Política de cookies - Las3inas\nPolítica de cookiesstephanie2021-02-03T12:46:04+02:00\nLes cookies són petits arxius de text emmagatzemats en el seu navegador quan utilitza els llocs web o aplicacions (app ‘s). Pot controlar com s’utilitzen aquestes cookies mitjançant la configuració dels ajustos en la privacitat de el navegador (veure ajuda de el navegador per obtenir més informació sobre el control de cookies). Tingueu en compte que si es desactiva totalment les cookies, els llocs web i de les aplicacions de LAS3INAS, és possible que no funcionin correctament.\nLAS3INAS i les empreses que ens ajuden a administrar els nostres negocis fan ús de cookies de diferents maneres, per exemple:\nAutenticar i identificar els usuaris dels llocs i en les nostres aplicacions perquè puguem oferir els serveis requerits.\nRecordar les preferències de l’usuari.\nMesurar l’ús dels llocs web per part de l’usuari perquè puguem millorar-les, personalitzar els llocs web i serveis en línia basat en els interessos de l’usuari i la realització d’estudis de mercat.\nAnalitzar els hàbits de navegació dels usuaris per a proporcionar missatges més personalitzats i / o específics.\nTecnologies similars per galetes\nDes d’un punt de vista tècnic, les cookies es diuen «cookies HTTP». Hi ha altres tecnologies que poden utilitzar per a fins similars, com ara emmagatzematge local d’HTML5. Per autenticar els usuaris, realitzar un seguiment de la informació proporcionada pels usuaris i recordar les preferències de l’usuari.\nComptadors de visites web i scripts incrustats\nComptadors de visites web i scripts incrustats són altres tecnologies que utilitzem en els nostres llocs web ia les nostres aplicacions, i en alguns dels nostres correus electrònics i els nostres missatges.\nComptadors de visita (o «tag») es componen de codi de programació senzill incrustats en pàgines web, correus electrònics i missatges que es comuniquen amb LAS3INAS (O empreses que ens ajuden a portar el nostre negoci), quan aquest tipus de pàgines web, correus electrònics o missatges han visualitzat es fa clic en ells.\nNavegador de control per bloquejar les cookies\nLa majoria dels navegadors accepten cookies automàticament, però es pot canviar la configuració de el navegador per bloquejar les cookies. Per exemple, a Internet Explorer 11, les cookies poden ser bloquejades amb el següent procediment:\n1. Feu clic a «Eines» i seleccioneu «Opcions d’Internet».\n2. Seleccioneu la pestanya «Privadesa» a la part superior de la finestra.\n3. Moure el cursor cap amunt o avall per seleccionar els tipus de cookies per ser bloquejat.\nLes instruccions per bloquejar les cookies en altres navegadors estan disponibles a la secció de privacitat de cada navegador.\nRecordeu que si decideix bloquejar les cookies, no podrà accedir o utilitzar altres funcions interactives dels llocs i serveis de LAS3INAS basada en cookies.\nNavegador de control per esborrar les cookies\nSi accepta les cookies, més tard les pot eliminar. Per exemple, a Google Chrome les cookies es poden eliminar mitjançant el següent procediment:\n1. Obre Chrome al teu ordinador.\n2. Ves a la part superior dreta i feu clic a «Més».\n3. Fes clic a «Més eines> Elimina dades de navegació».\n4. A la part superior, tria un interval de temps. Per esborrar totes les dades, selecciona «Tots els períodes».\n5. Marca les caselles al costat de «Cookies i altres dades de llocs» i «Arxius i imatges emmagatzemats en memòria cau».\n6. Feu clic a «Neteja les dades».\nLes instruccions per esborrar les cookies en altres navegadors estan disponibles a la “declaració de privacitat” de cada navegador.\nSi elimina les cookies, les configuracions i preferències controlades per aquestes, incloent preferències de publicitat, seran eliminades.\nControls analítics de tercers\nCom es descriu en detall més endavant, molts llocs web i serveis en línia de LAS3INAS i altres empreses, que utilitzen els serveis d’anàlisi amb les cookies de tercers i comptadors web per recopilar estadístiques globals respecte a l’efectivitat de les campanyes promocionals o altres operacions de el lloc web. L’usuari pot rebutjar el recull o l’ús de les dades fent clic al següent enllaç:\nGoogle Analytics: http: //tools.google.com/dlpage/gaoptout (requereix la instal·lació d’un complement de el navegador)\nLes cookies i adreces IP\nPodem obtenir dades sobre el seu ordinador, incloent quan sigui possible, la seva adreça d’IP, sistema operatiu i tipus de navegador, per als nostres sistemes de gestió. Aquestes dades s’utilitzen per a compilar estadístiques sobre les accions realitzades durant la navegació pels usuaris i no requereixen cap tipus d’identificació. Per la mateixa raó, podem obtenir informació sobre el seu ús general d’Internet mitjançant l’ús d’una cookie que s’emmagatzema en el disc dur de l’ordinador. Les cookies contenen certa informació que es transfereix a el disc dur del seu ordinador i ens ajuda a millorar el nostre lloc web i proporcionar un servei millor i personalitzat. En resum, ens permeten:\nFer una estimació general de la quantitat dels nostres visitants i com utilitzar el nostre lloc.\nReconèixer quan torni al nostre lloc.\nEmmagatzemar informació sobre les seves preferències per tal de personalitzar el nostre lloc d’acord als seus interessos.\nAccelerar les seves recerques.\nA més, permetem que alguns tercers recopilin les cookies utilitzades a la nostra pàgina web.\nAixí doncs, les cookies ens permeten:\nConèixer la primera i última pàgina que visita i el nombre total de visites al lloc web\nConèixer quant de temps passa en cadascuna de les pàgines del nostre lloc web.\nConèixer com sigui usat aquest lloc web.\nConèixer com s’ha connectat, incloent qualsevol cerca per paraula clau, la informació de l’motor de cerca o referències.\nLa següent és una llista de les cookies utilitzades en aquest lloc web:\nPer obtenir més informació sobre les cookies en general, i de com restringir o bloquejar les cookies utilitzades per aquest lloc web, si us plau visiti aboutcookies.org\nRecordeu que si limita l’ús de cookies d’aquest lloc web, podria disminuir la seva funcionalitat i facilitat d’ús.\nAvda. Mare de Dèu de Montserrat 182, àtic-3. 08041 Barcelona\nEntrevistes autors 70 aniversari Premio PlanetaToni Hernandez2022-05-09T12:27:07+02:00\nEntrevistes autors 70 aniversari Premio Planeta\nVídeo Corporatiu Finques GalindoToni Hernandez2022-05-09T12:22:48+02:00\nVídeo Corporatiu Finques Galindo\nCONFIGURACIÓ DE LES GALETESACCEPTAR


Terra Sud | Revista 401/06/2001\nResum d’activitats de Terrasud\nEn el darrer trimestre la tasca informativa de la nostra associació, Terrasud, s’ha fixat en tres eixos: la globalització, el PHN i la transició.\nPer tal de reflexionar sobre aquests temes, l’associació va portar a Vilaplana Joan Sorroca, Manel Tomàs i Lluís M. Xirinacs. La xerrada sobre la globalització es va celebrar el 23 de març i el seu ponent Joan Sorroca, actualment diputat al Parlament de Catalunya, va fer una anàlisi exhaustiva del que es pretén amb la globalització i fins a quin punt ens pot afectar. Des de la vessant positiva va remarcar el paper interessant que fins aleshores ha jugat internet a l’hora d’internacionalitzar conflictes, queixes i demandes socials que fins ara restaven amagades pels grans mitjans de comunicació tots ells passats pel sedàs del departament d’Estat Nord-americà. Per altra banda va fer un llistat de perills i incongruències en les quals ens vol fer entrar el capitalisme modern anomenat globalització. Entre d’altres, la mundialització de la pobresa entesa com un mal endèmic, el creixement sense control de l'agricultura transgènica, la mundialització de la repressió vers tots aquells col·lectius que discrepen de l’actual camí que li estan donant a la història. Entre d’altres personatges va lloar la figura del dirigent pagès Josep Bové i del carismàtic subcomandant Marcos. Per acabar va posar com a paradigma de la globalització les cadenes McDonals del qual n’és un activista actiu en contra.\nEl dissabte 31 de març ens visità Lluís M. Xirinacs, filòsof, exsenador, candidat en dues ocasions al Premi Nobel de la Pau, i observador crític del que ha estat la transició al nostre país.\nXirinacs va fer un repàs detallat del que ha estat la transició des del franquisme fins a arribar a l’estat actual de molts dirigents catalans que, en el moment de les negociacions després de la mort del dictador, varen tenir més en compte els interessos personals i partidistes que no els del propi país.\nXirinacs va lamentar la dissolució de l’Assemblea de Catalunya de la manera que es va fer i la renúncia i claudicació que molts líders havien fet del dret a l’Autodeterminació com a pas previ cap a la independència nacional de Catalunya. Lluny de voler atrinxerar-se en posicions minoritàries, va parlar de passada del moviment que va impulsar a partir de l’1 de gener del 2000. Té com a finalitat la creació d’una Assemblea dels Països Catalans, que autoorganitzi la població d’aquests territoris i que tinguin com a objectiu la independència del país i la sobirania total vers els seus recursos. Per acabar va criticar la política del FMI (Fons Monetari Internacional) i del neoliberalisme mundial com a màxims exponents de l’extorsió i situació de fallida en què es troben els països anomenats del Tercer Món.\nEl més de maig vàrem convidar Manel Tomàs, portaveu de les plataformes en defensa de l’Ebre.\nTomàs porta més de 14 anys en la defensa del riu i és un dels actius importants que tenen les plataformes a la zona afectada. La seva conferència va ser molt didàctica i va fer un repàs de totes les conseqüències que portaria a la zona si finalment es fes el Pla Hidrològic Nacional del PP i CiU.\nEntre els efectes immediats comportaria greus pèrdues per a l’agricultura del Delta ja que l’estirada massiva d’aigua i el fet que no arribi al mar amb aigua dolça fa que entrin aigües marines a tot el Delta i això comporta la salinització de la zona. Les causes immediates són la destrucció dels camps d’arròs i cítrics, principals fonts de riquesa del Delta. Entre els beneficiaris immediats d’aquest faraònic projecte hi ha Florentino Pérez –que és qui ha d’executar l’obra-, els camps de golf de Múrcia i València i les immobiliàries especulatives que es dediquen a especular amb els terrenys cremats del País Valencià.\nCom a associació, voldríem manifestar que per acabar amb l’especulació que fan alguns “lobies” de la construcció, o tal i com els anomena Pep Riera “els del ram del ciment”, manifestar que a Europa en molts països s’ha prohibit construir a les zones afectades per incendis forestals i el resultat ha estat un fort descens dels focs forestals.


