Zetes desenvolupa tecnologia per inventariar mercaderies fins a un 50% més ràpid – Clúster Logístic de Catalunya\nZetes desenvolupa tecnologia per inventariar mercaderies fins a un 50% més ràpid\n24 juliol, 2020 /by Clúster Logístic de Catalunya\nEl nou sistema tecnològic de Zetes va arribar per realitzar els inventaris en moviment. Tot a través d’un carretó elevador de fins a 10 km / hora que utilitza la tecnologia de visió per recomptar l’inventari ràpidament.\nL’operador logístic ID Logistics líder europeu en logística per contracte, va integrar aquest sistema en la seva operació pels seus avantatges. Afirma que Zetes s’adapta permanentment a la velocitat de la pròpia carretó reduint el temps per fer inventaris de magatzems en un 50%.\nÉs el nom que rep la solució tecnològica. Per al seu funcionament es requereix fer prèviament un mapatge de l’alçat dels prestatges per minimitzar els escombrats de lectura. Tant les altures i tipus d’alçat de la prestatgeria dels magatzems es consoliden en ubicacions agrupades amb la finalitat de simplificar recorreguts.\nD’aquesta manera el sistema procedeix a identificar i llegir els codis datamatrix a través de la imatge i després descodificar l’etiqueta de pallet i d’ubicació. Paral·lelament tradueix aquestes dades a l’propi llenguatge de el Sistema de Gestió de Magatzem (SGA).\nSegons ID la capacitat de poder realitzar inventaris en moviment amb menys escombrats per carrer d’emmagatzematge representa un estalvi de temps i recursos, a l’igual que la millora de la seva productivitat.\nAltres avantatges que exalta l’operador és l’ús de ImageID que aporta una millor fiabilitat i qualitat de les dades a l’una que el Full Pallet Inventory tradueix les dades a el llenguatge propi de l’SGA. A el poder automatitzar aquest procés es redueix el marge d’error en les dades permetent una anàlisi ràpida i exhaustiva.\nA l’estar molt ben integrat amb el Sistema de Gestió de Magatzem, és exportable a qualsevol plataforma de la companyia tot i l’existència de variacions entre els propis sistemes de gestió.\nGràcies a el sistema és possible aconseguir una taxa de lectura de les ubicacions de el 99,8% i la visualització de les dades de dues maneres: mitjançant un planograma o mitjançant fitxers exportables integrats a l’SGA. Després de la integració de manera automàtica es determinen les discrepàncies entre les dades de l’SGA i la lectura de l’Full Pallet Inventory.\nAltres característiques de la tecnologia de visió de Zetes\n● El sistema pot adaptar-se permanentment a la velocitat de la pròpia carretó.\n● Captura imatges en moviment i en temps real.\n● Minimitza els escanejos per passadís de l’magatzem.\n● El sistema és tan innovador que permet als operadors logístics i retailers estalviar temps i recursos en el desenvolupament de l’procés d’inventari i a obtenir una major visibilitat.\nEl Full Pallet Inventory és un projecte d’innovació desenvolupat en el marc de el pla “Innovation Booster 2020” de ID Logistics, va implementar el sistema des de l’equip d’innovació de la companyia llançant excel·lents resultats.\nEl grup va aconseguir una facturació de 1.534 milions d’euros en 2019. Compta amb més de 320 instal·lacions en 18 països que sumen uns 5,8 milions de m² logístics en magatzems a Àfrica, Europa, Amèrica i Àsia. La seva plantilla és de 21.000 empleats.\nhttps://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2020/07/Zetes-desarrolla-tecnología-para-inventariar-mercancías-hasta-un-50_-más-rápido.jpg 1350 2400 Clúster Logístic de Catalunya https://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2017/05/Logo_Cluster_Logistica.png Clúster Logístic de Catalunya2020-07-24 08:00:072020-07-20 09:24:44Zetes desenvolupa tecnologia per inventariar mercaderies fins a un 50% més ràpid\nBarcelona publica una app per gestionar estacionament de transport de mercaderies... Sateliot llança nanosatèl·lits per donar connectivitat a dispositius IOT...


Una websèrie de Joan Pera, el #LliureAlSofà i un muntatge de Sol Picó, cultura online per al cap de setmana La República\nUna websèrie de Joan Pera, el #LliureAlSofà i un muntatge de Sol Picó, cultura online per al cap de setmana\nACN Barcelona.-Música, circ, teatre, dansa… Segueixen les propostes culturals online per aquest cap de setmana per amenitzar el confinament arran de la crisi del coronavirus. Entre les ofertes destaquen la […]\nACN Barcelona.-Música, circ, teatre, dansa… Segueixen les propostes culturals online per aquest cap de setmana per amenitzar el confinament arran de la crisi del coronavirus. Entre les ofertes destaquen la websèrie ‘Els Pera confitats’ amb Joan Pera i Roger Pera; ‘El temps que estiguem junts’, de Pablo Messiez i La Kompanyia Lliure al #LliureAlSofà, així com ‘El llac de les mosques’ de Sol Picó a través del Mercat de les Flors. Així mateix, continuen aquest dissabte el concurs #MuseumQuizACasa i les projeccions dels espectacles del Festival Internacional del Circ Elefant d’Or: ‘Vermell’, dissabte, i ‘Or’, el diumenge.\nEl #LliureAlSofà emet ‘El temps que estiguem junts’, de Pablo Messiez i La Kompanyia Lliure fins diumenge. Aquest muntatge de la temporada 17/18 va tenir tant d’èxit que es va reposar la temporada següent, i el 2018 va rebre el Premi de la Crítica Jove – Jurat Nova Veu. Quim Àvila i Júlia Truyol van endur-se també els Premis de la Crítica 2018 a l’Actor i l’Actriu de repartiment. Es tracta del darrer espectacle de La Kompanyia Lliure, fundada el 2013. Els horaris de visionat seran els habituals: dissabte a les vuit de la tarda, i diumenge a les sis. L’espectacle, en català, també comptarà amb subtítols en castellà.L’actor Joan Pera ha creat la websèrie ‘Els Pera confitats’ per “seguir fent riure el públic malgrat el confinament”. La seqüela es pot seguir a través de les xarxes socials del Teatre Condal, on l’actor representava ‘El pare de la núvia’ fins que les funcions es van suspendre per la crisi del coronavirus, i a través de YouTube. Segons el Condal, amb aquesta sèrie Joan Pera, que comparteix pantalla amb el seu fill gran Roger Pera, “s’ha proposat seguir fent riure el públic i oferir entreteniment i distracció en aquests dies de crisi”. ‘Els Pera confitats’ mostra amb “humor com passen el confinament en família per seguir fent riure el públic i animar la gent a quedar-se a casa per lluitar contra el coronavirus”.El Mercat de les Flors continua amb les propostes de menús coreogràfics online per a què el públic pugui seguir gaudint de la dansa, amb vídeos al web d’espectacles complets d’algunes de les peces que han passat pel Mercat, molts d’ells coproduccions del centre. Aquest dissabte i diumenge es pot veure al cinquè menú ‘El llac de les mosques’ de Sol Picó i un retrat de la coreògrafa. També es podrà veure al menú familiar ‘FlexelF’, d’Àngels Margarit / Cia Mudances. CurtmetratgesEls festivals FICVI i el PSICURT projecten aquest dissabte a les sis de la tarda els 56 curtmetratges participants als dos certàmens. Han agraït a directors i empreses productores que s’hagin sumat a la seva proposta cultural solidària i hagin cedit les seves obres “desinteressadament en aquests moments difícils de confinament” degut a la pandèmia del coronavirus.El grup Focus ha ampliat la seva oferta de #TeatreaCasa amb dues ficcions televisives basades en produccions teatrals: ‘Desclassificats’, una pel·lícula d’Abel Folk i Joan Riedweg, basada en l’obra homònima que Pere Riera va escriure i dirigir per a La Villarroel el 2011, i ‘Germanes’, de l’autora i directora Carol López. L’obra es va estrenar a La Villarroel el 2008, es va reposar el 2009, va girar extensament, també en castellà, obtenint nombrosos guardons com el Premi de la Crítica a la direcció o els Butaca a Millor espectacle i millor text.Cirque du SoleilLa companyia Cirque du Soleil va anunciar la setmana passada la creació de l’espai web CirqueConnect, que inclou contingut audiovisual provinent de les seves diferents propostes multimèdia de la companyia. “En aquests moments en què les mesures per a combatre el coronavirus han suspès la possibilitat d’experimentar en viu, el Cirque du Soleil ha volgut apropar els seus continguts per a que els seus seguidors puguin gaudir-lo des de la comoditat de les seves llars”, van explicar en un comunicat. CirqueConnect va estrenar divendres passat un especial de 60 minuts, que reunia alguns dels moments més especials dels espectacles ‘KURIOS – Cabinet of Curiosities’, ”’ O ”’ i ‘LUZIA’. Des de divendres més de sis milions de persones de tot el món van visualitzar l’especial. El Cirque du Soleil va publicar nou material amb un especial que presenta números d”Amaluna’ i material dels espectacles ‘Volta’ i ‘Bazzar’El Festival Internacional del Circ Elefant d’Or penjarà a Facebook la retransmissió íntegra dels tres espectacles finalistes de la seva 9a edició. El primer d’ells, ‘Blau’, ja es va poder veure divendres. Amb la voluntat d’oferir contingut audiovisual cultural i inèdit durant el confinament, Circus Arts Foundation –la promotora del Festival- proposa per aquest cap de setmana gaudir amb els espectacles ‘Vermell’, dissabte, i ‘Or’, el diumenge, a dos quarts de sis de la tarda. MuseusUna quinzena de museus catalans posen en marxa el concurs en línia #MuseumQuizACasa durant els dies de confinament, una edició virtual del concurs ‘Museum Quiz’, amb “l’objectiu de proporcionar una alternativa cultural i de lleure mentre duri el confinament social”. El concurs és accessible a través de l’adreça web www.museumquizacasa.org i inclou una versió per adults i una altre per a famílies. De dilluns a divendres s’adreça a Famílies amb un concurs cada dia dedicat a un dels museus participants, i els dissabtes a públic general amb preguntes de tots els museus en un únic concurs. Estarà construït sobre la plataforma gratuïta ‘Kahoot’.L’ONCE Catalunya ha posat en marxa el canal de YouTube ‘Cultura a Cegues’ per tal que els seus 10.000 afiliats es mantinguin actius tot i el confinament. Per aquest espai també hi passaran en les pròximes setmanes artistes de diversos àmbits com músics, cantants o cuiners. Paral·lelament, l’ONCE ha recopilat una “àmplia varietat de propostes culturals, educatives i d’oci” a la Guia de Recursos d’Oci en Quarantena #JoEmQuedoACasa, disponible a través del ClubONCE, un web d’accés exclusiu per a usuaris cecs.


