrillo & Ramírez-Vélez posen èmfasi en la consistència dels tests autoadministrats en alumnes d’aquesta edat, i que poden constituir un instrument per a estudis futurs més amplis.\n– Adherencia a la dieta mediterránea en una población escolar colombiana: evaluación de la propiedades psicométricas del cuestionario KIDMED. Hugo Alejandro Carrillo, Robinson Ramírez-Vélez. Nutr. Hosp. 10.20960/nh.02760 (2019).\n‹ Extractes d’all com a inhibidors dels enzims alfa-amilasa, alfa-glucosidasa i lipasa (Fitoquímica mediterrània, 46/2019)\nCiència oberta confederal: el model belga ›


Crònica Jove Espectacle de la II trobada 'El teatre per a joves a Catalunya' dins la Mostra Butaka Jove d'Olesa, el 25 d'Octubre - Jove Espectacle\n30 d'octubre de 2014 per JMViaplana 4 Comentaris\nEL TEATRE PER A JOVES ESPECTADORS A CATALUNYA: ANALITZANT EL PASSAT I EL PRESENT, PER A INVENTAR UN FUTUR.\nSegona Trobada. Dissabte, 25 d’octubre de 2014, de 12:00 a 13:00 hores, i de 16:00 a 17:00 hores, al Casal d’Olesa de Montserrat, dins la IX Mostra Butaka Jove.\nSeguint la feina feta a la I Trobada de Teatre per a Joves a Catalunya, realitzada també al Casal d’Olesa el 15 de maig passat, es va convocar a tots els professionals i interessats en aquest sector i aquests públics, per a debatre sobre el document que va sortir d’aquella I Trobada, completar el diagnòstic del perquè, i començar a proposar accions i, si pot ser, crear sinergies i compromisos entre els professionals, els programadors i les institucions.\nSegueixen sent vàlides les raons que ens varen portar a convocar aquella I Trobada. I aquí teniu les que ens han dut a convocar la Segona Trobada, al sí de la IX Mostra Butaka Jove.\nComencem la Trobada amb una cinquantena llarga de persones, a la sala que hi ha dalt del Casal d’Olesa, aquest cop plena de cadires. Uns quants dels assistents han de seguir-la de peus. Estem contents que molts d’ells són companyies que han participat del Showcase o que faran un espectacle durant la Mostra, i sobretot, molts dels joves que venen de diverses poblacions de Butaka Jove. La trobada, com està previst, constarà de dues parts: la primera, de 12 a 13 hores aproximadament, on es llegiran les conclusions més rellevants de la Primera Trobada, i mirarem d’ampliar temes, com ara analitzar les causes de la ‘deserció’ dels joves del teatre quan deixen de venir a les sessions familiars amb els pares, i possibles solucions, no dites en la trobada anterior. En la segona hora, que finalment es va fer de 16 a 17 hores (l’obra de les 13 hores va començar tard i va durar una hora i mitja, amb el retard consegüent del dinar), on convidem a un seguit d’entitats que fomenten el teatre per a joves amb èxit, a que ens expliquin les seves experiències. Serà el moment de fer unes propostes de futur.\nVal a dir que diversos motius fan que no se’n traguessin els fruits que va donar la Primera Trobada, al menys al nostre entendre, i que atribuïm a:\n– En la primera ja es van dir moltes de les coses, especialment el retrat de la realitat del teatre per a joves i les seves possibles causes, i per tant era difícil tractar temes totalment nous.\n– Al ser més participants, en un espai que se’ns va quedar una mica petit, no hi va haver la participació tan ‘horitzontal’ de l’anterior trobada, també per la disposició circular dels seients, que es va tenir l’altre cop, tot i l’actitud d’aportació positiva de molts dels assistents.\n– Prenem nota de que fer-ho en dues parts amb un espai de tres hores pel mig, probablement no és la millor fórmula, especialment perquè a la segona part, ben dinat, hi va haver molta gent que no va assistir, per temes d’horaris. I també perquè costa reprendre la dinàmica d’intervencions, que de vegades triga una mica en ‘madurar’ i que amb una hora de temps tot just comença, en ocasions, a fer-se interessant.\nPenso, i ho he parlat amb d’altres assistents, que la fórmula de la primera i segona trobada ja ha donat de sí el que podia donar. Han sortit un bon llistat de temes interessants, de fet pràcticament tots els aspectes de la qüestió, i ara el que cal són sessions més definitòries del projecte, portar als joves al teatre.