Escapada a Baiona i el país basc francès - El món ens espera\nBaiona és una ciutat preciosa. Petita, tranquila, de carrers engalanats sempre. De flors, de porticons de colors, de parets de pedra i bigues de fusta. I és també una ciutat amb estil i el centre es pot recórrer tranquil·lament en un parell d’horetes.\nÉs un imprescindible la catedral de Baiona i el seu claustre, que estan situades al capdamunt de la ciutat. Té molts carrerons plens de boutiques i si hi aneu al matí, feu una parada al mercat que hi podreu degustar tota mena de productes locals.\nI si hi aneu amb nens i quan fa bon temps, us recomanem el parc La Poterne, que té més de 400 metres quadrats enmig de les antigues muralles.\nMercat de Nadal de Baiona\nSi aneu a baiona per Nadal hi trobareu un petit mercat nadalenc amb una vintena de parades de productes de la zona, regals i per menjar. També hi ha uns cavallets i una nòria força gran. El més interessant, però, són les activitats gratuïtes paral·leles que hi fan, com tallers. Consulteu la seva agenda!\nJa endinsant-nos cap a l’interior del país bas francès, la primera parada que vam decidir fer és a Kanbo, per un motiu històric. En aquest poble el 4 de maig de 2018 es va signar la dissolució d’ETA. De fet l’acte d’escenificació e sva fer a la Vil·la d’Aranga, un museu (dedicat a Edmond Rostand, autor del Cyrano de Bergerac) que a l’estiu es pot visitar (nosaltres el vam trobar tancat).\nA banda d’això, Kanbo es un poble nonic, turístic que té un balneari especialitzat en tractament de malalties reumàtiques i respiratòries. Hi trobareu algunes botiguetes, serveis bàsics i restaurants. és per fer una passejada ràpida.\nBastida (La Bastide Clairence)\nBastida és un altre dels pobles de l’interior del País Basc francès, que és a la llista dels pobles més bonics de França. És un poble minúscul, un sol carrer que té la particularitat que fa pujada i les cases (d’estil típicament basc) s’adapten a aquesta inclinació. És bonic, hi ha molts tallers artesans, una placeta, amb un abeurador i al capdamunt hi ha una església força bonica.\nAra bé, nosaltres el vam trobar desert. Teníem la intenció de dinar a Bastida i no vam trobar cap restaurant obert, ni botiga… així que si hi aneu, tingueu en compte que potser no hi ha de res!\nTots els dimarts al matí de 9h a 13h fan un mercat de productes locals. Diuen que en aquest poble hi ha una de les pistes de pilota basca més boniques, nosaltres ho vam trobar tancat.\nAltres llocs d’interès al país basc francès\nLa zona del país basc francès és realment una preciositat, si teniu l’oportunitat no us perdeu una visita als pobles costaners de Saint Jean de Luz o Biarritz. Nosaltres ja hi havíem estat i vam optar aquesta vegada per endinsar-nos cap a l’interior. Per qüestió de temps no vam poder fer més activitats a la zona, però us deixem un recull de propostes per fer amb nens a la zona:\nCoves de Sare\nAquàrium i Cité de l’Ocean a Biarritz (es veu que és molt gran i és una passada)\nVisita a la granja de cabres Agerria (i degustació de formatge)\nPujada en tren cremallera a La Rhune (una muntanya que fa frontera entre el País Basc i França)\nParc d’aventures Wow Park\nCastell de Bidache\nCastell i observatori Abbadia d’Hendaia\nVisita a la granja de rucs Pierretoun


DECRET 351/1989, de 19 de desembre, de reassignació de competències entre departaments de la Generalitat de Catalunya en matèria de protecció de l'ambient atmosfèric. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 36248876\nDECRET 351/1989, de 19 de desembre, de reassignació de competències entre departaments de la Generalitat de Catalunya en matèria de protecció de l'ambient atmosfèric.\nLa Llei 7/1989, de 5 de juny, de modificació parcial de la Llei de protecció de l'ambient atmosfèric, autoritza el Consell Executiu per reassignar, mitjançant un decret, entre els diferents òrgans de l'Administració de la Generalitat, les atribucions i competències que els corresponen d'acord amb la Llei de protecció de l'ambient atmosfèric i també per dictar les normes necessàries per desplegar-les.\nResulta aconsellable efectuar d'una manera gradual aquesta nova distribució de competències i funcions entre els òrgans de la Generalitat, basada fonamentalment en l'adopció d'un model de gestió unitària en matèria de protecció del medi ambient, per la qual cosa s'ha considerat oportú reassignar inicialment les funcions i competències que han anat exercint els departaments de Governació i Sanitat i Seguretat Social en aquesta matèria.\nPer tant, de conformitat amb la Llei 7/1989, de 5 de juny, i d'acord amb el Consell Executiu,\n- 1.1 La xarxa de vigilància i previsió de la contaminació atmosfèrica de Catalunya s'adscriu administrativament al Departament de Política Territorial i Obres Públiques a través de la Direcció General del Medi Ambient. 1.2 Correspon a la Direcció General del Medi Ambient homologar les estacions sensores que, a efectes funcionals, s'integren en aquesta xarxa. La incorporació de nous centres de recepció de dades i dels Centres d'anàlisi a la xarxa de vigilància i previsió de la contaminació atmosfèrica es realitzarà mitjançant una resolució de la Direcció General del Medi Ambient. 1.3 El Departament de Sanitat i Seguretat Social, mitjançant la Direcció General de la Salut Pública, realitzarà la valoració epidemiològica de les dades que li faciliti la Direcció General del Medi Ambient a fi de poder realitzar els estudis evolutius anuals de la contaminació en relació amb la salut pública.\n- 2 Correspon al Departament de Política Territorial i Obres Públiques i al seu titular, respectivament, exercir les competències i funcions atribuïdes al Departament de Governació i al seu titular per la Llei 22/1983, de 21 de novembre i pel Decret 322/1987, de 23 de setembre, dictat per al seu desplegament.\n- 1 Es faculta els consellers de Governació, Sanitat i Seguretat Social, i Política...\nDECRET 180/1988, de 27 de juliol, de normes sobre la reglamentació tècnico-sanitària de productes cosmètics.


[FOTOS]: Sira Martínez vibra amb la victòria de Ferran Torres contra el Real Madrid - XCatalunya.cat\n[FOTOS]: Sira Martínez vibra amb la victòria de Ferran Torres contra el Real Madrid\nSira Martínez era present al Santiago Bernabeu\nEl partit de diumenge passat entre el Real Madrid i el FC Barcelona celebrat al Santiago Bernabeu passarà a la història. El Barça va sotmetre el seu rival des del primer minut, que va ser incapaç de marcar ni, gairebé, provocar ocasions de gol. És veritat que no s’ha guanyat res, és cert que la lliga és pràcticament impossible, però l’eufòria està justificada. El Barça ve de molt avall i Xavi Hernàndez ha estat capaç de revertir la situació.\nEls jugadors van celebrar-ho damunt la gespa en acabar el partit. I també al vestidor. Abans, Gerard Piqué havia publicat una piulada al seu compte de Twitter en què avisava que el Barça havia tornat. Tot el barcelonisme es va bolcar i va mostrar la seva alegria. També una aficionada molt important, la Sira Martínez, que a més de ser la filla de Luis Enrique és la parella de Ferran Torres.\nMartínez era present a la graderia del Santiago Bernabeu. Va veure l’exhibició del FC Barcelona, però també el gran partit de Torres, que va marcar un gol i en podia haver marcat molts més. Són una de les parelles més famoses del vestidor, amb el permís, és clar, de Gerard Piqué i Shakira. La genet té la sang blaugrana, primer per part de pare i, ara, per la seva vinculació amb el jugador del Barça.\nLes imatges es van fer virals a xarxes socials i van ser molt aplaudides. Ferran Torres i Sira Martínez ja fa mesos que ensenyen el seu amor per Instagram. Fa temps van publicar unes imatges precioses al Parc del Retiro de Madrid, sobre una barca i remant al llac. Luis Enrique pot estar molt content. La seva filla ha triat bé. I ell també, és clar.


Articles de la realitat*: Residències: eren inevitables tantes morts?\nrealitat* / Articles de la realitat* / Residències: eren inevitables tantes morts?\nL’any 2020 van morir com a conseqüència de la Covid-19 un total de 49.824 persones a Espanya, de les qual 24.700 van morir a residències geriàtriques. Un 49,7% de les morts, per tant, es van donar en un sector molt concret de la població, que patir com cap altre les conseqüències d’una pandèmia que es va desbocar en la primera onada, i que va portar a Espanya a liderar rànquings mundials. Avui, però, la situació continua sent greu, essent el país ibèric un dels països amb més afectació a la Unió Europea. Tot i que la segona onada va ser força més suau que la primera, amb la tercera onada tornem a viure com el virus colpeja de forma molt agressiva a les residències. Al nostre país, la Generalitat ha hagut d’intervenir en les darreres setmanes diverses residències, que s’han vist totalment desbordades, davant de brots que semblen impossibles de controlar. Per tant, és pertinent plantejar-se la següent pregunta: què ha passat a les residències.\nÉs evident que cada residència és un cas particular, però es donen força elements comuns per poder fer una diagnosi de les causes d’una de les grans tragèdies que hem viscut en la història recent. Per saber que ha passat, les causes i els responsables, és d’obligatòria lectura l’informe publicat per Metges Sense Fronteres, una de les entitats que va tenir una major implicació en l’ajuda i l’assessorament a les residències geriàtriques en la primera onada. En el document publicat a l’agost, a banda d’explicar quina ha estat l’actuació de l’ONG, explica el model d’atenció a la dependència i a la gent gran d’Espanya, quins reptes i punts crítics es van trobar, i quines conclusions han extret. Per entendre, per tant, perquè gairebé la meitat de les persones que han traspassat es van donar a les residències, aquest article explicarà de forma sintètica l’informe.\nEn primer lloc, les residències geriàtriques no són centres sanitaris i estan concebuts com a espais de convivència i la seguretat de les cures bàsiques, i no pas per a la cura de malalties o l’assistència sanitària. El seu personal, per tant, no està preparat per atendre emergències mèdiques, i encara menys per fer front a una pandèmia d’aquestes dimensions. A l’estar concebudes com a espais de convivència, per tant, l’activitat quotidiana i les dinàmiques són un terreny fàcil per a la propagació de virus i bactèries. Així, per exemple, són comuns els brots de sarna o MRSA, que també són habituals a les presons, i el darrer també als hospitals. En la mateixa línia, la cura de la higiene de persones dependents també ajuden a la propagació de malalties, sobretot perquè abans de la pandèmia l’ús dels Equips de Protecció Individual no era gens habitual.\nEntre els factors que també ajuda a la propagació de malalties, en aquest cas de l’exterior, és la precarietat de les treballadores. Què té a veure la precarietat amb la propagació de malalties? Són diversos els aspectes de la precarietat que hi ajuden. Les jornades parcials involuntàries, pensades per estalviar despesa salarial, són un element determinant. Les persones amb aquest tipus de jornada han de buscar-se altres feines, i per tant, entrar i sortir a diferents espais, amb diferents entorns, el que incrementa la possibilitat de contraure malalties i contagiar-les. De la mateixa manera, unes plantilles molt limitades provoquen un sobreesforç físic, ja que han de tractat amb molt poc temps als residents, que en la majoria de casos no es poden moure per si soles. Una feina repetitiva i esgotadora sempre causa dolències i malalties comunes. A això, que passava abans i que continua passant durant la pandèmia, cal sumar la impossibilitat de crear zones aïllades entre persones contagiades o no contagiades si no hi ha prou personal per dedicar-se de forma exclusiva a algun d’aquests sectors (en molts casos directament les característiques arquitectòniques dels centres ho impedien).\nUn altre punt crític de la primera onada va ser la falsa sensació de seguretat que van donar els tests ràpids en l’inici de la pandèmia, i la demora excessiva en fer tests PCR. De la mateixa manera, no es van aïllar les residències com a focus d’infecció ni es va fer seguiment dels contactes exhaustius dels primers contagiats, com ha tornat a passar en la segona i la tercera onada (i com passa a tot arreu, excepte en els centres escolar). La capacitat de cribratge, evidentment, ha millorat, però en cap cas s’ha acabat amb la precarietat, i els EPI i la formació sobre com fer-los servir de forma adequada ha arribat més tard que els cribratges. Una altra manifestació de la precarietat laboral del sector, per cert, és que els tests a les treballadores van arribar molt tard, i en alguns casos no es van fer proves PCR fins la detecció de brots durant la segona o la tercera onada.\nA més de tots aquests factors, cal sumar que es van denegar moltes derivacions hospitalàries. Com es pot veure en el següent gràfic de l’informe de Metges Sense Fronteres, a Catalunya el 71,9% de les morts es van donar en les mateixes residències, mentre que en el còmput global d’Espanya va ser el 44%. Les promeses de medicalitzar les residències es van quedar en fum, en un màrqueting polític criminal, i la realitat va ser que les treballadores, que arrossegaven anys de precarietat i sobreesforç, van haver de lliurar una batalla de vida o mort, sense tenir cap tipus de formació, i amb un salari molt per sota de la responsabilitat d’atendre la salut d’una persona, com a conseqüència de la falta de personal sanitari a les residències.\nLes empreses que gestionen les residències i les administracions públiques s’han escudat en la falta de coneixement del virus, o en el que fet que afectava a tot arreu. Com diuen en castellà: mal de muchos, consuelo de tontos. El col·lapse sanitari és una altra de les excuses de mal pagador. De fet, segons MSF, “s’haurien d’haver proposat alternatives, procedint a derivacions a centres sociosanitaris, extensions hospitalàries, hotels confort o medicalitzats, o hospitals privats, ja que, en tots aquests llocs, va haver places lliures durant el pic epidemiològic”. La realitat és que tampoc va existir una estratègia de prevenció efectiva, coneixent des del principi que aquest virus s’acarnissava precisament amb la gent gran i amb afectacions prèvies. El plans de contigència, per tant, o bé no van existir, o van ser una còpia de les indicacions de la Generalitat o el Ministeri de Sanitat, que tenien força deficiències, sobretot pel que fa al tracte amb les persones asimptomàtica.\nAixí mateix, segons denuncia l’informe, va existir una gran descoordinació entre les conselleries de serveis socials i sanitat, diputacions, ajuntaments, atenció primària, fundacions i empreses que gestionen centres privats i religiosos. Tal com es mostra en el següent gràfic del mateix document, el sector privat domina de forma aclaparadora les residències geriàtriques, i tot i que MSF no fa cap valoració sobre la gestió privada, és cert que el fet que hi hagi una multitud d’empreses, fundacions, consorcis público-privats i organismes autònoms municipals no facilita gens la gestió d’emergències, i encara menys ajuda als governs a intervenir. De fet, si es llegeix amb deteniment qualsevol notícia sobre la intervenció d’una residència per part de la Generalitat, es podrà veure que no ho fa l’administració pública amb els seus recursos, sinó que ho fa una altra residència, majoritàriament privades.\nFinalment, Metges Sense Fronteres també va detectar que l’aïllament es va fer servir de forma indiscriminada, i això va tenir conseqüències directes sobre la salut física i mental de les persones residents. A la vegada, també van faltar protocols per a les cures pal·liatives, i per un final de la vida digna per la falta de personal experimentats en l’acompanyament en els darrers moments de la vida de les persones. Tot plegat, un despropòsit de gestió amb conseqüències gravíssimes, i cap dimissió. És cert, però, que s’han obert diligències judicials per via civil i penal, i està per veure si acaben havent condemnes cap a les gerències, o fins i tot per a càrrec públics.\nLes evidències que s’expressen en l’informe haurien de fer canviar de forma estructural el model d’atenció a la gent gran i dependent, però la realitat és que tot i que fou publicat a l’agost de 2020, molts dels punts crítics i dels errors que s’hi manifesten s’han tornat a repetir en la segona i en la tercera onada, i s’hi tornaran a repetir segurament si es donen noves onades d’aquesta pandèmia que ja s’ha emportat a massa gent. Moltes morts que es podien evitar, i que s’han donat per problemes estructurals que tenen molt a veure amb: (1) el model de gestió empresarial (també en els centres públics) que busca minimitzar despesa en personal i equipaments per obtenir el major benefici possible; (2) la perversa “col·laboració público-privada”, que és pura i dura privatització en detriment dels drets socials; i (3) una visió de certs serveis públics com aparcaments de sectors no productius, i no com a serveis imprescindibles per a la millora del benestar de les persones. Evidentment, també cal tenir present que l’atenció a la dependència i a la gent gran hauria d’estar enfocada a una atenció més personalitzada, amb un acompanyament domiciliari professional de qualitat, amb un temps no limitat per l’escassetat de personal, així com donar més facilitat als familiars perquè se’n puguin fer càrrec sense que això comporti una càrrega més per a les dones. Això però, és matèria d’un altre article.\nEtiquetes de comentaris: 05 febrer, Covid-19, Residències