Els 3 anys de funcionament del pàrquing han costat ja 194.000€ als algemesinencs | M+S per TU\nEls 3 anys de funcionament del pàrquing han costat ja 194.000€ als algemesinencs\nPer admin ⋅ 5 Febrer 2016 ⋅ Publica un comentari\nAls 70.000€ de pèrdues de 2013 i als 66.000€ de 2014 cal sumar-li ara 58.000€ de pèrdues de 2015.\nQuan sols teníem l’ora l’ajuntament ingressava cada any entre 4.000€ i 6.000€.\nL’herència de l’etapa popular la continuarem pagant en forma de factures tots els algemesinencs, tot i que ja no estiguin en el poder. Per tercer any consecutiu el contracte de gestió conjunta de pàrquing i ORA ha generat pèrdues, quan anteriorment, quan sols teníem l’ORA, aquestes, d’existir les assumia l’empresa. En el nou contracte, que recentment la Sindicatura de Comptes assenyalà com a irregular per eixe motiu, som tots els ciutadans els que assumim les pèrdues.\nPel que fa a l’any 2015 la recaptació de l’ORA ha estat 500€ superior a la de l’any passat, 136.141€ mentre que la del pàrquing sí que ha augmentat per l’increment del número d’abonats. Enguany el pàrquing ha ingressat, 40.461€. Els 58.000€ que ens ha costat enguany són el resultat de sumar els 37.000€ que ha calgut pagar a l’empresa que té la concessió de l’obra i de la segona planta del pàrquing, amb els 21.000€ de manteniment (llum, neteja, ascensor, administrador) que ens costen les 100 places en propietat que té l’ajuntament i que no ha venut encara.\nComparem què passava abans i què passa ara. En 2011, penúltim any de tenir sols l’ORA es recaptà més o menys el mateix, 141.000€, que venia a ser el cost de gestió. Amb eixa xifra de recaptació l’empresa pagà a l’ajuntament quasi 5.000€. En 2012 sí que hi hagué un dèficit de 23.000€ però com que les empreses són empreses per arriscar-se a guanyar o perdre, pagà igualment un cànon de 4.300€. Des de 2013 l’empresa no perd mai diners i som els algemesinencs els que assumim les pèrdues. Si hi ha guanys, però ens els repartim. Tal i com ha fet el PP en tots els terrenys en que ha entrat, signaren un contracte per socialitzar les pèrdues. Tal i com ja informàrem la Sindicatura l’atenció al govern popular perquè “l’adjudicatari no assumeix cap risc d’explotació, ja que percep una contraprestació mínima per la prestació del servei contractat”. La normativa europea i estatal exigeix “la transferència del risc d’explotació al contractista, circumstància que no es dóna en el cas present” segons la Sindicatura, circumstància que no es dóna ací.\nSón quasi 200.000 el que ens ha costat la seua idea brillant de fer un pàrquing. Això, més els 6 milions de l’obra que també ha pagat el contribuent. El famós “cost zero” s’ha demostrat una gran mentida i el PP encara no ha demanat perdó pel mal que han fet a Algemesí.\nPer si fóra poc forçaren, en contra del criteri que després ha marcat la Sindicatura de Comptes, que el contracte tingués una duració de 20 anys, i no de 4 o 6 que indica la Sindicatura. D’haver fet el que pertocava en 2017 el pàrquing i l’ORA podrien tornar a ser de competència municipals de manera que no es generarien pèrdues –o serien mínimes-. El problema el tenim pel fet que el servei el presta una empresa privada, ja que això, per contra del que ens fan creure, encareix el resultat final. Però la realitat és que fins el 2032 estem vinculats, i això significa que de continuar així la cosa, al final dels 20 anys superarem el milió de pèrdues.\nNo és d’estranyar, ja que tenim un pàrquing que ha costat 6 milions d’euros i que sols genera uns ingressos de 110€ al dia. Tota una ruïna de difícil solucions. Almenys els responsables de tal decisió deurien ser valents, donar la cara, reconéixer que s’equivocaren i deurien acabar demanant perdó.


Contingut camipèdia - Activitat econòmica de Vilafranca de Bonany\nActivitat econòmica de Vilafranca de Bonany\nViquipèdia Vilafranca de Bonany\nVilafranca de Bonany compte amb un sòl, fèrtil que es destina, majoritàriament, a usos agrícoles, en què el conreu de secà n'és totalment predominant. Cal esmentar que és conegut a Mallorca per la producció, totalment predominant de prestigiosos melons. El sector ramader en especial del ramat oví té relativa importància.\nHi trobem també altres,indústries de caràcter familiar, dedicades, majoritàriament, a la fabricació de material de construcció, i tot un sector dedicat a activitats molt diverses, entre les que hi figuren els comerços de venda de productes agrícoles, declarats d'interès turístic.\nActivitat econòmica Vilafranca de Bonany a la Viquipèdia


Reñé aconsegueix el suport unànime als pressupostos de la Diputació de Lleida per quart any consecutiu | Diputació de Lleida\nInici / Reñé aconsegueix el suport unànime als pressupostos de la Diputació de Lleida per quart any consecutiu\nReñé aconsegueix el suport unànime als pressupostos de la Diputació de Lleida per quart any consecutiu\nMoment de l'aprovació per unanimitat del pressupost per al 2015\nEl president agraeix al Ple la coresponsabilitat i la voluntat de consens demostrada per tots els grups i destaca el vessant municipalista i la prioritat d’atenció als ciutadans del pressupost per al 2015 que ascendeix a 106M€\nEl Ple també aprova un Pla de Finançament Extraordinari perquè ajuntaments i consells cobrin 15,4M€ abans d’acabar l’any\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha agraït la coresponsabilitat de tots els grups de la corporació (PSC,ERC i PP) que per quart any consecutiu han votat a favor del pressupost presentat a votació per l’equip de govern de CiU-CDA en el Ple d’aquest dijous.\nLa unanimitat en tota una legislatura és un fet inèdit en aquesta institució. Per Reñé, els comptes s’han fet des d’una clara vocació municipalista i d’atenció a la ciutadania per garantir drets i atendre a la realitat dels ajuntaments en aquests moments de dificultats.\n“Tothom que ha demanat qualsevol ajut o col•laboració a la Diputacio ha estat sempre atès perquè tots els pressupostos elaborats en aquest mandat estan adequadament encarats, tal i com ho demostra el suport unànime que han donat els diputats”.\nEl pressupost 2015 ascendeix a 106M i prop de 40 milions es destinen directament al món local. Extraordinàriament, la Diputació de Lleida tancarà l’any 2014 amb una aportació de 15,4M€ més per ajuntaments i consells comarcals per facilitar liquidat a l’administració local.\nL’esforç continuat de l’equip de govern per reduir l’endeutament, farà possible que Reñé tanqui el mandat 2011-2015 amb una disminució del deute de la Diputació en 34,7M d’euros menys en relació al 2011. Una xifra sense precedents, que suposa l’assoliment del 46,8% sobre els ingressos corrents, lluny del 75% màxim que estableix la llei.\nDes de l’any 2011 fins al 2015 el nivell d’endeutament s’haurà reduït en 45,22 punts percentuals; és a dir, s’haurà minorat el capital pendent de la institució dels 83,6M€ fins als 48,9M€.\nL’atenció social també és una prioritat d’aquest pressupost i es manté el suport als ajuntaments i a les famílies en conceptes com llars d’infants (3,9M€), menjador escolar i transport no obligatori o ajuts en teleassistència. En total es destinen 8,5 M€ en acció social directa a les persones, també mitjançant el suport a 1.200 entitats locals i associacions sense ànim de lucre.\nLa partida de Salut Pública augmenta en 1,1M€ fins als 17,4M€, s’incorpora un nou concepte de manteniment d’estructures en vies provincials (amb un 1M€) i la inversió en el manteniment de la xarxa de carreteres de la corporació i de les carreteres municipals passa dels 6,5 M€ als 9,7M€.\nAmb el pressupost previst per al 2015, la corporació lleidatana també reduirà 3M€ corresponents als plans anteriors del Pla Específic i del PUOSC dels anys 2008-2012, liquidant per complert aquestes anualitats.\nEl pressupost dels organismes es manté per accions, activitats i serveis en termes generals.\n15,4M€ addicionals per als ajuntaments i consells comarcals\nEls criteris de contenció, prudència i rigor que l’equip de govern de la Diputació de Lleida ha aplicat en la gestió de la corporació han permès fer un pagament extraordinari de 9M€ als ajuntaments i 6,4M€ als consells comarcals. Aquest ha estat un dels punts que s’han aprovat aquest dijous en el transcurs del ple de la corporació.\nAquests 15,4M€ se sumen així als 39M€ en concepte d’ajuts als ajuntaments, consells comarcals i organismes dependents que contempla el pressupost de la corporació per al 2015.\nEl ple ha aprovat una moció de declaració de responsabilitat pel 9N en la que s’acorda que els diputats que voten a favor de la present moció van participar activament en la celebració de la jornada del 9N, i assumeixen totes les responsabilitats que se’n puguin derivar i admeten ser coautors de les accions que s’imputin al President de la Generalitat i altres membres del Govern derivades de l’organització i execució del citat procés democràtic.\nTambé s’ha aprovat una moció en defensa de la sanitat pública i de qualitat i en suport a la constitució d’un Sistema Integral de Salut a les comarques de Lleida i Pirineu, sota la forma de consorci de naturalesa pública. El text també demana que el sistema integral de salut disposi dels recursos humans i materials necessaris per desenvolupar amb eficàcia les seves funcions.\nFinalment, el ple ha donat llum verda a una tercera moció que expressa el rebuig al sistema de la llicència esportiva única, aprovat per l’Estat espanyol, “que comportarà que els nostres esportistes, clubs i federacions veuran afeblida la seva autonomia, perjudicada la seva economia i disminuïda la seva capacitat per a gestionar l’esport català”.\nEntre els punts que també han estat aprovats pel ple d’aquest mes de novembre destaquen la delegació per part dels ajuntaments d’Alcoletge, Sarroca de Lleida, Tornabous i Vallfogona de Balaguer i del Museu de Lleida de la recaptació de diferents impostos a l’Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals.\nTambé s’ha donat llum verda a l’addenda al conveni de col•laboració interadministrativa entre la Diputació de Lleida, el Servei Català de la Salut i l’ajuntament del Palau d’Anglesola, per a l’actualització d’infraestructures sanitàries al municipi del Palau d’Anglesola.\nEl ple ha ratificat el conveni entre la Diputació de Lleida i la Fundació “La Caixa”, per a la preservació i difusió dels valors naturals dels municipis de la demarcació de Lleida.\nFinalment, també ha aprovat el projecte d’obres complementàries de drenatge a la N-141f entre Les Oluges i Sant Ramon i el projecte constructiu per al condicionament de la LV-9131 entre Vilanova de Meià i Santa Maria de Meià.\nLleida, 27 de novembre de 2014\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, agraeix la coresponsabilitat de tots els grups de la corporació (PSC,ERC i PP) que per quart any consecutiu han votat a favor del pressupost