\nProperament farem una reunió amb un seguit de persones que han col·laborat en la preparació i organització de les trobades 1a. i 2a., però es veu clar que també caldrà donar entrada a més opinions i, al meu criteri, engegar el fòrum o bloc per Internet, i que els mateixos joves, destinataris finals de la feina a fer, participin d’una forma molt més activa.\nPer tant, convocarem per a desembre una reunió preparatòria i mirarem de tenir una propera III Trobada amb uns objectius més concrets i de treball, simultàniament a aquest fòrum, i tenint molt en compte el que allà hi diguin els joves, i com no, aquelles persones interessades i que treballen per a dur a les sales a aquest públic tan important per al futur i bona salut dels espectacles a Catalunya.\nbutakaolesa@gmail.com o jovespectacle@gmail.com\n17 de març de 2015 a les 20:15\n14 de maig de 2015 a les 15:51\nCRÒNICA JOVE ESPECTACLE (I ALTRES) SOBRE LA TAULA RODONA SOBRE TEATRE PER A JOVES A LA MOSTRA D’IGUALADA 2015 | Notícies Jove Espectacle (històric) ha dit:\n[…] Segona Trobada de Teatre per a joves, Olesa de Montserrat (Mostra Butaka Jove), 24 d’octubre de 2014 […]\nCrònica Jove Espectacle de la 10a. Mostra Butaka Jove a Olesa de Montserrat | Notícies Jove Espectacle ha dit:\n27 d'octubre de 2015 a les 12:51


Intervenció de Joan Carrió, fill de Jacint Carrió | Jacint Carrió\nIntervenció de Joan Carrió, fill de Jacint Carrió\nLes meves paraules d’agraïment, indubtablement, no poden suplir les que el meu pare, si en aquests moments hagués estat present, us hauria pogut dirigir. Penso que s’hauria sentit enormement satisfet en veure publicades les memòries que al llarg dels anys va anar elaborant, tot guardant materials i records d’unes vivències que van marcar la seva joventut, el van acompanyar al llarg de la seva vida i que durant molt de temps havia deixat escrites. En aquests darrers anys ja havia tingut oportunitats de fer-les públiques en entrevistes, articles i nombroses xerrades fetes en diferents entitats, associacions o instituts. La publicació del llibre representava per a ell l’acompliment definitiu de la promesa que havia fet en sortir dels camps d’extermini nazis i, així, deixar un testimoni escrit que contribuís a donar a conèixer l’horror i el sofriment que ell, els seus companys i tanta gent havien patit, per evitar d’aquesta manera que fets tan execrables com aquells es tornessin a produir.\nÉs per aquest motiu que, en nom del meu pare, de la meva mare i de mi mateix us expressem el més sincer agraïment per aquest acte i l’enorme satisfacció que representa per a nosaltres el veure publicades les memòries i rebre la Medalla d’Or de la Ciutat a títol pòstum. Un acte que no hauria estat possible si no hagués comptat amb el recolzament dels manresans. Agraïm el suport de tots aquells que li feren costat i l’acompanyaren en la seva lluita, aquells que amb el temps ens han anat deixant, els que sou aquí: companys, amics, familiars, que no dubtàreu a creure el que ell us explicava i li brindàreu el vostre suport. També agraïm molt sincerament l’esforç, el treball de recerca, l’enorme professionalitat i dedicació de la gent que ha fet possible l’elaboració i publicació del llibre: Àngels Fusté, que -amb una gran sensibilitat i capacitat d’escoltar- va estructurar les memòries i les va dotar d’un estil literari assequible a tothom; Joaquim Aloy, impulsor i coordinador de l’edició; Josep M. Solé i Sabaté, que n’ha escrit el pròleg; i la gent del Centre d’Estudis del Bages i el seu president, Antoni Daura.\nCrec que s’hauria sentit molt orgullós de rebre la Medalla d’Or de la Ciutat com a reconeixement de la seva implicació social, la seva bonhomia i la tasca que va realitzar. És per aquest fet que agraïm a l’Ajuntament de Manresa, a tots els membres del consistori municipal, a la ciutat en ple i al seu il·lustríssim alcalde, Jordi Valls -que en tot moment el va recolzar i en va esdevenir amic i company-, l’atorgament de la Medalla de la Ciutat. Així mateix, agraïm molt sincerament la presència en aquest acte del Molt Honorable senyor Joan Rigol. Un acte que, sens dubte, el meu pare faria extensiu als companys que, com ell i molts més de la seva generació, van lluitar a favor de la República, en defensa d’uns ideals de preservació de la llibertat i de la identitat catalana.