Un jaciment amb una llarga història d’excavacions\nEl conjunt arqueològic del jaciment de Coll del Moro apareix esmentat per primer cop pel famós arqueòleg i catedràtic de Prehistòria de la Universitat de Barcelona, Pere Bosch Gimpera, el 1914. En el seu diari inèdit d’excavacions, hi descriu restes de parets tallades per la construcció de la carretera i materials ceràmics, entre els quals destaca la ceràmica ibèrica a torn, amb i sense decoració pintada.\nPerò, la primera intervenció no va tenir lloc fins el 1953, amb motiu de l’erecció d’un monument commemoratiu en el lloc de comandament del general Franco durant la batalla de l’Ebre que es va situar al sector oriental de la necròpolis i que es coneix com Calars. En aquella ocasió, es van excavar sis túmuls en una intervenció de rescat publicada pel Doctor Salvador Vilaseca el 1954.\nEls anys 1971 i 1974 es van promoure treballs d’excavació des del Museu Arqueològic de Tarragona, sota la direcció de Manuel Berges i Màrius Ferrer, que es van centrar en els sectors de la necròpolis de Calars i Camp Teuler. L’estudi exhaustiu d’aquestes estructures i els seus materials va ser objecte d’una tesi doctoral per part de la Dra. Núria Rafel (Universitat de Lleida), que va reprendre els treballs arqueològics a la necròpolis i l’hàbitat.\nL’hàbitat va ser objecte d’excavació per primera vegada entre els anys 1972 i 1976, sota la direcció de Manuel Berges i Màrius Ferrer i, a partir de 1982, amb l’adquisició dels terrenys per la Generalitat de Catalunya, es van iniciar les excavacions programades, amb intervencions regulars fins a inicis dels anys 90 (el 2006 i 2007, el mateix equip dirigit per Núria Rafel excavà l’interior de la torre).\nJaciment de Coll del Moro, campanya 2015\nEl 2014 es varen reprendre els treballs d’excavació a l’assentament del Coll del Moro de Gandesa, en el marc del projecte de recerca «El primer mil·lenni AC als territoris del curs inferior de l’Ebre: la formació, desenvolupament i dissolució de la cultura ibèrica 2014-2017», liderat per la Universitat de Barcelona i amb la participació de l’ICAC.\nFins aquell moment, les intervencions (iniciades els anys 70) s’havien centrat a l’àrea nord, l’àrea de la torre o fortí del Coll del Moro i en estructures properes, però l’hàbitat es coneixia poc. L’ampliació de la zona d’excavació va permetre localitzar les restes d’un sector d’hàbitat del segle III aC, amb nombrosos vestigis de fonaments de cases i carrers.\nLa tercera campanya d’excavació (2016) va permetre documentar un conjunt d’estructures interpretades com un trull del segle III aC, el més antic de Catalunya, que pertany a l’ibèric ple i es va abandonar cap a l’any 200 aC. Per damunt hi ha una fase posterior, romanorepublicana, del 125 aC aproximadament.\nBastió final. Foto: Equip Coll del Moro de Gandesa\nEls últims treballs arqueològics s’han centrat en l’excavació de l’anomenada “zona 2″: un conjunt d’edificis complexos formats per un cos rectangular, amb diversos àmbits i adossat a un probable mur de tanca. Les edificacions es comuniquen entre si mitjançant uns recintes absidals que, probablement, tenien una funció defensiva.\nLa campanya d’excavació de 2019 (del 8 al 27 de juliol) va ser fonamentalment de dibuix i documentació d’estructures. Els treballs formaren part del projecte de recerca UB-ICAC «Formació, desenvolupament i dissolució de la cultura ibèrica al curs inferior de l’Ebre (s. IX-I aC)», dirigit per Rafel Jornet (UB – Món Iber ROCS), Maria Carme Belarte (ICREA-ICAC), Jordi Morer (Món Iber ROCS), David Asensio (UB – UAB – Món Iber ROCS) i Joan Sanmartí (UB). Amb el finançament del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Gandesa.\n« Hèctor A. Orengo i Arnau Garcia Molsosa, guardonats amb el premi Emerging Investigator Award 2019\nComencen els treballs d’excavació al jaciment de Costa de la Serra (La Secuita) »


Revisió del 19:50, 14 març 2012\nRevisió del 09:47, 26 oct 2011 (modifica)\nRevisió del 19:50, 14 març 2012 (modifica) (desfés)\n'''Olban''' o '''Olbà''' conegut a la història castellana com comte Don Julián (''comes Julianus'', català Julià) era el governador de [[Ceuta]] (Septem) a l'arribada dels musulmans. No se sap si ho era per compte del rei visigot de la península, pel compte dels bizantins, o era un cap berber local, però sembla que tenia bones relacions amb els visigots i que simpatitzava amb el partit vitizià ja que va acollir als fills de [[Vítiza]] a Ceuta; els seus descendents porten la ''nisba'' d'al-Quti (el Got) si be això no necessàriament indicaria que fos d'aquest poble.\nLa seva figura ha estat alterada per la llegenda que el fa responsable de la invasió dels musulmans. Segons el historiador espanyol Pedro Chalmeta, les fonts àrabs no deixen dubte de que el desembarcament de forces àrabs i berbers a la península sota comandament de [[Tariq ibn Ziyad]], va comptar amb l'ajuda d'un cap bizantí esmentat en aquestes fonts com «Yulyan», i pels historiadors castellans com Julián. Segons aquestes fonts Yulyan ere el governador bizantí de Ceuta, que junt amb Tànger eren els dos darrers reductes bizantins al nord d'Àfrica. Era de religió cristiana, però del seu origen no se'n diu res i podria ser got, berber o grec. Hauria estat aliat als reis [[Ègica]] (687-700) i [[Vítiza]] (702-710), i a la mort d'aquest es va decantar pel seu fill, el pretendent [[Àkhila II]], al qual li disputava el tron [[Roderic]].\nEls musulmans haurien ocupat [[Tànger]] i només va poder conservar Septem (Ceuta). Va fer de mediador entre [[Àkhila II]] i els àrabs, als que el pretendent demanava ajut per combatre la usurpació de Roderic. Olban va aportar ajut als musulmans als que va cedir una flota per creuar el [[Estret de Gibraltar|estret]] l'estiu del 710, en la ràtzia que [[Tarif ibn Màlik]] va dirigir a l'altra banda, i l'abril de l'any següent per un desembarcament més important sota direcció de Tariq ibn Ziyad, que va culminar a la [[batalla del Guadalete]] o la Janda el juliol del 711. Les fonts castellanes parlen de que la seva filla Florinda la Cava era a la cort de Roderic a Toledo on havia estat violada pel rei, i va poder alertar al seu pare i aquest, en revenja, va optar per ajudar als àrabs, però aquest relat es considerat llegendari.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/9095229»


Preus especials per a grups escolars Reserves 629 719 250 RESERVA JA!\nCurs Escolar 2021-2022 Reserves 629 719 250 Buscador per temàtiques\nCurs Escolar 2021-2022 Reserves 629 719 250 Cercador\nActivitats per a tots els nivells educatius Infantil, primària i secundària Descàrrega el PDF\nTotes les activitats estaran guiades per monitors/es i amb les normatives específiques i tota la formació i productes per la prevenció de la còvid.\nOferta castanyada 2021!\nSOM Anem de colonies\nAnem de colonies som una empresa que es va fundar a l'any 1995 i va néixer amb la finalitat de donar servei als diferents grups escolars, AMPAS, entitats, famílies...\nAmb la experiència dels anys passats, l'equip de Anem de colonies ha creat un portal adreçat a tots aquests col•lectius.\nCan Montcau és una granja escola – casa de colònies ubicada a La Roca del Vallès que fa més de 20 anys que organitza activitats per nens, entre d’altres. Situada a la serralada prelitoral, entre el Maresme i el Vallès Oriental en un entorn privilegiat perfecte per gaudir de la natura i tot un món d’activitats. Visitar\nCasa de poble totalment reformada. Ubicada al centre del poble de Sant jaume dels Domenys, amb molt bon accés per la AP-7 i a 10 minuts de la platja de Sant Salvador. Visitar\nCasa de colònies que forma part d'un conjunt d'edificis que els germans Maristes tenen a les afores de Llinars. Està envoltat d'espais naturals i la finca disposa de diverses pistes esportives i piscina. Visitar\nCan Solà es una antiga casa pairal totalment adaptada per oferir estades de colònies i escola de natura. Visitar\nCasa Somsomnis està situada a Vallfogona de Riucorb, ben a la vora del Balneari de Vallfogona. Visitar


Apartment Hakob Erevan Armènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n11a Tumanyan Street, Kentron, Erevan, Armènia, 0001 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Hakob\nSituat a Yerevan, Apartment Hakob és el lloc perfecte per gaudir de Erevan i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Hakob ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Hakob.