? L'aplicació Google Maps ha batejat la plaça Espanya de Manresa com a plaça de la República | Diari Català Digital\n? L’aplicació Google Maps ha batejat la plaça Espanya de Manresa com a plaça de la República\nL’aplicació Google Maps ha batejat la plaça Espanya de Manresa com a plaça de la República. És el nom que fa un any li van posar col·lectius de l’Esquerra Independentista de Manresa a més a més de l’ANC i el CDR en una acció simbòlica perquè oficialment no ha canviat de nom. Google, però, sembla que s’ho va agafar al peu de la lletra.\nSi s’utilitza el GPS de Google Maps i es busca plaça Espanya l’aplicació hi condueix igualment, però a la pantalla hi apareix el nom de plaça de la República. També si es busca l’adreça de plaça de la República les indicacions et dirigeixen al mateix lloc. Segons les versions del mòbil i del seu programari, però, sí que apareix en alguns casos el nom de plaça Espanya. Aquest cas el va fer notar el president del Grup Municipal Socialista a l’Ajuntament de Manresa, Felip González, a l’últim ple municipal.\n? Google Maps Manresa\nSegons informa Regio7, a la plaça no hi ha actualment cap indicatiu sobre el nom de la zona. Fa un any, a final de febrer del 2018, l’Esquerra Independentista de Manresa, la CUP, l’ANC, el CDR i Poble Lliure van organitzar un acte durant el qual van canviar la placa on deia plaça Espanya i que és en un dels extrems de l’edifici de Correus per una d’igual amb el nom de plaça de la República. Unes 200 persones van participar en el canvi de nom simbòlic. Al cap de dos dies la placa va aparèixer esmicolada. Però encara hi és, i tot i que no s’aprecia el nom sencer perquè està partida pel mig, sí que s’intueix que hi diu plaça de la República.\nEls organitzadors de la convocatòria per canviar el nom de la plaça van argumentar que l’acte tenia com a objectiu «retirar un dels últims vestigis franquistes» de la ciutat, «però sobretot celebrar l’arribada de la República». Van recordar, també, que de tots els noms de carrers que es van canviar l’any 1939 amb l’entrada dels nacionals, només el de plaça Espanya continua vigent. Abans de la guerra es deia plaça de Francesc Macià. El col·lectiu va reclamar que «una plaça tan cèntrica i carismàtica» ha de tenir un «nom més adient a l’època que no sigui herència del franquisme violent».\nTags: CATALÀ ✅, CURIOSITATS ✅, DIARI DIGITAL ✅, Manresa, PREMSA DIGITAL ✅


RESIDUS. GESTIÓ I DECLARACIÓ DE MOLINS DE REI\nEl mes de gener, les principals associacions ecologistes i plataformes cíviques implicades en el tema dels residus organitzen una jornada que finalitza amb una proposta per a introduir canvis en la política de gestió dels residus a Catalunya: la Declaració de Molins de Rei. La Declaració consta de sis propostes bàsiques per a la reducció del volum de residus a partir de l'aplicació de sistemes de recollida selectiva dels residus orgànics, el foment de sistemes de tractament en el lloc, de deixalleries orientades a una major recuperació dels materials, a més de la demanda d'increment de les campanyes educatives i de la introducció de mecanismes de participació.\nEl 31 de gener es va celebrar a Molins de Rei (Baix Llobregat) una jornada sobre residus, salut i política ambiental, organitzada per la Plataforma Cívica per a la Reducció de Residus (PCRR). A la jornada, hi van assistir representants de nou plataformes cíviques i associacions ecologistes relacionades amb els residus (Plataforma per la Defensa de la Ribera d'Ebre, Centre d'Ecologia i Projectes Alternatius (CEPA), Plataforma Vallès Net, Coordinadora Alcanar, Plataforma Antiincineradora de la Vall del Ges, Plataforma Vacarisses, Plataforma Salvem el Vallès, Plataforma Alternativa Abocador Cruïlles, Plataforma en Defensa de Collserola) i representants del Departament de Medi Ambient i Habitatge (DMAH), encapçalats per la secretària del Departament, Genoveva Català. La jornada donava continuïtat a la TROBADA D'ENTITATS EN DEFENSA DEL TERRITORI que va tenir lloc a Figueres l'octubre de 2003.\nDurant la jornada es van analitzar els casos de gestió de residus més significatius i conflictius, com ara els ecoparcs de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, de l'ABOCADOR DE VACAMORTA (CRUÏLLES), de l'ABOCADOR DE L'ESPLUGA DE FRANCOLÍ, de l'ampliació de l'ABOCADOR DE COLLCARDÚS (VACARISSES) i del d'Hostalets de Pierola, a més dels casos de les instal·lacions d'incineració de la Vall del Ges (Osona) i la fàbrica de ciment d'Alcanar.\nLa jornada va servir per a fer visible que les problemàtiques associades als residus, especialment en els vessants social i ecològic, anaven augmentant en els darrers deu anys junt amb l'increment de la generació de residus, que havia crescut un 72% des de 1992 fins a 2002. Segons les associacions ecologistes i les plataformes cíviques que van participar a la jornada, les polítiques aplicades per les diferents administracions continuaven sense resoldre el problema, a la vegada que s'incomplien les directrius europees i les prioritats dels programes ambientals. Durant la jornada es van denunciar les deficiències de les polítiques de gestió de residus fetes fins al moment, especialment el sobredimensionament de les instal·lacions de tractament de residus construïdes que concentra-ven els impactes socials i ecològics. Al llarg de la jornada també hi va haver queixes per la dificultat de l'accés a la informació i a la participació ciutadana.\nAl tancament de la jornada, les entitats van emplaçar el nou govern de la Generalitat de Catalunya a un canvi en la política de residus a través de la Declaració de Molins de Rei, que s'estructurava en sis grans punts: (1) aplicar mesures concretes, decidides i estrictes per a la reducció dels residus, especialment la revisió de les condicions del Sistema Integrat de Gestió per tal de millorar els resultats en la recollida i el tractament dels envasos i fer que les empreses productores d'aquests residus assumissin la responsabilitat i els costos de la seva adequada gestió, (2) obligar a recollir selectivament els residus orgànics a tots els municipis de Catalunya, fent una recollida orientada a la producció d'un compost de qualitat, (3) fomentar sistemes de tractament in situ dels residus a nivell de barri, municipi, empresa o explotació agroramadera, (4) fer que el servei de deixalleria sigui obligatori a tots els municipis de Catalunya i que s'aconsegueixi una veritable recuperació dels materials, (5) realitzar campanyes per a reforçar la consciència sobre la problemàtica dels residus i (6) establir mecanismes de participació ciutadana d'àmbit municipal i entre els organismes gestors dels fons de residus. Totes aquestes propostes es tancaven amb una demanda final de diàleg per a desenvolupar les propostes i cercar vies de solució als conflictes socials suscitats pels diversos projectes i mecanismes de gestió de residus que havien generat rebuig ciutadà.\nGenoveva Català es va comprometre a analitzar els conflictes exposats i a realitzar una trobada entre la PCRR i el conseller de Medi Ambient i Habitatge, Salvador Milà, una trobada que va tenir lloc el 20 de maig. També va oferir obrir una nova etapa de diàleg entre el DMAH i les plataformes, per tal de consensuar un model de gestió dels residus a Catalunya.\nAl llarg de l'any, l'Agència de Residus de Catalunya, del DMAH, va preparar el Pla director de residus que preveia una inversió de 900 milions d'euros per a construir set o vuit plantes de tractament de residus a Catalunya. Es va aprovar una mesura fiscal per a penalitzar l'ús dels abocadors, que consistia en un cànon que gravava amb 10 euros la tona de residus destinada a un abocador. Els ingressos aconseguits a través d'aquest cànon es redistribuirien entre els municipis que aconseguissin uns bons resultats de recuperació de residus. Finalment, es va anunciar que l'any 2005 es penalitzaria fiscalment la incineració de residus.\nAmb tot, però, la producció de residus a Catalunya continuava augmentant. Cada català generava l'any 2004 1,62 quilograms de residus urbans al dia, gairebé un 7% més que l'any anterior. Aquestes dades s'allunyaven cada vegada més dels objectius de reducció i reciclatge marcats per la Generalitat.\nEl 20 de novembre, les entitats signants de la Declaració de Molins de Rei es van reunir a Cruïlles (Baix Empordà) i van fer balanç dels primers mesos del nou govern, avaluant especialment el grau d'aplicació de les mesures proposades a la Declaració de Molins de Rei. En cloure la reunió, els participants van transmetre una sensació de desencant, pels pocs canvis que s'havien registrat durant l'any.\nLes plataformes de residus van declarar que consideraven que fins aquell moment la política del nou govern de la Generalitat en matèria de residus era continuïsta en relació amb l'anterior govern i constataven que no hi havia hagut el canvi esperat. Segons les plata-formes, es continuava prioritzant el tractament finalista dels residus (és a dir, l'abocament i la incineració) en detriment dels tractaments preventius (recollida selectiva). Com a exemple, es denunciava l'incompliment de l'ACORD PER A UN GOVERN CATALANISTA I D'ESQUERRES (Pacte del Tinell) en matèria de residus, ja que en aquest es parlava de l'abandonament de la incineració de residus municipals, mentre que consideraven que la política del DMAH, la penalització fiscal proposada per al 2005, més aviat l'afavoriria.\nLes plataformes defensaven models de gestió dels residus basats en el model integral de gestió que anomenaven de residu mínim, que ja es trobava en funcionament en uns trenta municipis de la Regió Metropolitana de Barcelona. També defensaven el sistema de recollida de residus porta a porta, que al llarg de l'any 2004 va obtenir resultats positius en aquells municipis on es va desenvolupar i va aconseguir recuperar més d'un 60% dels residus davant el menys d'un 20% que s'aconseguia amb el model basat en els contenidors de carrer.\nEl 17 de desembre, les plataformes signants de la Declaració de Molins de Rei es van manifestar davant la seu del DMAH. Les entitats volien mostrar la seva decepció amb el partit que governava el DMAH, Iniciativa per Catalunya Verds. En defensa seva, responsables del DMAH van recordar les dificultats per a posar en pràctica polítiques que solucionessin els conflictes relacionats amb els residus.\nDECLARACIÓ DE MOLINS DE REI\nL'excés de residus a Catalunya: un problema encara no resolt\nLa generació de residus no ha deixat de créixer des de l'any 1992, malgrat l'aprovació de la Llei reguladora de residus. Des de llavors i fins l'any 2002 els residus municipals i industrials han augmentat un 72% en pes a casa nostra. Les problemàtiques associades a la recollida i gestió dels residus, els impactes produïts pel transport, emmagatzematge i tractament i els continus conflictes socials i ecològics han crescut en paral·lel.\n2. Les polítiques aplicades per les diferents administracions del nostre país continuen sense resoldre el problema, malgrat que els successius programes de gestió de residus, tant en l'àmbit nacional com local, fixaven els objectius de reducció com la fita més important per a solucionar el problema.\nUna qüestió de justícia social i ecològica\nAquesta incapacitat d'assolir els propis objectius fa que s'incompleixin les directrius europees i les prioritats dels programes ambientals: la responsabilitat dels productors, la proximitat, la idoneïtat i la suficiència de les instal·lacions de tractament dels residus.\nAmb l'excusa de criteris d'eficiència tècnica i econòmica s'obvien els interessos dels ciutadans i ciutadanes i s'afavoreixen els de determinats grups econòmics i financers, molt influents entre les administracions públiques i que de vegades ostenten el monopoli de la gestió de determinats tipus de residus. El resultat és la construcció d'instal·lacions de tractament sobredimensionades que concentren els impactes socials i ecològics i l'establiment de sistemes de gestió que promouen la generació de residus i limiten el dret dels ciutadans a consumir sense generar-ne.\nSovint, a més, es limita o s'impossibilita l'accés a la informació i a la participació ciutadana en el desenvolupament d'aquests projectes, fet que contradiu els principis establerts a la Convenció d'Aarhus i la Directiva europea d'accés a la informació ambiental i frena l'aprofundiment democràtic de la nostra societat. Altres vegades es criminalitza els movimentssocials opositors a determinats projectes, optant per la repressió en comptes de la corresponsabilització.\nCal una nova política de residus\nDavant aquesta situació de "crisi dels residus" les entitats ecologistes i les plataformes ciutadanes sotasignats demanem:\nL'aplicació de mesures concretes, decidides i estrictes per a reduir els residus (revisió de les condicions del Sistema Integrat de Gestió i de la permissivitat envers Ecoembalajes España, S.A.).\nL'obligació de recollir selectivament els residus orgànics a tots els municipis de Catalunya per a obtenir-ne un compost de qualitat.\nEl foment de sistemes de tractament in situ dels residus en l'àmbit de barri, municipi, empresa o explotació agroramadera.\nL'obligació del servei de deixalleria a tots els municipis de Catalunya orientat a una veritable recuperació dels materials.\nLa realització de campanyes d'educació ambiental "no publicitàries" amb contingut pedagògic per a reforçar la consciència ciutadana envers la problemàtica dels residus.\nL'establiment de mecanismes de participació ciutadana d'àmbit municipal i supramunicipal i als organismes de gestió d'àmbit nacional (ens gestor del fons de residus).\nPer tot això emplacem el Govern de la Generalitat a iniciar un procés de diàleg amb les entitats ecologistes i ciutadanes per a desenvolupar aquestes propostes i cercar vies de solució als conflictes socials suscitats pels diversos projectes i mecanismes de gestió de residus que han generat rebuig ciutadà.\nMolins de Rei, 31 de gener del 2004\nPLATAFORMA CÍVICA PER A LA REDUCCIÓ DE RESIDUS