Plens Oberts - Les Franqueses :: 6.Moció que presenta el grup municipal Imaginem Les Franqueses en Comú-Entesa referent a la pràctica de la xerojardineria, d'acord amb els recursos hídrics disponibles, a les Franqueses del Vallès\n6.Moció que presenta el grup municipal Imaginem Les Franqueses en Comú-Entesa referent a la pràctica de la xerojardineria, d'acord amb els recursos hídrics disponibles, a les Franqueses del Vallès.\nUna de les manifestacions del canvi climàtic al nostre territori és una accentuació de la severitat de les sequeres, ja normalment característiques del clima mediterrani, i uns períodes cada vegada més freqüents de temperatures extremes, especialment a l’estiu. Aquest escenari que ja és actualitat posa de manifest la fràgil relació entre el cicle natural de l’aigua i les nostres demandes creixents. Per aquesta raó cal intensificar els esforços per poder disposar d’aigua en\nAmb aquest objectiu, cada vegada més gestors municipals i particulars opten per implementar la xerojardineria, un model de jardineria gairebé autosuficient, que optimitza al màxim tots els recursos disponibles, en especial l’aigua, i que, per tant, és aplicable a tota mena de climes, però especialment a les condicions climàtiques mediterrànies, amb sequeres periòdiques.\nA més de marcar unes pautes d'estalvi d'aigua ,la xerojardineria també estalvia de recursos humans i materials i suposa un consum mínim de productes fitosanitaris. Intenta, doncs, establir un balanç òptim entre els recursos disponibles i les necessitats que ha de satisfer un jardí.\nEs proposa planificar les zones verdes municipals seguint els criteris de la xerojardineria, amb els quals s’hauria evitat, per exemple, el fracàs de la gespa del passeig Gaudí. Prioritzar les plantes i arbres autòctons o aquelles espècies que requereixen menys consum d’aigua a l’hora de planificar nous enjardinaments a la ciutat. Planificar la substitució progressiva\nd’espècies en aquelles zones que actualment estan enjardinades amb certes varietats de gespes exigents o amb altres espècies de plantes i arbres que requereixen un alt consum hídric.\nEn definitiva, aplicar i fer complir l’Ordenança Municipal per a l’estalvi d’aigua de les Franqueses del Vallès, aprovada el 2008 i publicada al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona del 10/6/2008, on a l’article 9 apartat a, ja dicta que el disseny de les zones verdes seguirà les pautes de la xerojardineria, i entre altres actuacions especifica: “Reduir la superfície ocupada per les\nzones de consum elevat d’aigua, com la gespa, en favor de les formacions menys exigents.”; així com impulsar els sistemes d’aprofitament d’aigües grises i el reaprofitament de l’aigua de pluja, aigües subterrànies i de les piscines\nÀ. Vega (ILFC): Defensa. Cal ser sostenibles i fer estalvi de recursos, com l’aigua.\nA. Profitós (ERC): El recolzen, demanen una esmena, fer difusió de la practica a la ciutadania per estendre la xerojardineria.\nAlcalde: La recolzen i diu que inclouran la xerojardineria al nou concurs de gestió de la jardineria al municipi.


CD Olímpic: A 90 minuts de l’esperat ascens | L'Informador\nCD Olímpic: A 90 minuts de l’esperat ascens\nPublicat a 24 de juny de 2017 el 7:00. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nL’entrenador de l’Olímpic podrà comptar amb tots els jugadors de la plantilla\nL’Olímpic afrontarà el partit més important de la temporada, el que pot donar-li a l’ascens de categoria, sense renunciar a la seua forma de jugar. Així ho ha deixat clar l’entrenador Jero López en la prèvia del partit davant l’Écija Balompié.\nNo es vol especular amb el resultat. Amb empat a un gol del partit d’anada jugat en el San Pablo, ara, en la Murta, es resoldrà l’eliminatòria. La trobada es jugarà des de les 20 hores, aquest dissabte, amb arbitratge de David López Cavá, del col·legi castellà-manxec.\nL’entrenador local podrà comptar amb tots els jugadors de la plantilla. Durant la setmana no ha entrenat amb el grup Jandro. El jugador va patir una contusió en el genoll en la jugada del penal que va suposar el gol de l’empat en Écija. L’última sessió la va completar amb normalitat. Es recupera al sancionat Sanjulián. L’entrenador ha insistit que l’Olímpic ha d’imposar el seu estil de joc basat en la seguretat defensiva i en la creació d’ocasions de gol.\nDurant la setmana s’han esgotat pràcticament les 1.250 entrades que el club ha posat a la venda de manera anticipada, 300 més que els anteriors partits de promoció davant el Talavera o els Unionistas de Salamanca, pel que s’espera la millor entrada de la temporada en la Murta, acostant-se a les 3.000 espectadors. Des del club s’ha incitat a aficionats i veïns al fet que acudisquen amb la samarreta de l’equip o amb una samarreta de color blanc. Se’ls ha convocat una hora abans del partit per a animar ja als seus des del moment de l’escalfament previ. El tècnic ha demanat que siga un partit “de tots”, demanant als aficionats el seu suport. Almenys dos autobusos de seguidors de l’Écija es desplaçaran a la capital de la Costera.\nUn gol de penal transformat per Pepín li dóna lleuger avantatge als de Xàtiva de cara a l’últim partit de la promoció d’ascens. Es va empatar 1-1 davant l’Écija Balompié en un partit igualat, amb diferents fases, amb oportunitats per a tots dos equips, marcat per les altes temperatures, fins a tal punt que el col·legiat Sánchez Sánchez-Porro va concretar dues interrupcions del joc, una en cada part, perquè els jugadors s’hidrataren. També va ser protagonista pel penal assenyalat, molt protestat pels locals, i per l’escàs temps que va afegir a la trobada en la segona part, tres minuts, malgrat l’aturada per a la hidratació, els sis canvis i el temps perdut per a atendre a Jandro en la jugada del penal.\nEl viatge va ser un tant accidentat. La calor va afectar a l’autobús d’aficionats que va tenir una avaria a dues hores del seu destí. La sort de tenir un taller mecànic prompte va permetre al grup, en el qual també viatjaven alguns familiars dels jugadors, arribar minuts abans de l’inici del partit. També l’autobús de l’equip, per la calor, va tenir problemes amb l’aire condicionat.