Segona lectura "The Seer" 26 de maig - Projecte vacaProjecte vaca\nSegona lectura “The Seer” 26 de maig\nEl dilluns, 26 de maig, a les 19 hores, a la seu de l'SGAE a Barcelona (Passeig Colom,6) tindrà lloc la segona lectura del V Cicle de Lectures Dramatitzades d'Autores Contemporànies PRIMAVERA VACA, organitzat pe l'Associació de Creadores Escèniques Projecte Vaca i la Fundació SGAE. Serà amb l'obra The Seer, una peça de la dramaturga Carmen Lloret, que dirigeix Ariadna Martí, i que neix d'una idea perseguida per una imatge. La idea és alguna cosa tan terrorífica com la usurpació de la llibertat o l'abolició de les pensions. La imatge, una persona gran que entra a casa seva, presa dell pànic, davant de tal idea. El viatge que realitza The Seer, el/la portarà a territoris com la confusió, l'ansietat, la felicitat del somni i el desig, la derrota i, finalment, a l'heroïcitat. I ho farà transitant per diversos gèneres com el terror, el musical i el neorealisme.\nNascuda a Barcelona, és llicenciada en filosofia per la Universitat de Viena (Àustria). Ha escrit diferents assaigs (Infidelitas, -atis y Capitalismo y democracia. La falta de la libertad hoy en día) i és autora del monòleg tràgic en clau poètica Joana Niemand, de diversos entremesos que s'endinsen en el tema de la crisi com Martes y 13 y Pájaro de mal agüero, així com de les peces breus Esencia Española i Pero, ¿quién es Maruja Mallo?, estrenades en la mostra Novembre Vaca 2013. Recentment ha escrit dins del marc de Creador.es -Espai de creació transatlàntic- Encrucijada o La mujer de la ventana oscura. Lloret és coautora de La hipoteca de nuestra vida o Sólo un milagro, escrita en col·laboració amb l'escriptor i periodista juan Soto Viñolo. Des del 2013 és membre actiu de l'associació de creadores escèniques PROJECTE VACA i col·labora en diversos mitjans de premsa escrita. És cofundadora i redactora de la web cultural lazancadilla.com\nActivitat: Lectura dramatitzada THE SEER, de Carmen Lloret. Un cop feta la lectura, hi haurà un col·loqui obert al públic amb l'autora, la directora i els/les intèrprets.\nIntèrprets: Montse Alcoverro, Cecilia Bellorín i Mercè Espetlleta. Imatges: Imma Manresa.\nDia i hora: Dilluns, 26 de maig, a les 19 hores.\nLloc: Seu de l'SGAE a Catalunya (Passeig de Colom, 6, Barcelona). Entrada lliure.\nPrograma complet PRIMAVERA VACA\nLectura “Medea material Medea” 22 de maig →\t← Tercera lectura “Èlia amb Rai” 2 de juny


Badanotis :: Obert el termini del procés participatiu per escollir el disseny del Dimoni que cremarà a la platja la nit de Sant Anastasi\nObert el termini del procés participatiu per escollir el disseny del Dimoni que cremarà a la platja la nit de Sant Anastasi\nRedacción - 28/02/2018 06:43\nFins diumenge, 4 de març, a les 23.59 hores, els badalonins i badalonines, majors de 12 anys, amb DNI empadronats a la ciutat abans del 23 febrer d'aquest any, podran votar el disseny del Dimoni de les Festes de Maig 2018 de Badalona que cremarà a la platja dels Pescadors la nit de Sant Anastasi.\nEl jurat del 20è concurs Crema'l Tu! Premi de Disseny del Dimoni de Badalona ha decidit aquest any obrir a consulta popular la decisió final del disseny guanyador amb la voluntat de fomentar la participació ciutadana.\nEl jurat està format pel regidor de l'Àmbit de Badalona Educadora, Jose Téllez; per la cap del Serveis de l'Àrea de Cultura i Ciutadania, Ariadna Amat; pel constructor de la figura del Dimoni, Ramon de los Heros; pel guanyador del concurs de l'any passat, Joan Gili; per l'escultor badaloní, Josep Maria Camí; pel representant de l'Escola d'Art i Superior de Disseny Pau Gargallo de Badalona, Joan Artigas; pel representant vinculat a la cultura popular badalonina, Marc Abril; per la representant de la Comissió de Festes de Badalona, Meritxell Cots; per una representació del Consell dels Infants, i per l'editora dels Informatius de Badalona Comunicació, Emma Teixidó.\nAquest jurat, format per persones vinculades al món de cultura, el disseny, i la comunicació, va triar ahir dilluns els tres originals finalistes, segons els criteris de qualitat artística, contingut al·legòric i capacitat de construcció, i aquests es penjaran a la plataforma digital Decidim Badalona.\nAra la ciutadania de Badalona podrà donar suport al Dimoni que consideri que ha de ser el guanyador i els membres del jurat prendran la decisió final del disseny guanyador un cop hagi recollit el resultat de la consulta popular.\nLa votació, que només es podrà realitzar una vegada, es farà a través de la plataforma decidim.badalona.cat.


Homenatge a la natura de la metròpoli\nLa setmana passada es va celebrar a Barcelona unes jornades de debat sobre el PTMB (Pla Territorial Metropolità de Barcelona). Aquestes dues sessions de debat varen ser organitzades per DEPANA, COAMB, ADENC, Ecologistes en Acció i PTP.\nLògicament aquest espai no és suficient per resumir els continguts de les diferents aportacions. Potser apuntar que aquest Pla és insuficient (tècnica i jurídicament) pel reconeixement del espais naturals i dels béns i serveis que ens faciliten. Esperem que la redacció final inclogui algunes de les propostes ambientalistes per tal de millorar-lo significativament.\nUna Nobel amb la natura


Aquest producte pot emetre olors quan es nou. Renteu-lo a ma i assequeu-lo bé abans d'utilitzar.\nAquest producte no és apte per a renta-vaixelles ni per a microones.No omplir en excés, ja que el líquid pot sortir. No apte per begudes gasoses, alcohòliques ni làcties.\nAneu amb compte a quan l'obris.\nSense BPA i aprovat per WALTEK.


La regidora del Districte anuncia al plenari la cessió provisional de 15.000 m² de l’antic camp de futbol de Magòria a l’Ajuntament | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nLa regidora del Districte anuncia al plenari la cessió provisional de 15.000 m² de l’antic camp de futbol de Magòria a l’Ajuntament\nDimarts al vespre es va celebrar el Consell Plenari del Districte de Sants Montjuïc, que va començar amb la presentació d'una mesura de govern que preveu millorar l'ocupabilitat del barri del Poble-sec, on hi ha l'indicador de renda familiar més baix de tot el districte, i on la taxa d'atur està dos punts per sobre de la ciutat. [[Vegeu fotos i video]]\nDimarts al vespre es va celebrar el Consell Plenari del Districte de Sants Montjuïc, que va començar amb la presentació d’una mesura de govern “que preveu millorar l’ocupabilitat del barri del Poble-sec davant la situació social, laboral i territorial del barri, on hi ha l’indicador de renda familiar més baix de tot el districte, i on la taxa d’atur està dos punts per sobre de la ciutat”, explicava Carolina López, consellera de govern d’aquest barri. Els objectius de la mesura, on s’inverteixen 75.000 euros, és crear programes codesenvolupats per agents acadèmics, socials i institucionals, i enfortir les xarxes sociolaborals del barri. Per la seva banda, la regidora del Districte de Sants-Montjuïc, Laura Pérez, aposta per aquesta mesura que “reforçarà els espais de treball arribant a 500 persones i contactant a 40 empreses de tots els sectors i on s’apuntarà sobre els joves i aturats de llarga durada”. Més tard, Pérez, en el marc del seu informe, va fer una valoració de les actuacions realitzades durant l’estiu “quan s’han multiplicat les queixes per soroll, brutícia i temes de convivència”, però sense cap incident greu. Al llarg de la seva intervenció, va posar l’accent en qüestions d’habitatge, educació, seguretat, pla d’usos, obres d’estiu, mobilitat o accessibilitat; i va avançar que, aviat, el terrat de la seu del Districte de Sants-Montjuïc acollirà un hort urbà per a persones discapacitades. Per acabar, Pérez va avançar la cessió provisional del sector 3 de Magòria per part de la Generalitat de Catalunya a l’Ajuntament: “Es tracta d’una superfície de 15.000 metres quadrats” deia la regidora qui creu que “és una notícia que agafem amb il·lusió des de la Taula d’Esports”.\nMés tard, entrant en la part d’impuls i control, el grup de CiU va presentar la seva proposició en què demanen que es “posi un horitzó definit” a la reforma integral del passeig de la Zona Franca. Sergi Sarri, conseller-portaveu de CiU al Districte de Sants-Montjuïc creu que “és un espai molt important que des de fa molts anys està en provisionalitat que s’ha vist agreujada per les obres de la L9 del metro”. Així, Sarri va proposar començar amb la reforma del passeig una vegada arribi el metro al barri. A la vegada, el convergent opina que perquè el “barri recuperi el seu orgull i identitat”, cal que es facin canvis urbanístics perquè el passeig arribi fins al mar en un futur. La proposta va quedar aprovada amb els vots favorables del PPC, Ciutadans i ERC, mentre que la CUP s’hi va abstenir i PSC i BeC van votar-hi en contra.\nDes del grup d’ERC es va demanar el compromís per part del Districte d’elaborar un esborrany d’implantació del model de superilles als nostres barris, que contempli els terminis previstos durant aquest mandat: “Volem un estudi d’implantació de les superilles al nostre districte i que aquest contempli les mesures de participació i interlocució amb el teixit social i associació del districte per evitar la gran problemàtica veïnal despertada en el Poblenou”, expressava Jordi Fexas, conseller-portaveu d’ERC del Districte de Sants-Montjuïc. La declaració dels republicans va ser aprovada amb el suport de tots els grups, excepte el PPC que va abstenir-se.\nMés tard, des de Ciutadans es va subratllar la pràctica del ciclisme en els nostres barris al llarg de la història: “Les etapes ciclistes que han vist els nostres carrers i la tradicional afició per l’esport del ciclisme són fets que certifiquen la vinculació de Sants a aquest esport” deia Ángel Lao, conseller-portaveu de Ciutadans del Districte de Sants-Montjuïc. El Club Ciclista Catalunya-Barcelona amb seu als nostres barris vol recuperar aquesta afició i promoció al ciclisme, Per això, des de Ciutadans es va demanar que des del Districte s’autoritzi l’organització d’un esdeveniment ciclista esportiu en el barri cada mes de març, “per la formació i promoció del ciclisme base, organitzat pel Districte, el Club Ciclista Catalunya-Barcelona i altres entitats”. La proposta es va rebre amb bons ulls des de la resta de grups que van votar-hi a favor.\nLa CUP-Capgirem Barcelona, en la seva declaració, va fer referència a la memòria històrica. Així, va proposar que el nom el conegut Poble Espanyol passi a anomenar-se Iberona: “És el recinte que des d’un primer moment s’havia de dir Iberona, tal com ho deia Puig i Cadafalch, autor de les quatre columnes ubicades davant les fonts de Montjuïc”, deia Lluïsa Pahissa, consellera-portaveu de la CUP al Districte de Sants-Montjuïc. En aquest sentit, la cupaire va demanar que el Grup de Treball de Memòria Històrica de Sants-Montjuïc “elabori un estudi i una proposta amb l’objectiu de restituir l’esperit original i el nom d’Iberona al recinte de Montjuïc avui anomenat Poble Espanyol”. La iniciativa de la CUP va tenir llum verda amb el suport d’ERC, PSC i BeC; l’abstenció de CiU; i el rebuig del PPC i Ciutadans.\nEls populars van posar sobre la taula la problemàtica generada a diversos veïns davant el tancament definitiu del CAP Carreras Candi de Sants-Badal. El conseller-portaveu del PPC al Districte de Sants-Montjuïc, José Antonio Calleja, va recordar que el maç del 2013, el Districte va comprometre’s a “no tancar l’ambulatori fins que es construís el nou CAP de Juan de Sada”, i actualment amb la clausura d’aquest, “la gent gran han d’anar caminant al CAP de Sants amb els problemes de mobilitat que comporta”. Així, Calleja va demanar que garanteixi la continuïtat del CAP Carreras Candi fins que no comenci a funcionar el nou ambulatori del carrer Roger en 2 anys. Calleja no va confiar en els terminis de les obres, “no em crec que el durant el gener o febrer comencin les obres”. En aquest cas, la proposta va quedar rebutjada amb els vots en contra de Ciutadans, ERC, PSC i Barcelona en Comú; i l’abstenció de la CUP.\nEn el tram final del plenari de tres hores, i ja en la part de precs, el grup de CiU va manifestar la necessitat de posar en marxa l’ascensor de Mercat Nou i garantir el correcte manteniment integral dels jardins de Sants. A la vegada, des d’ERC van voler posar l’accent en trobar una solució per condicionar els solars abandonats resultants de les expropiacions del Turó de Font de la Guatlla, i des de Ciutadanas van fer èmfasi en revisar i supervisar els serveis d’acollida i protecció animal després de trobar-se en algun cas desagradable. El grup del PPC va tornar a insistir en el fet que cal adaptar la parada de metro de plaça de Sants i els transbordaments de les dues línies (L1 i L5). Més tard, en l’apartat de preguntes, els republicans van demanar que siguin informats dels beneficis que ha comportat l’espai de l’Open Camp al districte en els primers mesos d’activitat. I des de la CUP es va preguntar el cost que ha suposat la revisió de textos dels cartells informatius dels nous jardins de Sants. Els darrers minuts del plenari van estar destinats a aprovar una declaració institucional on es dóna suport a la festa de la trepitjada de raïm del barri de Plus Ultra.