La diada castellera de Sant Fèlix, pendent del Procicat | RTVVilafranca\nQuan falten menys de 15 dies per Sant Fèlix, encara no està clar què és el que passarà a la plaça de la Vila.\nAlgunes veus no volen descartar els castells, altres veuen més factible que cada colla faci un pilar i, fins i tot alguns, des del punt de vista sanitari ho veuen poc recomanable. El debat està servit. I la decisió final està a mans del Procicat.\nLa diada de Sant Fèlix és una cita ineludible al calendari casteller. Genera molta expectació entre vilafranquins i penedesencs, però també és una data marcada en vermell per a la resta de colles d’arreu del país. Quan falten pocs dies per la jornada, ni els mateixos Administradors de la Festa Major tenen clar què es podrà fer i què no. En parla Pere Nin.\nTot i que no hi ha res segur, hi ha diverses opcions sobre la taula. Es podrien veure castells o pilars. Ara bé, a hores d’ara no hi ha autorització ni per una cosa ni per l’altra. El que ha estat cap de plaça de la Diada de Sant Fèlix en els darrers anys, Jordi Bertran, descarta veure cap castell a la plaça de la Vila el proper 30 d’agost.\nMalgrat això, els Verds no descarten res. Ho explica el president dels Castellers de Vilafranca, Carles Mata.\nEl gestor cultural i cap de plaça Jordi Bertran critica la doble vara de mesurar entre els festivals de música i els castells.\nEn aquest sentit, Mata reclama que el pla sectorial de Cultura inclogui un apartat específic pels castells.\nRecalquen que el que s’ha establert per altres entitats i grups cultural, no serveix per l’àmbit dels castells.\nEl Dr. Jaume Padrós, com a president del Col·legi de Metges de Barcelona, insisteix que és vital que tothom porti mascaretes, estigui vacunat i que els test d’antígens en aquesta circumstància no serien del tot vàlids. Pardós recalca que en una actuació castellera hi ha contacte de diverses bombolles i això no és compatbile amb la seguretat sanitària.\nPadrós entén la il·lusió que genera una diada castellera com la de Sant Fèlix, però insisteix que cal ser imaginatius, comprendre que la situació és excepcional i crítica.\nCarles Mata, Diada de Sant Fèlix, Dr Jaume Padrós, Festa Major de Vilafranca, Jordi Bertran, Pere Nin


Com arribar a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp amb Bus\nCom arribar a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp amb Bus?\nMira Kynos, Centre medic esportiu, Encamp al mapa\nIndicacions a Kynos, Centre medic esportiu de Encamp amb transport públic\nLes següents vies de trànsit tenen rutes que passen a prop de Kynos, Centre medic esportiu\nCom arribar a Kynos, Centre medic esportiu amb Bus?\nEstacions de Bus a prop de Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nRosaleda 4 min caminant VEURE\nBus línies a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nQuines són les estacions més properes a Kynos, Centre medic esportiu?\nLes estacions més properes a Kynos, Centre medic esportiu són:\nRosaleda és a 234 metres de distància, 4 minuts caminant.\nLa Molina és a 623 metres de distància, 9 minuts caminant.\nQuines Bus línies paren a prop de Kynos, Centre medic esportiu?\nAquestesBus línies paren a prop de Kynos, Centre medic esportiu: L4.\nTransport Públic fins a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nEt preguntes com arribar a Kynos, Centre medic esportiu dins de Encamp, Andorra? Moovit t'ajuda a trobar la millor manera d'arribar a Kynos, Centre medic esportiu amb indicacions pas a pas des de l'estació de trànsit més propera.\nMoovit proporciona mapes gratuïts i indicacions en directe per ajudar-te a navegar per la teva ciutat. Consulta horaris, rutes, horaris i esbrina quant triga a arribar a Kynos, Centre medic esportiu en temps real.\nBusques la parada o l'estació més propera a Kynos, Centre medic esportiu? Consulta aquesta llista de parades més properes al teu destí: Rosaleda; La Molina.\nPots obtenir Kynos, Centre medic esportiu per a Bus. Aquestes són les línies i rutes que tenen parades properes - Bus: L4\nVols veure si hi ha una altra ruta que t'hi porti en un moment? Moovit t'ajuda a trobar rutes o horaris alternatius. Aconsegueix direccions des de Kynos, Centre medic esportiu fàcilment des de l'aplicació o lloc web de Moovit.\nFem fàcil anar a Kynos, Centre medic esportiu, és per això que més de 930 milions d'usuaris, inclosos els de Encamp, confien en Moovit com la millor aplicació per al transport públic. No et cal baixar cap aplicació d'autobús o tren, Moovit és la teva aplicació de transport tot en un que t'ajudarà a trobar el millor horari d'autobús o tren disponible.\nLlocs d'interès pròxims a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nLínies de transport públic amb estacions més properes a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nLínies Bus amb estacions més properes a Kynos, Centre medic esportiu a Encamp\nMés fàcil arribar a Kynos, Centre medic esportiu amb l' app!


ahimsa: abril 2012\nAlguna cosa es mou a Birmània.\nAquests dies la majoria de birmans i birmanes estan de celebració perquè Aung San Suu Kyi, la seva líder però sobretot el símbol més visible de la lluita per la democràcia i els drets humans al país, ha guanyat per aclaparadora majoria unes eleccions parcials on es renovaven 45 escons al parlament birmà. I vull remarcar que és Aung San Suu Kyi més que no pas el seu partit (la Lliga per la Democràcia)a qui han votat perquè aquesta infatigable lluitadora per la democràcia i els drets humans, que ha passat una bona part de la seva vida a la presó o sota arrest domiciliari, és molt més que la líder d’un partit de l’oposició, és tot un símbol de llibertat, perseverança, justícia i pau.\nL’actual govern de Birmània comença a implementar reformes i vull creure que la política de sancions imposada des de fa anys hi ha tingut alguna cosa a veure, però també és cert que la creixent dependència econòmica de la Xina que el país ha experimentat en els últims anys ha jugat un paper definitiu a l’hora de fer decidir el govern que les reformes eren necessàries. I per això crec que encara és massa aviat perquè la comunitat internacional aixequi definitivament les sancions, no ens podem acontentar amb petites reformes tutelades per motius econòmics, el poble birmà es mereix molt més que això; després d’anys de viure sota una dictadura brutal amb tristos rècords de violacions dels drets humans, aquest país té dret a exigir garanties que les reformes són veritables, profundes i permanents. I quan aquestes reformes estiguin consolidades hem de deixar que els birmans decideixin quina democràcia volen, o s’actuarà com sempre s’ha fet, oferint inversions al país amb l’excusa d’ajudar al seu desenvolupament però amb la perversa intenció d’explotar els seus recursos i acabar transformant aquest país preciós i divers en un altre producte turístic del sud-est asiàtic.\nEls birmans són pobres, però no viuen en la misèria. Quan viatges pel país t’adones d’aquesta pobresa, però també perceps el seu somriure. Em fa por pensar que d’aquí uns anys, quan la comunitat internacional aplaudeixi el fet que el país visqui en democràcia i quan els “tours” operadors ofereixin vacances en “resorts” de luxe, la pobresa es transformi en misèria i desaparegui el somriure de Birmània.\nPublicado por carme suñé en 10:05 No hay comentarios:\nEl que s’ha de dir, de Günter Grass\nAquests dies els mitjans de comunicació alemanys i israelians treuen fum arran d’un poema escrit pel premi Nobel de literatura alemany Günter Grass titulat El que s’ha de dir. I no només els mitjans sinó sobretot i molt particularment l’ambaixada israeliana, algunes forces polítiques alemanyes, la comunitat jueva d’aquest país i, és clar, el govern israelià.\nEl poema de Günter Grass “ha de dir” el que no es pot dir en el seu país sense que et qualifiquin d’antisemita , i és que qualsevol situació en la qual un ciutadà alemany s’atreveix a criticar Israel és automàticament titllat d’aquesta manera perquè sembla que aquest país sigui incapaç d’assumir i perdonar-se el seu passat sinó és disculpant qualsevol política del govern d’Israel. Durant dècades qualsevol crítica d’Israel s’ha considerat il·legítima i impròpia i penso que ja era hora que algú s’atrevís a transgredir.\nEl poema de Grass http://elbarrancblanc.blogspot.com.es/2012/04/el-que-sha-de-dir-gunter-grass.html (versió catalana) http://www.bild.de/politik/inland/guenter-grass/was-gesagt-werden-muss-23508374.bild.html (versió original en alemany) potser exagera quan diu que Israel podria destruir el poble iranià, però també diu veritats que la comunitat internacional no s’atreveix ni a insinuar, com ara el perill real que el poder atòmic d’Israel suposa per una ja fràgil pau mundial, o la manca de supervisió i inspecció adients dels seus arsenals nuclears, mentre s’exigeix que l’ Iran hi accedeixi .\nDesprés de la publicació d’aquest poema Israel ha declarat Günter Grass persona non grata, tal com ho va fer fa un temps amb Jose de Sousa Saramago arran d’unes declaracions després de la seva visita a Cisjordània quan va equiparar el que passava allà amb Auschwitz. Més enllà de l’obvia exageració, Saramago va afegir que Israel no pot esperar que se’l excusi per qualsevol patiment que infligeix als palestins en nom del seu propi patiment, en una clara referència al fet de viure sota l’ombra de l’holocaust. Ni Saramago ni Grass són antisemites, només estan expressant el sentir de molta gent.\nPublicado por carme suñé en 6:27 2 comentarios:


Abertis, Colonial i Cellnex s'apunten a la fugida - El triangle\nAbertis, Colonial i Cellnex s’apunten a la fugida\nEls consells de la gestora d'autopistes, de la immobiliària i la de telecomunicacions han decidit el trasllat\nCom ja s’havia anunciat, el consell d’administració de la gestora d’autopistes Abertis ha votat aquesta tarda traslladar la seu social de l’empresa de Barcelona a Madrid. Un moviment motivat per la incertesa que viu Catalunya.\nLa nova seu social se situa ara a la capital d’Espanya, concretament a les oficines que la companyia té al Passeig de la Castellana de Madrid.\nTot i que la gestora d’autopistes Abertis està immersa en una opa per part de la italiana Atlantia, que encara ha d’aprovar la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV), aquest moviment es produeix després que el seu principal accionista, Criteria La Caixa, amb el 22,25% del seu capital, hagi decidit traslladar la seva seu social a Palma alhora que la seva propietària, la Fundació Bancària la Caixa.\nTambé Colonial, presidida per Joan Josep Brugera, que també és president del Cercle d’Economia, també ha reunit al seu òrgan de govern per confirmar el canvi de seu de la immobiliària. La companyia també trasllada la seu de Barcelona a Madrid.\nLa companyia està participada, entre d’altres pel grup mexicà Finaccess, el braç inversor de Qatar Investment Authorithy i la família colombiana Santo Domingo i la catalana Puig, propietària del grup de perfumeria i cosmètica del mateix nom.\nEn el cas de Cellnex, el Consell d’Administració ha acordat aquesta tarda el trasllat de la seva seu social a les seves oficines del carrer Juan Esplandiú de Madrid. En el comunicat de l’empresa de telecomunicacions es detalla que el trasllat es deu als moments d’incertesa que es viuen a Catalunya i aclareix que la decisió no inclou a les societats del grup que presten els seus serveis exclusivament a Catalunya.\nPrevEls problemes del PDECat amb el concepte de vaga general


Estàs aquí:Inici Opinió República\nMostrant articles per etiqueta: República\nDivendres, 21 Agost 2020 12:42\nQuant pense en els Països Catalans, el primer que em ve al cap és un espai físic relacionat i vertebrat pel Corredor Mediterrani, amb la dimensió pròpia d’Estats com ara Dinamarca, Bèlgica, Àustria, …. Un espai format per tres països: Catalunya, País Valencià i Illes Balears, amb models econòmics no iguals, però semblants i compatibles, amb molt de comerç i exportació, turisme, pesca i agricultura; sota un mateix marc cultural i lingüístic; amb una visió de la política no igual, però que comparteix aspectes essencials, com ara un sentiment molt europeista, una visió perifèrica respecte de la política espanyola, valors democràtics i de respecte amb l’altre, federalisme i/o confederalisme, respecte a la sobirania de cadascú; com una mena d’unitat entre tres països que han compartit un esdevenir històric comú, però que tot i aquesta unitat, es respecten en les seves individualitats. Seria un espai referencial cultural, lingüístic, econòmic i polític ample i de llarg termini, no és per casualitat que hi sigue la base d’una de les euroregions actuals. Però també haig de dir que aquesta idea la veig com un horitzó, com alguna cosa nuvolosa, boirosa, difusa, difuminada, llunyana, nostàlgica, romàntica: com una mena de somni.\nDilluns, 17 Agost 2020 20:09\n[vídeo] Intervenció en À Punt al voltant del debat sobre la monarquia per part d'Antoni Infante\nEn ple debat sobre els escàndols de la monarquia espanyola i la seua continuïtat com a cap de l'Estat, des d'À Punt es va convidar a la Plataforma per opinar en el programa "La Terrassa" (12/08/2020), conduït per Carolina Ferre i Eduard Forés A continuació trobareu la intervenció d'Antoni Infante, coordinador de Decidim.\nDimarts, 22 Gener 2019 03:25\nHomenatge plural a la figura de Vicent Marco Miranda\nDiverses associacions valencianistes i republicanes han homenatjat al primer alcalde republicà de la ciutat de València. Membres de les plataformes d' ACPV, Bloc i País, EUPV, STEP –Intersindical, PDAD (Plataforma Dret a Decidir), Esquerra Valenciana i ERPV han destacat els valors de democràcia i llibertat que Miranda dignificà fins al final dels seus dies.