Comprar Vins de Espanya més venuts a Uvinum\nVins de Espanya més venuts\nEn Uvinum posem a la teva disposició el major catàleg en vins de Espanya més venuts per comprar al millor preu. Des de només 3,30€ pots aconseguir vins de Espanya més venuts ara mateix, de forma 100% segura i sense moure't de la butaca , I gaudiràs d'un Vi Rias Baixas en pocs dies a casa com el Albariño Sin Etiqueta.\n1 a 20 de 14490 productes (Vins de Espanya més venuts)\nVeure: A la venda (14490)\nL'Avi Arrufi Blanc Fermentat en Barrica 2017 - Terra Alta (Catalunya)\nPreus L'Avi Arrufi Blanc Fermentat en Barrica 2017\nVi L'Avi Arrufi Blanc Fermentat en Barrica\nMas Llunes Maragda Blanc 2019 - Empordà (Catalunya)\nCeller Mas Llunes (Vi Blanc)\n...records verds, de vegetals, herba acabada de tallar. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Empordà (Catalunya, Espanya). VINYA: Celler Mas Llunes. RAÏMS: Garnatxa Blanca 60%, Macabeu 40%. MARIDATGE: Ideal amb plats d'estiu, amanides variades, meló amb pernil ibèric,...\nPreus Mas Llunes Maragda Blanc 2019\nVi Mas Llunes Maragda Blanc\nVi generós de Espanya\nCapficat 2013 - Penedès (Catalunya)\nNOTA DE TAST: Vista: Color vermell granat, de capa mitja alta i vora cirera. Nas: Caràcter fresc, especiat, amb notes de cireres dolces, nabius vermells i maduixes madures. Boca: Intens en sabors, equilibrat, amb una suau frescor, agradable...\nPreus Viña Ardanza Reserva Selección Especial Magnum 2010\nVi Viña Ardanza Reserva Selección Especial Magnum\nTío Pepe en Rama 2020 - Jerez-Xérès-Sherry (Andalusia)\nNOTA DE TAST: Vista: Color or intens i brillant. Nas: Nas rotunda, amb clars records a llevat de pa fresc i tocs aceitunados. Boca: Elegant i sec en boca, promet larguera i agradables sensacions amargues que es barregen amb la sapidez pròpia dels pagaments...\nPreus Tío Pepe en Rama 2020\nVi Tío Pepe en Rama\n“És uen vi, però l'etiqueta petita que porta no fa al·lusió a l'Albriño i posa "vi blanc"”\nCastilla y León (2765)\nLa Rioja (2427)\nCastilla La Mancha (624)\nOtras regiones (277)\nMenys de 10€ (5760)\nDe 10€ a 20€ (4618)\nDe 20€ a 50€ (2794)\nMés de 50€ (1318)\nEnviament gratis! (5665)\nEnviament urgent (701)\nLliurament en botiga (522)\nUvinum One (5194)\nRias Baixas (429)\nCosters del Segre (275)\nTerra Alta (267)\nVins sense DO (Espanya) (245)\nVT Castilla (244)\nCabernet Sauvignon (1267)\nGarnacha negra (620)\nPalomino Fino (345)\nGarnacha blanca (327)\nParker 95+ (251)\nParker 90+ (1082)\nVinos Baco (1203)\nTu Tienda Del Vino (987)\nPerbaccowein ES (705)\nBodegas Collado (701)\nVinello ES (608)\nGrand Cru Wijnen ES (568)\nMi Sumiller (556)\nCerques relacionades sobre Vins de Espanya més venuts