Notícia: Es presenta el llibre ‘Blanes Vist de Prop’, una oportunitat per conèixer millor la vila de la Costa Brava\nEs presenta el llibre ‘Blanes Vist de Prop’, una oportunitat per conèixer millor la vila de la Costa Brava\nNoticia publicada a la web el 07/21/2017 07:04:05 PM\nL’alcalde de Blanes, Miquel Lupiáñez, de la direcció d’Editorial Gregal, han encapçalat la multitudinària presentació que ha tingut lloc aquesta tarda a la Sala de Plens\nQuan falten ben poques hores perquè la vila visqui amb la intensitat que la caracteritza la Festa Major de Santa Anna i el Concurs Internacional de Focs d’Artifici de la Costa Brava, la Sala de Plens de l’Ajuntament de Blanes s’ha vestit de gala per allotjar un acte molt especial. Es tractava de la presentació d’una nova publicació que permetrà tothom qui la llegeixi poder conèixer encara de més a prop aquest municipi, portal de la Costa Brava.\nEn el centre de la imatge: Jordi Albertí i Miquel Lupiáñez\nPresentat amb l’eloqüent títol Blanes Vist de Prop, l’acte l’han encapçalat l’alcalde de la vila, Miquel Lupiáñez, i la direcció d’Editorial Gregal, editora de la publicació, Jordi Albertí. Els han acompanyat els principals artífexs del treball, que han aportat des de la seva expertesa i coneixement el necessari acostament a les diferents òptimes amb què compta el municipi.\nL’acte ha comptat amb una multitudinària presència de públic, que ha omplert de gom a gom la sala. A banda de les aportacions dels diferents autors amb què compta la publicació, també hi ha hagut diversos interludis musicals, a càrrec del clarinetista lleidatà Gil Codina. Els primers lectors i lectores que han comprat un exemplar han estat obsequiats amb una ampolla de cava commemorativa i, tot just acabar, han tingut l’oportunitat que els autors i autores els signessin el llibre.\nL’objectiu de Blanes vist de Prop és conèixer un gran ventall de detalls que atrauran tant a blanencs i blanenques com a foranis o qui vulgui tenir més detalls del municipis, ja que aprofundeix en diversos aspectes que, per un costat o per l’altre, captaran l’interès de qui ressegueixi els seus fulls. Els autors expliquen que ha estat escrit amb la curiositat de qui vol explicar amb detall la història, la geografia, les tradicions i la manera de viure d’un municipi que viu a cavall entre dos territoris: comarques gironines i barcelonines.\nEn aquest sentit, conté un complement molt valuós: una col·lecció de petites històries i curiositats d’empreses i associacions blanenques, explicats en aquest cas en primera persona. Justament per aquest motiu compta amb un ingredient afegit que li dóna encara més atractiu.\nInterludi musical a càrrec de Gil Codina\nTambé s’ha fet un esforç recopilatori dels treballs històrics previs per incorporar la feina que ja han fet altres historiadors, i s’ha tingut molta cura en actualitzar les dades. En aquest sentit, s’han posat al dia nous espais de reunió, les entitats que s’han incorporat al ric teixit associatiu del municipi, o les noves festes que han anat sorgint i arrelant en l’imaginari popular durant la darrera dècada.\nEl contingut de la nova publicació té la contrastada solvència que aporten els coneguts noms propis que signen els diferents àmbits que s’hi inclouen. El treball ha estat coordinat per Mònica Rabassa, que ha comptat amb la col·laborador de l’historiador Aitor Roger en la ruta històrica i en l’assessorament general.\nPer la seva banda, Joan Adell s’ha ocupat de l’article Primera Impressió; Fernando Gómez del Blanes turístic i el seu desenvolupament; i Maria López ha tingut cura del món comercial i empresarial. Per últim, M. Àngels Vázquez ha repassat molts dels personatges il·lustres de la vila.\nTambé s’han utilitzat imatges que han estat cedides per fotògrafs locals i persones implicades en el teixit associatiu de la vila, com és Pep Anton Vieta. El llibre, més enllà de la historia i els personatges d’aquest municipi gironí, repassa els serveis docents i sanitaris del poble, les seves festes i diversions, l’activitat agrícola o el patrimoni local.


Reñé vol que consells comarcals i capitals de comarca elaborin un llistat de serveis susceptibles de ser mancomunats | Diputació de Lleida\nInici / Reñé vol que consells comarcals i capitals de comarca elaborin un llistat de serveis susceptibles de ser mancomunats\nSegons ha explicat Reñé, tots els ajuntaments estan preparant els seus pressupostos “i podran veure que hi ha serveis en el que es podrà treballar de forma mancomunada i millorar l’eficiència i el cost econòmic que suposa”.\nEl president de la Diputació ha afegit que “més enllà del criteri econòmic de mancomunació de serveis, cal que aquests no es dupliquin i es treballin per diferents administracions. Cal ser molt curosos, -ha dit- en els sentit que ens auditem de cara a garantir davant els ciutadans per veure que els serveis no venen de llocs diferents”.\nJoan Reñé, en resposta a preguntes dels periodistes ha explicat també que el pressupost de la institució provincial disminuirà al voltant d’un 10% respecte al que es va presentar l’any 2011.\nReñé ha dit que la previsió en la baixada d’ingressos en el capítol de participació en els impostos de l’Estat fa que s’hagi de presentar un pressupost menor. “Hem d’establir un criteri de disminució, no en tant perquè el percentatge de participació en els fons de l’Estat sigui més baix, que esperem que no ho sigui, però si que els impostos de l’Estat hauran baixat, i això repercuteix en la quantitat total d’ingressos que té la Diputació”.\nLleida, 16 de novembre de 2011


La travessa deixa un milió d'euros a Puigcerdà - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa travessa deixa un milió d'euros a Puigcerdà\nLa victòria del Barça contra l'Atlètic va permetre a la penya la Ceretana fer el ple al 15\nxavier prunés 02.12.2019 | 23:20\nUn grup de penyistes de la Ceretana celebrant el premi, a Puigcerdà ARXIu PARTICULAR\nUn grup de penyistes de la Ceretana celebrant el premi, a Puigcerdà\nLeo Messi va guanyar la Pilota d'Or ahir a París i, només poques hores abans, amb el seu gol en el camp de l'Atlètic, va fer feliços de debò els integrants de la penya de travesses la Ceretana. La victòria del Barça confirmava el Ple al 15 de l'agrupació de Puigcerdà, que era tot just un dels dos que es van segellar en aquesta jornada. Tan sols n'hi va haver un altre, que va ser a la població madrilenya d'El Escorial. El premi, tant en un cas com en l'altre, 1.057.228,95 euros, una picossada ben grossa.\nJordi Suils, el president des de fa molt de temps de la Ceretana, explicava ahir que «som 96 socis i cadascú fa l'aportació que creu oportuna. La persona que més ha guanyat ha tret uns 40.000 euros». La celebració va començar la nit del diumenge i ahir encara era un dels principals temes entre les converses a la capital ceretana.\nI és que el neguit per confirmar si queia el Ple al 15 va durar fins als darrers moments del partit que es juvaga al Wanda Metropoliano, diumenge a la nit. Fins acabar el partit que enfrontava els culers i els matalassers no es va poder cantar victòria. Jordi Suils, que és un aficionat madridista, aquesta vegada sí que es va alegrar i molt d'un triomf de l'etern rival del club dels seus amors. «Fa uns 8 anys va ser quan vam tenir el premi més gran fins ara, d'uns 650.000 euros, i també estàvem pendents, com ara, d'un Atlètic-Barça». Aquesta vegada, un altre partit que durant una estona va tenir els penyistes amb els nervis continguts va ser un Extremadura-Las Palmas de la Segona Divisió que va acabar amb un 0-1 per als canaris però l'equip de casa va empatar. Jordi Suils diu que «sort que va intervenir el VAR i va anul·lar el gol! Nosaltres en aquest partit hi teníem un 2». En comprovar la quantitat del premi l'alegria es va desbordar i entre els components de la penya es van produir les lògiques felicitacions, i també abraçades.\nLa joia de les últimes hores continuarà amb un àpat que es prepara de cara al voltant de les festes de Nadal. «Cada any fem dos sopars, però aquesta vegada és obligat fer-ne un tercer amb un premi d'aquesta mena», explica Jordi Suils.