Una criptomoneda és una moneda digital o virtual dissenyada per funcionar com a mitjà d’intercanvi. Utilitza la criptografia per assegurar i verificar les transaccions, així com per controlar la creació de noves unitats d’una determinada criptomoneda. Essencialment, les criptomonedes són entrades limitades en una base de dades que ningú pot canviar a menys que es compleixin unes condicions específiques.\n2 Què podeu fer amb la criptomoneda\n2.1 Comprar mercaderies\n2.3 El meu\n2.4 Accepta com a pagament (per a empreses)\n3 Legalitat de les criptomonedes\n4 Com emmagatzemar\n6 Els líders d’opinió a seguir\n7 On discutir les criptomonedes?\n8 Futur de la criptomoneda\nHi ha hagut molts intents de crear una moneda digital durant el boom tecnològic dels anys 90, amb sistemes com aquest Flooz, Beenz i DigiCash apareix al mercat, però inevitablement fracassa. Hi havia moltes raons diferents per a les seves fallades, com ara fraus, problemes financers i fins i tot friccions entre els empleats de les empreses i els seus caps.\nEn particular, tots aquests sistemes utilitzaven un enfocament de tercers de confiança, el que significa que les empreses que hi ha darrere van verificar i facilitar les transaccions. A causa dels fracassos d’aquestes empreses, la creació d’un sistema de caixa digital es va veure com una causa perduda durant molt de temps.\nDesprés, a principis del 2009, un programador anònim o un grup de programadors sota un àlies Satoshi Nakamoto va presentar Bitcoin. Satoshi el va descriure com un «sistema d’efectiu electrònic peer-to-peer». Està completament descentralitzat, és a dir, no hi ha servidors implicats ni autoritat de control central. El concepte s’assembla molt a les xarxes peer-to-peer per compartir fitxers.\nUn dels problemes més importants que ha de resoldre qualsevol xarxa de pagament és la despesa doble. És una tècnica fraudulenta de gastar la mateixa quantitat dues vegades. La solució tradicional era un tercer de confiança (un servidor central) que mantenia registres dels saldos i les transaccions. No obstant això, aquest mètode sempre implicava una autoritat bàsicament que controlés els vostres fons i que tingués a mà totes les vostres dades personals.\nEn una xarxa descentralitzada com Bitcoin, cada participant ha de fer aquesta feina. Això es fa mitjançant Blockchain: un llibre major de totes les transaccions que han passat mai a la xarxa, disponible per a tothom. Per tant, tothom a la xarxa pot veure el saldo de tots els comptes.\nTotes les transaccions són un fitxer que consisteix en les claus públiques del remitent i del destinatari (adreces de cartera) i la quantitat de monedes transferides. El remitent també ha de tancar la transacció amb la seva clau privada. Tot això només és criptografia bàsica. Finalment, la transacció s’emet a la xarxa, però primer s’ha de confirmar.\nDins d’un criptomoneda a la xarxa, només els miners poden confirmar les transaccions resolent un trencaclosques criptogràfic. Prenen transaccions, les marquen com a legítimes i les difonen per la xarxa. Després, cada node de la xarxa l’afegeix a la seva base de dades. Un cop confirmada la transacció, es torna imperdonable i irreversible i un miner rep una recompensa, més les comissions de transacció.\nBàsicament, qualsevol xarxa de criptomonedes es basa en el consens absolut de tots els participants sobre la legitimitat dels saldos i les transaccions. Si els nodes de la xarxa no estiguessin d’acord sobre un equilibri únic, el sistema es trencaria bàsicament. Tot i això, hi ha moltes regles pre-construïdes i programades a la xarxa que impedeixen que això passi.\nLes criptomonedes s’anomenen així perquè el procés de manteniment del consens s’assegura amb una forta criptografia. Això, juntament amb els factors esmentats, fa que tercers i la confiança cega com a concepte siguin completament redundants.\nQuè podeu fer amb la criptomoneda\nEn el passat, intentar trobar un comerciant que accepti criptomonedes era extremadament difícil, si no impossible. Actualment, però, la situació és completament diferent.\nHi ha molts comerciants, tant en línia com fora de línia, que accepten Bitcoin com a forma de pagament. Van des de grans distribuïdors en línia com Sobrevaloració i Newegg a petites botigues locals, bars i restaurants. Els bitcoins es poden utilitzar per pagar hotels, vols, joies, aplicacions, peces d’ordinadors i fins i tot estudis universitaris.\nAltres monedes digitals com Litecoin, Ripple, Ethereum, etc., encara no s’accepten tan àmpliament. Tot i així, les coses canvien a millor, ja que Apple ha autoritzat almenys deu criptomonedes diferents com a forma de pagament viable a l’App Store.\nPer descomptat, els usuaris de criptomonedes diferents de Bitcoin sempre poden canviar les seves monedes per BTC. A més, hi ha llocs web de venda de targetes de regal com Obsequi de regal, que accepta al voltant de 20 criptomonedes diferents. A través de targetes regal, bàsicament podeu comprar qualsevol cosa amb una criptomoneda.\nFinalment, hi ha mercats com Bitify i OpenBazaar que només accepten criptomonedes.\nLlegiu-ne més a l’article “Què puc comprar amb Bitcoins?”\nMolta gent creu que les criptomonedes són l’oportunitat d’inversió més calenta disponible actualment. De fet, hi ha moltes històries de persones que es fan milionàries a través de les seves inversions en Bitcoin. Bitcoin és la moneda digital més reconeguda fins a la data i només l’any passat es va valorar un BTC en 800 dòlars. Al novembre de 2017, el preu d’un Bitcoin va superar els 7.000 dòlars.\nEthereum, potser la segona criptomoneda més valorada, ha registrat l’augment més ràpid que ha demostrat mai una moneda digital. Des del maig del 2016, el seu valor va augmentar almenys un 2.700 per cent. Quan es tracta de totes les criptomonedes combinades, la seva capitalització de mercat va augmentar més d’un 10.000 per cent des de mitjan 2013.\nTot i això, val a dir que les criptomonedes són inversions d’alt risc. El seu valor de mercat fluctua com cap altre actiu. A més, està parcialment no regulat, sempre hi ha el risc que siguin prohibits en determinades jurisdiccions i qualsevol intercanvi de criptomonedes pot ser piratejat.\nSi decidiu invertir en criptomonedes, és evident que Bitcoin segueix sent el dominant. No obstant això, el 2017 la seva participació en el mercat de criptografia ha caigut de forma espectacular del 90% al 40%. Actualment hi ha moltes opcions disponibles, amb algunes monedes centrades en la privadesa, d’altres menys obertes i descentralitzades que Bitcoin i algunes simplement copiant-les directament.\nTot i que és molt fàcil comprar bitcoins (hi ha nombrosos intercanvis que comercialitzen a BTC), altres criptomonedes no són tan fàcils d’adquirir. Tot i que aquesta situació millora lentament amb grans intercanvis com ara Kraken, BitFinex, BitStamp i molts altres que comencen a vendre Litecoin, Ethereum, Monero, Ripple, etc. També hi ha algunes altres maneres diferents de ser moneda, per exemple, podeu comerciar cara a cara amb un venedor o utilitzar un Caixer automàtic de Bitcoin.\nUn cop heu comprat la vostra moneda criptogràfica, necessiteu una manera d’emmagatzemar-la. Tots els grans intercanvis ofereixen serveis de cartera. Però, tot i que pugui semblar convenient, és millor si emmagatzemeu els vostres recursos en una cartera fora de línia al vostre disc dur o fins i tot invertiu en una cartera de maquinari. Aquesta és la forma més segura d’emmagatzemar les vostres monedes i us proporciona un control total sobre els vostres actius.\nCom passa amb qualsevol altra inversió, heu de prestar molta atenció al valor de mercat de les criptomonedes i a qualsevol notícia relacionada amb elles. Coinmarketcap és una solució única per fer un seguiment del preu, el volum, l’oferta de circulació i la capitalització de mercat de la majoria de criptomonedes existents.\nDepenent de la jurisdicció en què visqui, un cop hàgiu obtingut beneficis o pèrdues invertint en criptomonedes, és possible que hàgiu d’incloure-la a l’informe fiscal. En termes fiscals, les criptomonedes es tracten de manera molt diferent d’un país a un altre. Als Estats Units, el Servei d’Ingressos Interns va dictaminar que els bitcoins i altres monedes digitals s’han d’imposar com a propietat i no com a moneda. Per als inversors, això significa que les pèrdues i guanys acumulats a llarg termini derivats del comerç de criptomonedes es tributen al tipus de guany de capital aplicable de cada inversor, que se situa en un màxim del 15 per cent..\nEls miners són la part més important de qualsevol xarxa de criptomonedes i s’assemblen molt al comerç, mineria és una inversió. Essencialment, els miners proporcionen un servei de comptabilitat per a les seves respectives comunitats. Contribueixen amb el seu poder informàtic a resoldre trencaclosques criptogràfics complicats, que és necessari per confirmar una transacció i enregistrar-la en un llibre major distribuït anomenat Blockchain.\nUna de les coses interessants de la mineria és que la dificultat dels trencaclosques augmenta constantment, correlacionant-se amb el nombre de persones que intenten resoldre-ho. Per tant, com més popular sigui una determinada criptomoneda, més gent intenta explotar-la, més difícil serà el procés.\nMolta gent ha fet fortuna minant bitcoins. En els darrers temps, podríeu obtenir beneficis substancials derivats de la mineria només amb l’ordinador o fins i tot amb un portàtil prou potent. Actualment, la mineria de Bitcoin només pot ser rendible si esteu disposat a invertir en un maquinari de mineria industrial. Això suposa, per descomptat, enormes factures d’electricitat a més del preu de tots els equips necessaris.\nActualment, Litecoins, Dogecoins i Feathercoins ho són dit ser les millors criptomonedes en termes de rendibilitat per a principiants. Per exemple, amb el valor actual de Litecoins, podeu guanyar des de 50 cèntims fins a 10 dòlars diaris utilitzant només maquinari de consum..\nPerò, com obtenen beneficis els miners? Com més potència de càlcul aconsegueixen acumular, més possibilitats tenen de resoldre els trencaclosques criptogràfics. Un cop un miner aconsegueix resoldre el trencaclosques, rep una recompensa i una comissió de transacció.\nA mesura que la criptomoneda atrau més interès, la mineria es fa més difícil i disminueix la quantitat de monedes rebudes com a recompensa. Per exemple, quan es va crear Bitcoin per primera vegada, la recompensa per la mineria amb èxit va ser de 50 BTC. Ara, la recompensa se situa en 12,5 bitcoins. Això va passar perquè la xarxa Bitcoin està dissenyada perquè només hi pugui haver un total de 21 milions de monedes en circulació.\nA novembre de 2017, s’han extret i distribuït gairebé 17 milions de bitcoins. No obstant això, a mesura que les recompenses seran cada vegada més petites, cada Bitcoin extret esdevindrà cada vegada més valuós exponencialment.\nTots aquests factors fan que les criptomonedes mineres siguin una carrera armamentística extremadament competitiva que premia els primers adoptants. Tanmateix, segons el lloc on visqueu, els beneficis obtinguts de la mineria poden estar subjectes a imposicions i regulacions sobre la transmissió de diners. Als Estats Units, el FinCEN ha emès un document orientació, segons el qual la mineria de criptomonedes i el seu intercanvi per monedes planes es pot considerar la transmissió de diners. Això significa que és possible que els miners hagin de complir les lleis i regulacions especials relacionades amb aquest tipus d’activitats.\nLlegiu-ne més a l’article “Com extreure Bitcoin: tot el que heu de saber”.\nAccepta com a pagament (per a empreses)\nSi és propietari d’un negoci i si esteu buscant possibles clients nous, acceptar les criptomonedes com a forma de pagament pot ser una solució per a vosaltres. L’interès per les criptomonedes no ha estat mai més gran i només augmentarà. Juntament amb el creixent interès, també creix el nombre de cripto-caixers situats a tot el món. Radar de caixer automàtic de monedes actualment llista prop de 1.800 caixers automàtics a 58 països.\nEn primer lloc, heu de fer saber als vostres clients que el vostre negoci accepta criptomonedes. Simplement posar un cartell a la vostra caixa registradora hauria de fer el truc. Els pagaments es poden acceptar mitjançant terminals de maquinari, aplicacions de pantalla tàctil o adreces de cartera senzilles mitjançant codis QR.\nHi ha molts serveis diferents que podeu utilitzar per acceptar pagaments en criptomonedes. Per exemple, Pagaments amb moneda actualment accepta més de 75 monedes digitals diferents, cobrant només un 0,5 per cent de comissió per transacció. Altres serveis populars inclouen Criptonador, CoinGate i BitPay, amb aquest últim només accepta Bitcoins.\nAls Estats Units, Bitcoin i altres criptomonedes s’han reconegut com a moneda virtual convertible, la qual cosa significa que acceptar-les com a forma de pagament és exactament el mateix que acceptar targetes d’efectiu, d’or o de regal..\nA efectes fiscals, les empreses dels Estats Units que acceptin criptomonedes han de registrar una referència de vendes, la quantitat rebuda en una moneda concreta i la data de la transacció. Si s’han de pagar impostos sobre les vendes, l’import degut es calcula en funció del tipus de canvi mitjà en el moment de la venda.\nLegalitat de les criptomonedes\nA mesura que les criptomonedes són cada cop més dominants, les agències policials, les autoritats fiscals i els reguladors legals de tot el món intenten entendre el concepte mateix de criptomonedes i on s’adapten exactament a les normatives i marcs legals existents.\nAmb la introducció de Bitcoin, la primera criptomoneda, es va crear un paradigma completament nou. Les monedes digitals descentralitzades i autosuficients que no existeixen en cap forma ni forma física i que no estan controlades per cap entitat singular sempre es van configurar per provocar un rebombori entre els reguladors.\nS’han plantejat moltes preocupacions sobre la naturalesa descentralitzada de les criptomonedes i la seva capacitat d’utilitzar-se de forma gairebé totalment anònima. Les autoritats de tot el món estan preocupades per l’apel·lació de les criptomonedes als comerciants de béns i serveis il·legals. A més, els preocupa el seu ús en esquemes de blanqueig de diners i evasió fiscal.\nA novembre de 2017, Bitcoin i altres monedes digitals només estan prohibides a Bangla Desh, Bolívia, Equador, Kirguizistan i Vietnam, i la Xina i Rússia també estan a punt de prohibir-les. No obstant això, altres jurisdiccions no fan que l’ús de criptomonedes sigui il·legal fins ara, però les lleis i regulacions poden variar dràsticament segons el país..\nLlegiu-ne més: Bitcoin és legal\nA diferència de la majoria de les monedes tradicionals, les criptomonedes són digitals, cosa que comporta un enfocament completament diferent, sobretot a l’hora d’emmagatzemar-la. Tècnicament, no emmagatzemeu les vostres unitats de criptomoneda; en canvi, és la clau privada que utilitzeu per signar les transaccions que cal emmagatzemar de forma segura.\nHi ha diversos tipus de carteres de criptomonedes que atenen necessitats diferents. Si la vostra prioritat és la privadesa, és possible que vulgueu optar per un paper o una cartera de maquinari. Aquestes són les formes més segures d’emmagatzemar els vostres fons criptogràfics. També hi ha carteres “fredes” (fora de línia) que s’emmagatzemen al disc dur i a les carteres en línia, que poden estar afiliades a borses o a plataformes independents.\nLlegiu-ne més a l’article “Carteres de Bitcoin per a principiants: tot el que heu de saber”.\nHi ha moltes opcions diferents a l’hora de comprar Bitcoins. Per exemple, actualment hi ha gairebé 1.800 caixers automàtics de Bitcoin a 58 països. A més, podeu comprar BTC mitjançant targetes regal, intercanvis de criptomonedes, fideïcomisos d’inversió i fins i tot podeu negociar cara a cara.\nQuan es tracta d’altres criptomonedes menys populars, les opcions de compra no són tan diverses. No obstant això, encara hi ha nombrosos intercanvis on podeu adquirir diverses criptomonedes per a monedes planes o bitcoins. El comerç presencial també és una forma popular d’adquirir monedes. Les opcions de compra depenen de criptomonedes concretes, de la seva popularitat i de la vostra ubicació.\nLlegiu més a l’article “Com comprar Bitcoin: bones pràctiques, on comprar, consells”.\nEls líders d’opinió a seguir\nVitalik Buterin (@VitalikButerin): El geni darrere de la segona criptomoneda més valuosa del món actual: Ethereum.\nAndreas M. Antonopoulos (@aantonop) – Evangelista de Bitcoin i autor de “Mastering Bitcoin”.\nCharlie Lee (@SatoshiLite) – creador de Litecoin.\nNick Szabo (@ NickSzabo4) – L’expertesa de Szabo en criptomoneda va començar el 1998 amb la creació de la proposta BitGold, l’antecessora de Bitcoin.\nBrian Armstrong (@brian_armstrong) – cofundador i CEO de Coinbase.\nBrock Pierce (@brockpierce): Cofundador de Blockchain Capital.\nBarry E. Silbert (@barrysilbert) – fundador & CEO de Digital Currency Group.\nDon Tapscott (@dtapscott) – president i conseller delegat de The Tapscott Group, Inc..\nErik T. Voorhees (@ErikVoorhees) – fundador i CEO de ShapeShift.io.\nLaura Shin (@laurashin) – editor sènior de Forbes i reporter codirector de Forbes Fintech.\nAlex Tapscott (@alextapscott): Cofundador i CEO del Blockchain Research Institute.\nRoger K. Ver (@rogerkver) – Inversor àngel de Bitcoin i evangelista de Bitcoin.\nJihan Wu (@JihanWu) – cofundador i director de Bitmain Technologies, Ltd..\nMarc L. Andreessen (@pmarca): Cofundador de Netscape Communications i cofundador de LoudCloud.\nGavin Andresen (@gavinandresen): Científic en cap de la Fundació Bitcoin i desenvolupador principal de Bitcoin Core.\nAdam Back (@ adam3us) – cofundador i president de Blockstream.\nOliver T. Bussmann (@obussmann) – president de l’Associació Crypto Valley i fundador de Bussmann Advisory.\nTuur Demeester (@TuurDemeester) – editor en cap d’Adamant Research.\nMeltem Demirors (@Melt_Dem) – director de desenvolupament de Digital Currency Group.\nFred Ehrsam (@FEhrsam): Cofundador de Coinbase.\nOn discutir les criptomonedes?\nClub de riquesa de Bitcoin\nSubreddit de Bitcoin\nSubredit de Ethereum\nSubredit de Litecoin\nSubreddit de criptomonedes\nFutur de la criptomoneda\nBill Gates, cofundador de Microsoft, inversor i filantrop:\n“Bitcoin és emocionant perquè demostra el barat que pot ser. Bitcoin és millor que la moneda perquè no cal estar físicament al mateix lloc i, per descomptat, per a transaccions grans, la moneda pot resultar força incòmoda “. [FONT]\nRichard Branson, fundador de Virgin Galactic i més de 400 empreses més:\n“Bé, crec que funciona. Pot haver-hi altres monedes com aquesta que siguin encara millors. Però, mentrestant, hi ha una gran indústria al voltant de Bitcoin. – La gent ha guanyat fortuna a Bitcoin, alguns han perdut diners. És volàtil, però la gent també guanya diners amb la volatilitat ”. [FONT]\nAl Gore, antic vicepresident dels Estats Units:\n“Quan la moneda Bitcoin es converteix de moneda en efectiu, aquesta interfície ha de romandre sota algunes garanties reguladores. Crec que el fet que dins de l’univers Bitcoin un algorisme substitueixi la funció del govern … [això] és realment bastant genial “. [FONT]\nEric Schmidt, president executiu de Google:\n“[Bitcoin] és un èxit criptogràfic notable … La capacitat de crear alguna cosa que no es pugui duplicar al món digital té un enorme valor … Molta gent construirà empreses a més”. [FONT]\n“PayPal tenia aquests objectius de crear una nova moneda. Hem fallat i acabem de crear un sistema de pagament nou. Crec que Bitcoin ha tingut èxit a nivell d’una nova moneda, però el sistema de pagament manca una mica. És molt difícil d’utilitzar, i aquest és el gran repte del costat de Bitcoin “. [FONT]