PREGUNTES FREQÜENTS – Open House Palma\nNecessit inscripció prèvia per accedir als edificis?\nCom s’organitzen les visites?\nLes visites són guiades?\nQuins són els horaris d’obertura dels edificis?\nEs poden fer fotografies als edificis?\nTots els edificis són accessibles?\nHi ha altres activitats complementàries?\nCom puc col·laborar amb l’Open House Palma?\nS’han pres mesures arran de la COVID-19?\n1 NECESSIT INSCRIPCIÓ PRÈVIA PER ACCEDIR ALS EDIFICIS?\nNo. La gran majoria dels edificis són d’accés lliure i no és necessari realitzar cap mena d’inscripció prèvia. Tan sols has de tenir clar l’horari i el dia d’obertura de l’edifici que vols visitar i dirigir-te cap allà, una persona de l’equip de voluntariat t’estarà esperant. Pots consultar els horaris de cada un dels EDIFICIS i de les ACTIVITATS a la seva fitxa corresponent, o bé a la pestanya de PROGRAMACIÓ, on ho trobaràs tot desglossat per dies.\nNo obstant això, a 12 dels edificis, donades les seves característiques d’espai o seguretat, sí que requereixen inscripció prèvia. La inscripció pot fer-se a través de la plataforma Eventbrite, a l’enllaç: http://openhousepalma.eventbrite.com.\n2 COM S’ORGANITZEN LES VISITES?\nLes visites s’organitzen per ordre d’arribada a tots els edificis que no requereixen inscripció prèvia. Quan arribis a un edifici, una persona de l’equip de voluntariat et col·locarà un gomet que indicarà el teu torn i la teva posició a la cua. Les visites es realitzen cada 30 minuts.\nTingues en compte que les visites són per un màxim de 15-20 persones, segons cada edifici, i per això potser et caldrà arribar amb el temps d’antelació suficient.\n3 LES VISITES SÓN GUIADES?\nSí. Totes les visites als edificis són guiades per l’equip de voluntariat de l’Open House Palma, prèvia formació específica.\n4 LES ACTIVITATS SÓN DE PAGAMENT?\nNo. Totes les activitats i visites guiades organitzades durant el cap de setmana de l’Open House Palma són totalment gratuïtes per a tothom.\n5 QUINS SÓN ELS HORARIS D’OBERTURA DELS EDIFICIS?\nDepèn de cada edifici. Has de tenir present que no tots els edificis obren simultàniament i durant tot el cap de setmana.\nPots consultar els horaris de cada un dels EDIFICIS i de les ACTIVITATS a la seva fitxa corresponent, o bé a la pestanya de PROGRAMACIÓ, on ho trobaràs tot desglossat per dies. Durant el cap de setmana es repartiran, de manera gratuïta i als diferents punts d’informació que hi haurà distribuïts per la ciutat, plànols en paper amb tota la informació i horaris.\n6 ES PODEN FER FOTOGRAFIES ALS EDIFICIS?\nDepèn de cada edifici, atenint-nos a raons de seguretat, però ja t’avançam que a la pràctica totalitat sí que es poden fer fotografies.\nA més a més, tenim en marxa diferents concursos de fotografia que et podrien interessar, dóna una ullada a l’apartat d’ACTIVITATS de la nostra web.\n7 TOTS ELS EDIFICIS SÓN ACCESSIBLES?\nMalauradament no. Juntament amb la informació detallada de l’edifici trobaràs si aquest és totalment accessible, parcialment accessible o impracticable per a persones amb mobilitat reduïda.\n8 HI HA ALTRES ACTIVITATS COMPLEMENTÀRIES?\nSí. A banda de l’obertura de prop de 80 edificis i espais de la nostra ciutat, durant el cap de setmana de l’Open House Palma s’organitzen diferents activitats culturals: rutes a peu i en bicicleta, concursos, xerrades i taules rodones, etc.\nTrobaràs tota la informació a l’apartat d’ACTIVITATS del nostre web.\n9 COM PUC COL·LABORAR AMB L’OPEN HOUSE PALMA?\nHi ha diverses maneres de col·laborar amb l’organització del Festival:\nFormant part de l’equip de voluntariat: rebràs formació específica, a més de gaudir de diverses recompenses a canvi de regalar-nos el teu temps. Com a voluntari o voluntària, podràs estar al càrrec d’organitzar l’accés de les persones visitants als edificis, així com informar de qualsevol dubte que els pugui sorgir; també pots fer de guia i acompanyar durant el recorregut i fer les explicacions pertinents. Tens més informació a l’apartat de VOLUNTARIAT de la nostra web.\nObrint un edifici: si ets el propietari o gestor d’un edifici o espai singular de la nostra ciutat i creus que és el moment de donar-lo a conèixer al conjunt de la societat, no dubtis en enviar-nos un correu a edificis@openhousepalma.org. Per a tu també hi ha diferents recompenses.\nPatrocinant el Festival: si ets una empresa o vols que el logotip del teu edifici surti a la nostra pàgina web i diferents suports en paper, pots fer una aportació econòmica o aportar quelcom per fer sostenible el festival Open House Palma. A l’apartat de PATROCINADORS del nostre web trobaràs més informació.\n10 S’HAN PRES MESURES ARRAN DE LA COVID-19?\nDurant les visites, se seguiran totes les mesures marcades per l’autoritat sanitària* relatives a les condicions en què s’han de dur a terme les activitats culturals. En conseqüència:\nLa cabuda a les diferents activitats i l’entrada als edificis és limitada.\nL’ús de mascareta serà obligatòria en tot moment durant les activitats i les visites, tant per l’equip de voluntariat com per les persones visitants.\nS’ha de mantenir la distància de seguretat interpersonal de com a mínim un metre i mig entre persones no convivents.\nHi haurà gel hidroalcohòlic a disposició de les persones visitants a l’inici de la visita i durant les activitats.\nSi necessites més informació, pots contactar amb nosaltres al correu electrònic: info@openhousepalma.org


La ciència de l’experiència al camp (I) - Revista Cambrils\nArticle publicat a Revista Cambrils el mes de setembre de 1999\nLa ciència de l’experiència al camp (I)\nPublicat el Dilluns, 14 de setembre de 2020 10:30h\nEstampes cambrilenques / Setembre de 1999\nCom en d’altres ocasions, m’he valgut d’escrits d’altri per confegir una «Estampa cambrilenca». Me n’he servit quan aquests escrits, llibres majoritàriament, parlant de temes aliens, retreuen alguna cosa que d’alguna manera fa referència a Cambrils. Això vol dir que la relació pot ser-hi directament o indirecta. O també quan el relat és aplicable en part o en tot al nostre poble.\nAvui és un llibre d’Isabel Juncosa que, amb el títol de Tractat d’agricultura, fa referència a un manuscrit anònim del segle XVIII, procedent de Porrera i conservat inèdit a la Biblioteca Pública Episcopal del Seminari de Barcelona. Fins ara mai no havia estat imprès i l’autora del treball el va fer servir com a memòria de llicenciatura a la Universitat de Barcelona. En la transcripció del text original diu l’autora que ha seguit les normes habituals de respecte escrupolós del text, si bé hi ha alguns arranjaments en l’accentuació i la puntuació del manuscrit. Aquí jo, si faig alguna transcripció de frases o parts del text, ho faré amb l’estil i normes d’avui.\nSembla, pel que es pot llegir, que l’autor del manuscrit era un home madur d’uns 60 anys, nascut a Porrera cap al 1739, fill d’una família de pagesos benestants, amb grans quantitats de terres que segurament no conreava personalment perquè tenia jornalers. Però és evident que estava al damunt de tot el que es feia al camp, tant a la terra com als ramats o a la mateixa casa familiar. És indubtable que l’home havia rebut una bona instrucció primària, cosa no pas corrent en la pagesia, no només al segle XVIII sinó tampoc en el curs del XIX. Arreu i a casa mateix, fins ben entrar al segle actual, hi havia a la pagesia un cens majoritari d’analfabets o poc menys. Tot i haver rebut potser ben cuitats primers estudis, l’home no excel·lia pas com a escriptor i era remarcable l’escassa formació literària i el dèficit cultural que mostrava l’home, poc habituat a escriure, però que de totes maneres i al seu aire va saber sortir-se’n en l’exposició de les seves idees.\nEl pròleg fa esment «dels enganys de la lluna vella i la lluna nova» i el manuscrit està dividit en 27 capítols i jo no faré altra cosa que transcriure’n els titulars, perquè amb això el lector ja podrà treure’n l’entrellat, si bé en alguns casos copiarem alguna part del text.\nCapítol 1, d’agricultura en el qual explicaré com és el més noble, el més antic i el més dilatat.\nCapítol 2, en què explicaré quina terra és de primera qualitat o millor de Catalunya.\nCapítol 3, en què explicaré les terres apartades del mar i rius cabalosos, quines són de primera, segona i tercera qualitat.\nCapítol 4, en què parlarem de les terres planes i les seves qualitats per tenir coneixement d’elles encara que no es sigui pagès.\nCapítol 5, en què parlarem de com n’és de necessari fer els marges a la terra i la qualitat d’arbres que s’han de plantar per donar-hi més profit.\nCapítol 6, en què explicaré, segons la terra, els arbres que convé plantar i la forma de plantar-los.\nCapítol 7, de plantar les vinyes.\nCapítol 8, com es deu podar la vinya.\nCapítol 9, de fer colgats i muragons.\nCapítol 10, en què explicaré com es deu portar el pagès per fer bo el vi i altres circumstàncies per mantenir-lo i treure’n més profit.\nCapítol 11, en què explicaré com haureu de plantar les vinyes i en quin temps per ser més aviat criades.\nCapítol 12, en què explicarem som s’han de fer els plançons per plantar els arbres, la forma de plantar-los i en quines qualitats de terra donaran més fruit.\nCapítol 13, en què explicaré com haureu de conrear els arbres en les muntanyes i plans i en quin temps.\nCapítol 14, en què explicaré com i en quin temps es deuen esporgar els arbres de totes les classes.\nCapítol 15, en què explicaré la forma d’esporgar els altres arbres.\nCapítol 16, en què parlaré de com conrear aquelles terres on hi ha arbres plantats i es sembren i de les que no hi ha cap arbre i també es sembren.\nCapítol 17, en què explicaré la forma de sembrar els blats i altres llavors de les que hi ha a Catalunya i en quin temps les haureu de sembrar segons la terra.\nCapítol 18, per ensenyar-vos com deveu custodiar els fems i espècies de fems de primera qualitat i altres.\nCapítol 19, en què explicaré com s’han d’empeltar els arbres, en quin temps i de quantes maneres.\nCapítol 20, en què explicaré l’engany que pateixen molts en la lluna vella, en la nova i altres.\nCapítol 21, en què explicaré alguns remeis per als arbres que estan malalts i altres que tenen detriment.\nCapítol 22, en què explicaré un remei universal per a la malaltia que pateixen les terres després de molt treballar i tornar-les al seu estat primitiu.\nCapítol 23, en què advertiré a l’amo i senyor de les terres el necessari perquè el masover no el deixi content i enganyat.\nCapítol 24, en què explicaré l’economia que deu tenir el masover per venir-li les coses ben governades.\nCapítol 25, en què explicaré el que toca cuidar la masovera per conservar la casa.\nCapítol 26, en què us donaré unes advertències que poden ser de profit per al masover i més encara per als pagesos dels pobles o viles.\nCapítol 27, en què explicaré l’obligació de la muller del pagès o masover per tirar endavant la casa.\nAmb tot el que s’anuncia en la capitulació de l’obra és clar que el pagès del Priorat amb vocació d’escriptor erudit, encara que a ell no li semblés, dominava l’art de les feines agrícoles i a més tenia les idees clares en economia, almenys en l’economia com s’entenia al segle xviii. No cal dir que no podem jutjar amb ulls d’avui les afirmacions, els sistemes de treball, les maneres de criar els ramats i l’aviram i el que calia fer per millorar els cultius i l’administració de l’heretat i de la casa. En el curs de dos-cents o tres-cents anys les coses han canviat molt i moltíssim més en tots els sentis en els darrers cinquanta o seixanta anys. També en agricultura. Però, en el temps en què l’home escriu, déu-n’hi-do de com anava d’avançat en la feina i de com n’era de previsor en economia.\nAra serà del cas d’anar transcrivint alguns apartats de l’obra, no en l’aspecte d’utilitat, perquè, encara que alguns poden ser vigents, la gran majoria resten desfasats, sinó més que res amb caire de curiositat, que és el que farà més amena la relació.\nAixò, però, com que l’espai s’acaba, ho deixarem per al mes que ve.


Sorprendent “Casa de Bernarda Alba” amb Alisos a l’Auditori\nPosted on 12 novembre 2016 20 novembre 2016 by Júlia López\nEl Grup de teatre Alisos ha posat en escena una soprenent i inolvidable representació combinant el millor teatre i dansa. Ha sigut una “Casa de Bernarda Alba” molt aplaudida i elogiada per tothom.\n“La casa de Bernarda Alba” de Federico García Lorca, que es va representar el dissabte 12 de novembre, a l’Auditori de Sant Martí ha entusiasmat al públic assistent. Aquesta obra de teatre la va programar la coordinadora VERN, dintre de les Festes de Sant Martí de Provençals. El Grup de Teatre Alisos essaia i treballa des de fa més de 30 anys al barri.\nCal destacar la feina de tot el quadre artìstic i tecnic, d’aquest grup de teatre, format per gent de l’associació d’ex-alumnes el CEIP La Caixa, del carrer Agricultura (Sant Martí de Provençals). Un grup de dones fortes i valentes que van defensar els seus personatges amb passió i art. Gloria Ruíz, como Bernarda Alba, lidera aquest grup, que va estar acompanyada de 10 artistes més, que van emocionar en els seu s respectius papers d’aquesta obra universal.\nEn aquesta representació cal destacar especialment la col·laboració especial del Petit Ballet de Barcelona amb l’escenificació amb fons de flamenc de l’amor clandestí d’una de les filles de Bernarda Alba, i amb una coreografia sorprenent al final.


Sessions: Joana Gomila - L'Auditori Digital\nSintetitzadors Laia Vallès\nPresentació de l’àlbum\nLa transformació del material és la base del procés creatiu de la polifacètica cantant, compositora i intèrpret mallorquina Joana Gomila. Així ho va demostrar en el seu primer disc Folk Souvenir, amb el qual va sacsejar el món de la música tradicional gràcies a una manera de fer tan personal com atrevida.\nGomila, que es mou amb comoditat en una gran diversitat d’estils musicals i gèneres artístics, presentarà a L’Auditori el seu darrer treball titulat Paradís, un disc que combina sonoritats electròniques, cants folklòrics, jazz, improvisació, poesia i una acurada posada en escena. Paradís suposa la recerca d’un centre de gravetat des del qual surar i fer peu en un paradís líquid que tan aviat és aquí com marxa. «Saber-se illa, aïllar-se, cercar altres illes. Fer arxipèlags, illes canviants: els mons importants no són pocs ni són tants».\nLaia Vallès, sintetitzadors


Música amb les dades experimentals del Gran Col·lisionador d’Hadrons (LHC) – El blog del CSUC\nPàgina d'inici / Música amb les dades experimentals del Gran Col·lisionador d’Hadrons (LHC)\nMúsica amb les dades experimentals del Gran Col·lisionador d’Hadrons (LHC)\nCSUC / 04/10/2014 / Comentaris tancats a Música amb les dades experimentals del Gran Col·lisionador d’Hadrons (LHC) / Anella Científica, Comunicacions, Serveis TIC\nAmb motiu de la celebració del 60è aniversari de l’Organització Europea per a la Recerca Nuclear (CERN), que acull el Gran Col·lisionador d’Hadrons (LHC), set dels seus investigadors han realitzat una interpretació musical, anomenada LHChamer Music, per revelar com sonarien les interaccions de partícules que van permetre el descobriment del bosó de Higgs.\nLa música és basa en la traducció a la melodia, la sonificació, de les dades científiques recollides pels quatre experiments d’aquest accelerador i col·lisionador de partícules: ATLAS, ALICE, CMS i LHCb.\nEl físic i compositor, Domenico Vicinanza, que treballa com a cap d’Arts i Humanitats a la xarxa de recerca paneuropea Géant i que havia estat també treballador del CERN, ha composat aquesta melodia i set científics de CERN que són alhora instrumentistes han interpretat aquesta peça musical d’uns 12 minuts de durada situats a les quatre cavernes que ocupen els detectors de xoc d’àtoms i el centre de control del CERN.\nPer a convertir (sonificar) les dades experimentals en música, s’ha usat la infraestructura de computació grid europea (EGI) que s’executa a través de la xarxa d’alta velocitat Géant, que connecta la comunitat acadèmica i de recerca europea a 100 Gbps. La tecnologia grid combina el poder de processament de molts ordinadors connectats entre ells per analitzar gran quantitat de dades de la forma més ràpida possible.\nPer a la sonificació del bossó de Higgs, s’ha fet el mapeig dels valors de les dades, expressades com a números d’esdeveniments de col·lisió de partícules per unitat de massa, a notes musicals. Així cada número corresponia a una única nota musical i l’ordre dels números seguia el de les notes. La melodia resultant és llavors una presentació real de les dades científiques. A més, com el mateix valor numèric s’associa a la mateixa nota, si els valors augmenten o disminueixen, el to de les notes creix o disminueix en conseqüència.\nEtiquetes: Anella Científica, CERN, Géant, grid, LCH, música, recerca, tecnologia, telecomunicacions, xarxa\n← Què són les LOD?\nIncorporació dels codis VIAF als registres d’autoritat CANTIC del CCUC →


Geopaties i radiacions electromagnetiques i artificials\nEm dic Joan Fígols, sóc geobiòleg i interiorista ambiental, encara que la nostra activitat s'ha centrat durant anys a fer estudis de geobiologia, mobiliari ecològic, formació en hospitals, ambulatoris....a metges, infermeres y professionals de la salut per ajudar a divulgar la geobiologia, ara també ens dediquem a donar a conèixer un secret sobre les radiacions terrestres i sobretot un material patentat que evita que les persones rebin les radiacions naturals per corrents d'aigua, camps magnètics harmman, Curry .... ajudant a millorar la salut de les persones a través del seu habitat.\nDurant anys hem investigat un tema relacionat amb les radiacions tel·lúriques i hem arribat a la conclusió que fins a finals dels anys 80 i principis dels 90 la majoria dels nostres habitatges van ser situats sobre de corrents d'aigua subterrànies amb tot el que això pot comportar per la nostra salut, això ho he corroborat amb nombrosos gebiólags que ho han publicat en revistes especialitzades del sector.\nL'ajuntament de Puig-reig on jo visc en veure que era veritat el que afirmava, em va enviar fer una plànol de tots els corrents d'aigua subterrànies del poble, sent l'únic ajuntament d'estat espanyol que ha realitzat un treball d'aquest tipus. Fem unes rutes pel poble el segon dissabte de cada mes en què la gent poden comprovar com es va construir gairebé tot en relació als corrents d'aigua subterrànies.\nSegons les nostres investigacions més de 80% de les persones dormen sobre de corrents d'aigua subterrànies. Una altra cosa important a tenir en compte és que si t'han fet un estudi tinguis la certesa total que està ben fet. La majoria de persones perceben si dormen o no en un mal lloc tant ells, com els seus fills...\nSegons investigacions fetes per diferents persones que hem comprovat la veritat sobre tot això, el resultat és que el 90% dels habitatges tenen entre el 80 i el 100% de la seva superfície sobre de corrents d'aigua de diferent intensitat.\nTenia clar que no tenia sentit fer estudis si no trobava una solució perquè les persones evitessin rebre aquesta radiació.\nLa solució amb el qual ens diferenciem són unes plaques patentades antigeopatias que apantallant les geopaties naturals, això ho afirmen geobiòlegs de prestigi també revistes especialitzades del sector, comprovat per diferents geobiòlegs, haven-hi realitzat proves de doble cec davant notari. Aixecat acta notarial de la prova feta. Pots demanar informació sense compromís.\nHe investigat durant més de 8 anys per aconseguir que aquest material patentat funcionés el 100%, cada dia fent proves i comprovacions amb un nivell d'exigència molt alt, això ha despertat en mi una sensibilitat especial per detectar les radiacions naturals.\nHi ha interessos de persones que en no poder oferir ells una solució real neguen aquesta solució. Aquestes plaques es poden provar 15 dies amb garantia de devolució. Al cap de pocs dies de dormir sobre d'aquestes plaques de fusta, dormiràs, descansaràs millor i te aixecaràs amb millor ànim, disminuint els diferents símptomes i patologies.\n"Si tens dubtes sobre aquest tema o sobre el teu cas en particular pots contactar amb mi i et puc ajudar a aclarir els dubtes que tinguis sense cap cost ni compromís per a tu."\nQuè afirmen metges que han investigat aquest tema?\nRofl Gordon que va crear una societat científica, a realitzat proves a desenes de milers de persones i afirma que, l'estrès geopàtic és el factor comú en la majoria dels casos de malalties físiques i mentals. També afirma que "És poc probable que un desenvolupi càncer llevat que hi hagi dormit o pasat llargs períodes en llocs amb estrès geopàtic.\nEl que s'ha exposat es pot aplicar en totes les malalties. Segons ho va expressar el DR. Harmman, ell va afirmar que en 30 anys de pràctica, mai va trobar un pacient amb càncer o seriosament malalt (a excepció d'afeccions causades per bacteris o virus infecciosos) que no hagués dormit o estat durant llargs períodes sobre radiacions terrestres, la qual cosa coincideix amb la considerable investigació duta a terme a Alemanya en els últims 50 anys arribant a aquesta conclusió, que és poc probable desenvolupar càncer llevat que s'hagi dormit o estat durant llargs períodes sobre radiacions terrestres. El Dr.Hager de Stetin, metge alemany president de l'Associació Científica de Doctors en Medicina, va confirmar aquesta teoria en el 100% dels 5.348 casos de càncer sobre els quals va dur a terme la seva recerca.\nTambé hi ha metges espanyols que han fet estadístiques i afirmen el que s'ha comentat. És important evitar aquestes radiacions naturals, hem d'estar segurs que nosaltres ni ningú de la nostra família rep en excés aquest tipus de radiació. Si ens fa un estudi un professional comprovar dins del que puguem que l'estudi és correcte i que es pot aplicar les solucions pertinents. Tenir una protecció és el més viable per solucionar el problema.\nLa geobiologia és la ciència que estudia la relació i els efectes que les radiacions artificials i tel·lúriques sobre la salut de les persones.\nDefinida com una combinació d'influències nocives provinents del subsòl o de l'entorn, desfavorables per a la salut de les persones.\nVarietat de geopaties:\nPer corrent d'aigua, línies hartmann, línies Curry, falles, Radioactivitat, gas radó, camps electromagnètics, ones de radiofreqüència, etc.\nTals influències poden crear un ambient desvitalizador que minvarà la capacitat adaptativa i defensiva de l'organisme, sota certes conjuncions augmentarà o ajudara a provocar símptomes, patiments i malalties depenent de la intensitat de la radiació, temps d'exposició i la naturalesa de cada persona...\nLes radiacions naturals poden ser un factor determinant a l'hora de desenvolupar qualsevol malaltia, és com quan sents que "les pluges han fet ensonrrar un edifici, el factor de les pluges ha fet enssorrar l'edifici, però és perquè l'estructura estava debilitada". Això és el que pot passar amb una persona que desenvolupa una malaltia, en passar llargues temporades sobre de les radiacions naturals el seu cos i sistema immunològic es a desvitalitza, després els factors com l'alimentació, les emocions, la genètica o naturalesa de la persona, l'estrès, la contaminació ambiental, el fumar, no fer esport, les radiacions artificials... fa que aparegui el problema de salut, gairebé sempre la part més sensible de la persona. Quan faig un estudi li demano a la gent de la casa que no m'expliquin res, quan acabo l'estudi gairebé sempre si hi ha un problema important de salut, gairebé sempre coincideix el punt de més intensitat de radiació natural amb la part afectada del cos de la persona al llit on dorm.\nEstudis estadístics indiquen que un 85% de casos clínics de malalties cròniques i degeneratives corresponen a persones que havien estat exposades a algun tipus de geopaties intenses durant un període prolongat de temps.\nSímptomes de les geopaties\nLes primeres manifestacions que poden alertar de la possibilitat d'estar afectat per una geopatia són "alteracions del son": insomni, dificultat de conciliar el son, sensació de més cansament després del suposat descans, etc. Altres manifestacions poden ser les al·lèrgies, l'esgotament crònic, els mals de cap i d'esquena persistents, nerviosisme i irritabilitat, estat d'ànim depressiu, malalties degeneratives etc.\nCom saber si ens afecta una geopatia?\nFent un estudi geobiològic que sigui real dels espais en els quals se sol passar més temps, especialment el dormitori i lloc de treball, per saber el lloc on millor estar i així poder millorar la nostra qualitat de vida. També posar una placa antigeopatias sota el llit i comprovar com millorem. Algunes persones que van anar a viure a una casa afectada per geoptías solen definir la seva situació com "des que em vaig canviar de casa" o "dormo millor al sofà".\nEstudis científics i mèdics sobre l'estrès geopatic\nNotícies GEA - geobiologia.org "A la búsqueda de las aguas en Puig-reig" Joan Fígols ha hecho un trabajo de investigación alrededor de las corrientes de agua subterránea de Puig-reig. Todos pudimos comprobar con nuestros instrumentos estas corrientes.\nRegió 7: "Joan Fígols: «El 80% de la població dorm damunt de corrents subterranis»" El geobiòleg puig-reigenc Joan Fígols patenta unes planxes de fusta que aturen les radiacions naturals, però nocives, que provenen del subsòl.\nPLÀNOL DE CORRENTS DEL POBLE DE PUIG-REIG\nPlànol de corrents d'aigua subterrània de Puig-reig elaborat pel geobiòleg Joan Fígols. Des de l'antiguitat la majoria de construccions s'han fet tenint en compte els corrents d'aigua subterrània. Aquests coneixements s'han aplicat a pobles i ciutats, ja sigui en la construcció de ponts, rescloses, esglésies, fàbriques o edificis públics. Aquestes corrents a part d'influir als edificis, també influeixen molt a les persones i en la seva vida quotidiana encara que no en siguem conscients.\nCurs de formació a metges i personal sanitari del Baix Berguedà.\nCurs de formació a metges i personal sanitari del CAP de Santa Clara de Girona.