MARIA PAU GINEBRA, EDUARD ALARCÓN, MARCEL GUARDIA I MARIA TERESA MARTÍNEZ-SEARA, PREMIS ICREA ACADÈMIA 2018 - Centre d'innovació i Tecnología. CIT - UPC\nMaria Pau Ginebra, Eduard Alarcón, Marcel Guardia i Maria Teresa Martínez-Seara formen part dels 45 premiats (entre 324 sol·licituds) per la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA) amb els guardons ICREA Acadèmia de l’ edició 2018, dotats de 40.000 euros anuals durant el període 2019-2023 i que tenen com a finalitat impulsar i premiar l’excel·lència investigadora.\nMaria Pau Ginebra, distingida en l'àmbit de Ciències de l’Enginyeria, ja havia rebut el guardó ICREA Acadèmia en dues ocasions anteriors: l’any 2008 i el 2013. La directora de la divisió de Biomaterials del Centre de Recerca en Enginyeria Biomèdica (CREB UPC), centrarà la recerca en el disseny de biomaterials per a la regeneració del teixit ossi, fent servir estratègies biomimètiques, es a dir, inspirades en les característiques dels components naturals de l'os. La idea és dissenyar materials capaços d'interaccionar amb les cèl·lules de l’organisme humà per dirigir les seves funcions cap a processos regeneratius.\nActualment, Maria Pau Ginebra és responsable del grup de recerca en Biomaterials, Biomecànica i Enginyeria de Teixits (BBT), i membre també del Centre de Recerca en Ciència i Enginyeria Multiescala de Barcelona.\nEduard Alarcón també ha estat distingit en l’àmbit de Ciències de l’Enginyeria. És responsable del grup de recerca Energy Processing and Integrated Circuits (EPIC) i forma part del Centre de Recerca d’Electrònica de Potència (PERC).\nEn l’àmbit de les Ciències experimentals i Matemàtiques, ha estat guardonada Maria Teresa Martínez-Seara, responsable del grup de recerca en Sistemes Dinàmics (SD) de la UPC. En el mateix àmbit també ha estat guardonat el professor Marcel Guardia Munarriz, membre del mateix grup de recerca.\nEl lliurament dels guardons tindrà lloc durant aquesta primavera.\nUna vintenta d'investigadors ICREA Acadèmia de la UPC\nEl Programa ICREA Acadèmia està adreçat al personal docent i investigador doctor amb vinculació permanent a les universitats públiques de Catalunya.\nDes de la primera edició del programa en 2008, fins a aquesta novena edició, iniciada al setembre del 2016, s’han concedit un total de 224 guardons. Actualment, hi ha 115 investigadors i investigadores fent recerca en el marc del programa dels quals actualment 20 són de la UPC.\nEn l’àmbit de Ciències de l’Enginyeria són 14 els professors de la UPC que estan actualment intensificant la recerca en el marc del programa. Aquests són a més d’Eduard Alarcón i Maria Pau Ginebra (2018): Irene Arias, Albert Cabellos, Ramon Codina i Jordi Martorell (des de l’any 2016); Cristina Masoller, Marino Arroyo, David Carrera i Luis Velasco (2015); i Santiago Badia, Adriano Camps, Antonio González i Jordi Llorca (2014).


COMG - El COMG crea l’Observatori del Campus de Salut Girona – Nou Trueta per fer un seguiment del projecte\nEl Col·legi Oficial de Metges de Girona ha creat l’Observatori del Campus de Salut Girona – Nou Trueta, un organisme independent, que, amb un ampli consens de la comunitat sanitària i del teixit empresarial i social gironí, farà un seguiment del projecte perquè el campus sigui una realitat el més aviat possible o dins el termini establert.\nL’objectiu és unir esforços per, amb solvència i rigor, donar transparència i objectivitat als avenços i/o entrebancs que puguin anar sorgint en un projecte tan gran i complex i vèncer-los per continuar avançant cap a una infraestructura tan necessària i esperada. L’observatori farà una avaluació periòdica i pública de l’estat del projecte cada 6 mesos.\nEl nou campus ha d’incloure el nou Hospital Universitari Josep Trueta, les facultats de medicina i d’infermeria de la Universitat de Girona i l’Institut d’Investigació Biomèdica de Girona (IDIBGI), entre altres equipaments.\nAl capdavant de l’observatori hi haurà els doctors Ramon Brugada, Magda Nadal, Antoni Codina i Wifred Ricart, els quals en formaran la comissió permanent i seran els encarregats d’obtenir la informació de seguiment necessària i de fer-la pública semestralment: quins avenços s’han fet, quins problemes han sorgit, si s’està en el punt previst, quin són els pròxims passos a seguir, ...\nL’Observatori compta amb l’adhesió de la Universitat de Girona, que comptarà amb noves facultats de Medicina i d’Infermeria al campus, la Cambra de Comerç de Girona, per l’enorme repercussió econòmica i social del projecte, de l’Institut d’Investigació Biomèdica de Girona (IDIBGI), per la imprescindible vessant de recerca del campus i el Col·legi Oficial d’Infermeria de Girona per les implicacions professionals que comporta del projecte en el col·lectiu.\nA més, l’observatori està obert a rebre el suport de totes aquelles institucions, entitats, empreses i/o persones particulars que apostin perquè el nou Hospital Josep Trueta i el Campus de Salut de Girona siguin una realitat. La via de contacte amb l’observatori és el correu observatori@comg.cat.\nEl COMG ha informat directament al conseller de Salut de la Generalitat de Catalunya, Josep Maria Argimon, de la voluntat d’impulsar aquest Observatori, així com a la delegació de Salut a Girona, a la gerència de l’ICS/IAS i als ajuntaments de Girona i Salt, entre altres actors involucrats en el projecte.\nEl president del COMG, Josep Vilaplana, ha explicat avui en roda de premsa que “quan es va concretar la ubicació del nou campus ja vam suggerir la creació d’una oficina del projecte que estigués a sobre de cada fase perquè les accions fossin ràpides, coordinades i encertades per fer curt i eficient el temps, tenint en compte que és un projecte complex i llarg”. “Doncs, aquesta mateixa idea és la que ens ha portat a crear l’Observatori del Campus de Salut Girona –Nou Trueta però obrint-lo a tota la comunitat sanitària i al teixit empresarial i social gironí perquè la clau és treballar units”, afegeix Vilaplana.\n“No estem aquí per queixar-nos ni per enfrontar-nos a ningú sinó que hi som per col·laborar i per treballar junts i lleials a les institucions perquè el campus de salut avanci i el projecte es mantingui dins els terminis”, ha aclarit Vilaplana. “Estem parlant d’un projecte cabdal per les comarques gironines i ja estem molt cansats d’esperar. Girona, els seus habitants i els seus professionals sanitaris s’ho mereixen”, explica Vilaplana.\nLa directora de l’IDIBGI, Marga Nadal, ha destacat que “el campus és una gran oportunitat que no podem deixar perdre i que la necessitat que sigui una realitat és una obvietat”. També que “sense recerca no hi ha bona assistència, tot és un conjunt per fer una medicina millor per totes les comarques gironines”.\nEl Dr. Ramon Brugada, ha manifestat que “aquest és el projecte més important de Girona en els pròxims 100 anys, amb les implicacions del campus biomèdic” i que “tenim una oportunitat única i no podem permetre adormir-nos”.\nDe la seva banda, el Dr. Antoni Codina ha coincidit en la importància del projecte del campus de salut i ha destacat la salut com l’aspecte “més important de les nostre vides sense la qual res més té sentit”.\nEl Dr. Wifred Ricart no ha pogut assistir.


Teràpies naturals | Acció Solidària Contra l'Atur\nMireia Miracle, de Llinars del Vallès, té un projecte que consisteix a desenvolupar serveis de suport a les persones entenent-les com un tot global, posant atenció als aspectes físic, emocional, energètic i mental. Les teràpies que s’apliquen són: medicina tradicional xinesa, Reflexologia podal, Naturopatia, Flors de Bach, Detofixicacio amb spa iònic, Reiki (teràpia energètica), Psicologia, etc.: La Magrana Espai Holístic.\nTot això ho porta a terme en un consultori de lloguer, inaugurat el 24 de novembre de 2012, en un pis de 70 m2 del carrer Major de Llinars del Vallès, juntament amb un grup de 4 ó 5 professionals que col·laboren en règim d’autònoms. En conjunt es creen dos llocs de treball.\nEl projecte l’avala Promoció Econòmica de l’Ajuntament de les Franqueses. Mireia demana a Acció Solidària Contra l’Atur un ajut destinat bàsicament a completar la seva aportació als arranjaments necessaris per adequar el local com a consultori.\nASCA li concedeix un préstec sense interès de 8.000 euros, a retornar en tres anys.


transport públic: ENRIC SALA. ROSTRES\nLa Destil·leria inaugura temporada tot presentant el treball de l’escultor osonès Enric Sala. Un escultor que combina la vella escola de l’art de la pedra, el seu material de treball, amb la nova escola d’entendre l’art no com un element aïllat en l’unicitat de la peça i sí connectat amb la societat i la diversitat d’altres arts que comparteixen amb la plàstica el món del sensible.\nL’escultura de pedra provoca unes especials sensacions, prou ho sabem els vells afeccionats de l’art local, recordant els magnífics treballs que realitzara ja fa un anys en Manuel Cusachs que de la mà de Pere Barbany va dominar com pocs el treball de picapedrer en el seu concepte més sensible i creatiu.\nAvui Enric Sala omple amb una vintena de peces l’espai de la Destil·leria centrades en els Rostres, reals, imaginats o totèmics, plens de personalitat i alhora de remembrances d’una història en la que el rostre en pedra esdevé una constant que quasi permet, amb el seu seguici, fer alhora repàs del concepte creatiu de cada època i moment\nUns rostres, diferents en el concepte formal ja que van des del realisme fins a un imaginari personal relacionat amb altres cultures i /o mons ,uns rostres perfectament aparellats amb diferents tipus de pedra per a que l’ànima del material traspuï i atorgui la personalitat adequada a cada treball.\nUna exposició compacte en la diversitat en la que un s’apunta als treballs més agosarats , a aquells en els que defuig de l’aparença i/o el realisme, i es llença per camins més abstractius,o simbòlics, jugant amb conceptes més estructurals que no pas realistes o figuratius. Una predilecció que en aquest cas es centra molt més en la sala petita, perfectament combinada en la diversitat que no pas en la dispersió idiomàtica de la sal principal.\nUna exposició, la d’Enric Sala, que plau en l’aparença i que permet l’aplaudiment tancat per el seu domini tècnic, però que assoleix nivell d’alta sensibilitat en algunes d’aquestes peces que depassen amplament la lectura normal per assolir aquell punt d’interrogació que cal exigir a una obra quan pretén ser considerada una peça d’art.\nUna bona i molt recomanable exposició que serveix de manera brillant per inaugurar temporada en els espais de La destil·leria. Ara sols cal mantenir el to durant tot l’any.\n(les fotografies han stat extretes del web de l'artista i no impliquen la presència de les obres en l'exposició)\nEtiquetes de comentaris: Enric sala, La destil·leria


Cuidem de les persones amb Alzheimer en temps de la Covid 19 - Fundació Ana Ribot\nHome Que Pots Fer? Finança un Projecte Cuidem de les persones amb Alzheimer en temps de la Covid 19\nAmb l’impacte actual de la Covid 19 i amb el que hem viscut durant aquests mesos del 2020, mantenim amb més força que mai, la importància de lluitar i esforçar-nos per millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen la malaltia d’Alzheimer o altre tipus de demència. Seguim treballant per recolzar al seu familiar i cuidador principal en el seu dia a dia, més en aquests temps de confinament on hem pogut constatar el impacte tan negatiu que ha suposat per aquest col·lectiu, els problemes que han patit i la importància que ha tingut el suport donat pels nostres professionals. Si sempre ha estat el nostre objectiu, que la persona gran amb Alzheimer pugui romandre a casa seva, al seu entorn familiar i social el major temps possible, ara encara més!\nQUE FEM DURANT LA COVID19 ?\nEl funcionament del centre de dia i de la Unitat d’Alzheimer ha canviat durant aquest temps, adaptant-se al nou dia a dia, amb protocols i controls higiènics i de salut per aconseguir evitar el contagi i la propagació del covid19. S’han adequat els espais i s’han fet grups de 10 persones repartits per les diferents plantes del centre de dia. Les persones amb Alzheimer estan agrupades en 3 grups, el més greu esta situat a la Unitat d’Alzheimer, on disposa de recursos i materials adients per proporcionar confort i benestar, sense oblidar l’estimulació diària. Els altres dos grups, moderats i moderats avançats estan a la planta 0.\nAls 3 grups se’ls aplica el programa d’estimulació mitjançant les diferent tècniques no farmacològiques de dilluns a divendres, en tallers grupals per treballar les diferents capacitats, uns al matí: psicomotricitat, orientació a la realitat i estimulació cognitiva o estimulació multisensorial i altres a les tardes: pintura amb colors, pintura amb aquarel·la, bingo, manualitats, etc.\nDe moment i degut a les mesures preventives sanitàries no s’estan fent sessions individuals de Snoezelen, tot i que esperem poder tornar a reprendre-les quan disminueixin les mesures de distancia interpersonal. Sí que s’utilitza la sala Snoezelen quan tenim persones que presenten trastorns conductuals com agitació o agressivitat.\nNOU JARDÍ SENSORIAL\nLa gran novetat per al 2021 serà el nou jardí sensorial, un projecte que hem accelerat degut a la pandèmia per poder proporcionar als usuaris i usuàries un espai terapèutic en l’exterior amb més seguretat sanitària i amb tots els beneficis que implica el contacte amb la natura.\nEn aquest nou espai farem les sessions d’estimulació multisensorial en substitució de les sessions individuals que es feien a la sala Snoezelen o en combinació, si la pandèmia ho permet.\nEn conclusió el projecte de la Unitat d’Alzheimer per al 2021 manté l’essència dels anys anteriors amb la novetat del Jardí Sensorial, que és un recurs que contribueix significativament a mantener l’estimulació i la qualitat de vida de les persones amb Alzheimer en aquets temps especialment durs per a ells, i els seus cuidadors. Estem contents de poder seguir amb la nostra tasca malgrat la pandèmia, i de seguir fent el possible per millorar el nostre impacte social.\nA continuació adjuntem el projecte 2021:\nUnitat Alzheimer només despeses directes


Castelló aprova dos dies festius locals per a 2021\nCastelló aprova dos festius locals per a 2021\nEl ple de l’Ajuntament ha aprovat les festes locals per a la ciutat\n27/11/2020 - Esther Moncho\nMalgrat que els desplaçaments podrien continuar marcats per la pandèmia, ja està clar quins són els dies festius a Castelló de 2021. Dues dates que l’Ajuntament de Castelló ha aprovat per ple i que resolen els dubtes dels veïns i veïnes.\nD’aquesta manera, a la ciutat serà considerat festiu local el dilluns de la setmana de les Festes de la Magdalena, el 8 de març, i el dia de la festivitat de Sant Pere, patró de Castelló i protector dels pescadors, el dimarts 29 de juny.\nEn la proposta que ha aprovat el ple de l’Ajuntament consta que hi haja o no hi haja festes de la Magdalena i existisca o no existisca la possibilitat de realitzar celebracions multitudinàries, aquests dos dies seran festius en 2021 a Castelló. Aquest suggeriment ha comptat amb els vots a favor de tots els grups municipals.\nEn l’últim ple també s’ha aprovat una modificació de les ordenances fiscals, amb baixades d’impostos premiant el ‘verd’ i l’adhesió de Castelló a la Xarxa d’Entitats per al Desenvolupament Local. Igualment s’han acceptat les condicions de la Generalitat per a delegar a l’Ajuntament les competències d’actuació en el col·legi Mestre Canós, en el marc del pla Edificant.\nAixí mateix, s’ha aprovat una moció per a millorar la transparència dels sous i el patrimoni dels edils i una declaració institucional que reclama solucions a les inundacions en el barranc del Sol.


Neix l’assemblea d’Unitat pel Canvi a Sabadell | Neix l’assemblea d’Unitat pel Canvi a Sabadell – Unitat pel Canvi a Sabadell\n28 de març de 2015 assembleaobertaGeneral\nDissabte 28 de març, al centre cívic de Sant Oleguer, gairebé 200 persones provinents d’Iniciativa per Catalunya Verds, d’Esquerra Unida i Alternativa, del Consell Ciutadà de Podem Sabadell i de l’Assemblea Oberta de Sabadell vam aprovar la constitució d’un nou espai polític i social a la ciutat, amb un nom que representa allò que ens demana des de fa molt temps la gent a la ciutat: Unitat pel Canvi a Sabadell.\nAquesta espai proposa una candidatura a Sabadell que se suma a les candidatures d’unitat com ara Barcelona en Comú, Terrassa en Comú, Movem Cornellà, i moltes d’altres. Unitat pel Canvi a Sabadell té caràcter assembleari i neix amb l’objectiu d’impulsar i coordinar la participació de la gent progressista de la ciutat, superant les sigles i la seva tradicional divisió, per donar una resposta el màxim d’unitària des de l’esquerra als problemes que viu Sabadell.\nEn aquesta assemblea es va aprovar per unanimitat el codi ètic, basat en el de Barcelona en Comú i treballat i consensuat tant a l’Assemblea Oberta de Sabadell com pels diferents actors implicats a Unitat pel Canvi a Sabadell, que inclou la limitació a dos mandats dels càrrecs públics, deixa fora a les persones que hagin format part dels diferents governs de Bustos, i impedeix la duplicitat de càrrecs i sous, amb una escala salarial segons funcions i responsabilitats, que no permet que els sous més alts superin tres cops el sou més baix dels treballadors i de les treballadores de l’Ajuntament.\nIgualment per unanimitat vam aprovar els principis bàsics a partir dels quals es desenvoluparà el programa electoral: la dignitat i la justícia social a través de la lluita contra la pobresa i les desigualtats; la radicalitat democràtica, amb la creació d’espais de participació ciutadana reals on les opinions dels veïns i veïnes siguin tingudes en compte; la reactivació de l’economia amb un canvi de model que impulsi llocs de treball; la planificació de la ciutat a escala humana i sostenible; la defensa d’uns serveis públics de qualitat; el foment d’un associacionisme actiu i arrelat; i, en definitiva, un ajuntament sense corrupció, eficient i proper i la millora de la qualitat de vida de la ciutadania construint una ciutat culta, solidària, cohesionada i cívica.\nEl nostre nom, un reflex del que som\nUnitat pel Canvi a Sabadell es presenta amb una imatge potent: la d’una ceba on s’uneixen els colors morat, verd i vermell, que sintetitza les lluites comunes i coincideix amb els colors dels actors que hi donen suport: el morat, per la igualtat radical entre dones i homes; el vermell, per l’accés igualitari als recursos i les oportunitats; el verd, per la defensa d’una qualitat de vida sostenible davant la destrucció capitalista del nostre món, que és de totes i tots. En definitiva, per vetllar pel bé comú.\nLa ceba vol fer homenatge a “els més ceballuts”, aquella part de la ciutadania que s’implica en la defensa de la ciutat de Sabadell, denominada així a l’època del primer Ajuntament democràtic de la ciutat presidit per l’Antoni Farrés.