Ontinyent ajudarà a associacions que fomenten la igualtat entre dones i homes - loclar\nOntinyent ajudarà a associacions que fomenten la igualtat entre dones i homes\n07 Abr. 2021 16:53 | ONTINYENT\nL’Ajuntament d’Ontinyent ha obert la segona convocatòria de la línia d’ajudes a associacions locals posada en marxa l'any passat per fomentar la igualtat entre dones i homes. La regidora d’Igualtat, Natàlia Enguix, explicava que aquesta convocatòria, regida per una ordenança aprovada en juliol de 2020, “volem donar protagonisme a totes les entitats i associacions que realitzen activitats a la ciutat per fer-la cada volta més igualitària per a dones i homes, i fomentar que la igualtat siga la senya d’identitat de la nostra convivència", manifestava.\nSegons l'anunci sobre la convocatòria publicat hui al Butlletí Oficial de la Província (BOP), seran potencialment beneficiaris els col·lectius i associacions legalment constituïdes que en els seus estatuts continguen entre els seus fins el foment de la igualtat; amb representació en el municipi i que estiguen inscrites en el Registre Municipal d'Associacions; tenint 30 dies naturals des de la publicació de l’extracte de la convocatòria al BOP.\nLa convocatòria, dotada amb 5.000 euros, podrà subvencionar projectes i activitats que tinguen com a finalitats fomentar la igualtat d'oportunitats entre dones i homes en el municipi d'Ontinyent; previndre i promoure l'eradicació de la violència contra les dones; facilitar la participació de les dones en tots els àmbits; fomentar la conciliació de la vida familiar, laboral i personal; promoure el desenvolupament professional i formatiu de les dones; fomentar l'urbanisme amb perspectiva de gènere; promoure la salut integral de les dones; i la realització d'activitats pròpies que s'adeqüen a la promoció de la igualtat i l'eliminació de la violència de gènere.


"Mi vida sin mí" i "A la ciutat" s'emporten els Premis Barcelona de cinema més importants\nIsabel Coixet ha estat guardonada amb el Premi Barcelona per "Mi vida sin mí", com a millor pel·lícula, i com a millor directora, en la segona edició dels premis que atorga el col·legi de directors de cinema de Catalunya. "A la ciutat" ha estat distingida amb el premi al millor guió, escrit pel director de la pel.lícula, Cesc Gay, en col·laboració amb Tomàs Aragay, i també amb el premi a la millor actriu per a Mònica López. I hi ha hagut una tercera pel·lícula que s'ha endut dos premis Barcelona: "Las horas del día", que ha guanyat el premi al millor director novell per a Jaime Rosales i el premi al millor actor per a Àlex Brendemühl.\n27/01/2004 - 00.00 Actualitzat 27/01/2004 - 22.35\nMillor directora, Isabel Coixet, i millor pel·lícula, la seva: "Mi vida sin mí". Aquest ha estat el veredicte del col·legi de directors de cinema de Catalunya, que atorga els Premis Barcelona. Isabel Coixet ha agraït el guardó i en presència d'autoritats de les administracions públiques catalanes ha demanat més ajuda per a la indústria cinematogràfica catalana. La pel·lícula de Cesc Gay "A la ciutat" s'ha endut el premi al millor guió i Mònica López, una de les protagonistes, el premi a la millor interpretació femenina. El premi al millor actor ha estat per a Alex Brendemühl per la seva interpretació a "Las horas del día". El director d'aquest film, Jaime Rosales, ha rebut el guardó de millor director novell. El programa "Crònica d'una mirada", que emet el 33, ha estat premiat com a millor programa de televisió. En aquesta segona edició dels premis han concorregut 29 pel·lícules, que són produccions o coproduccions catalanes estrenades el 2003.\nLocalitzat a Andorra un compte vinculat al rei emèrit operatiu entre 2006 i 2016


Artur Mas amb Carles Puigdemont al gener de 2016 (EFE)\nSegons revela aquest dissabte el diari digital 'El Confidencial', l'entorn empresarial de Carles Puigdemont s'ha beneficiat amb gairebé 25 milions d'euros públic s en concepte d'ajudes i subvencions des que es creés el projecte editorial 'Catalonia Today' el 2003.\nERC demana una majoria àmplia per superar les "debilitats" del procés\nLa documentació que maneja el diari assenyala que 'Catalonia Today' va començar les seves operacions el 13 de novembre de 2003 amb un capital de 3.006 euros. El seu domicili es va establir a Sant Cugat del Vallès, la ciutat més gran en mans de CiU en aquells moments. El seu objecte social era "la recopilació i processament d'informació d'interès públic destinat a ser oferta en qualsevol tipus de suport a tercers". La intenció era confeccionar un diari amb notícies de Catalunya en anglès per a estrangers residents a Catalunya. I li va servir a Puigdemont per esgarrapar subvencions i per fitxar com columnistes a determinats amics que, fet i fet es convertirien en 'soldats' de l'independentisme més recalcitrant. Els seus administradors solidaris eren Carles Puigdemont, Ramon Grau Soldevila i Francesc Fornells Sala. 'El Confidencial' assegura que aquest objecte social és el mateix que el de l'empresa Informació pública local, propietat de Ramon Grau, amb la qual 'Catalonia Today' va compartir el seu primer domicili social a Sant Cugat.\nSegons la cronologia que estableix el diari digital, a l'any següent, es nomena un consell d'administració on entren i als representants del grup Hermes Comunicacions, amb Joan Vall Clara al capdavant. Entren en aquest consell els anteriors administradors i s'afegeixen com a conseller a José Luis Galí Pérez. Mateu Ballbé va oficiar com a secretari no conseller fins que anys més tard va entrar també com a conseller. I, en 2005, s'incorpora Josep-Ramon Sanromà i Celma, que va ser conseller fins a l'any 2009.\nDE L'INSTITUT CATALÀ DE FINANCES AL BANC CENTRAL DE CATALUNYA\nSanromà és l'actual conseller delegat i president en funcions de l'Institut Català de Finances (ICF). Artur Mas el va fitxar el 2011 amb l'objectiu de preparar l'ICF per convertir-lo en el Banc Central de Catalunya en el moment en què Catalunya fos independent. Segons revela 'El Confidencial', el seu currículum professional distribuït des de la Generalitat omet qualsevol referència a la seva aliança empresarial amb Puigdemont i deixa un buit en la seva trajectòria d'un any (2005 a 2006). Recull, això sí, que va ser soci director de Artisan Partners entre 2006 i 2011, director general per a Espanya i Portugal de Deutsche Bank de 1990 a 2005 i que va tenir "diversos càrrecs de direcció" a Banca Catalana, Banc Biscaia i Banco Atlántico. Des de 2005 a 2006, doncs, hi ha un buit inexplicable.\nL'actual president de l'ICF va mantenir càrrecs en les empreses Argaro Inversions (on comparteix responsabilitats amb José Luis Galí, un altre dels consellers de 'Catalonia Today'), Rosan 53, Domus Indus Capital i The Yellow Trust. Sanromà és l'únic dels consellers de 'Catalonia Today' que no ha rebut un raig de subvencions, encara que des del 2011 manté un salari a compte de l'erari públic de 119.571,62 euros anuals, segons les dades de 2016.\nEL GRUP HERMES ADAPTA LA SEVA ESTRUCTURA PER A LES SUBVENCIONS\nAixí, segons relata el mitjà digital, la resta dels implicats en el projecte són els beneficiaris de subvencions públiques que, des de l'any 2003, ascendeixen a gairebé 25 milions d'euros. El més important és Joan Vall Clara, factòtum del grup Hermés, editora del diari 'El Punt Avui' i de diversos mitjans locals. El grup va diversificar la seva estructura per poder rebre subvencions diverses a través d'empreses que, aparentment, no tenien res a veure entre elles, excepte els accionistes.\nL'estratègia era molt clara: l'any 2005, per exemple, el conseller primer li injectava a Comit Premsa BCN 544.500 euros per potenciar la política comercial del diari ia una altra empresa del grup, comercialitzadora i Editora, altres 456.450 euros per millorar el posicionament de la seva divisió d'esports (aquesta subvenció es mantindria, amb diferents xifres però sempre amb centenars de milers d'euros anuals, al llarg d'anys, la partida més escandalosa va ser la de 2004, quan va rebre per la consolidació del mitjà més de 1.117 .000 euros). A més de sumar gairebé 100.000 euros per a nous suplements i més de 155.000 euros per a la implantació d ' "un nou sistema editorial per a una millora de la coordinació de les diferents redaccions del grup".\n'El Confidencial' revela també que una altra fórmula per passar desapercebuts era fer arribar les ajudes a través de diferents conselleries. Així, per exemple, el departament de Benestar i Família, o el d'Acció Social, conformaven contractes amb les empreses 'amigues' i donaven exorbitants subvencions per subscripcions públiques. Amb aquests departaments va arribar a signar contractes per valor de gairebé 100.000 euros per departament i any i amb Governació va arribar a signar un altre contracte per més de 300.000 euros per subscripcions en un sol exercici. Totes aquestes ajudes van ser concedides per consellers d'ERC.\nLes empreses lligades a la Vall van rebre, des del 2003, una mica més de 18.750.000 euros en ajudes públiques de la Generalitat. D'elles, Hermes Comunicacions va percebre uns 8,5 milions d'euros i l'empresa comercialitzadora i Editora de la Coordinadora de Mitjans SL va percebre més de 7,7 milions. La 'Revista Presència' va rebre des de 2004 a 2016 més de 1.150.000 euros. A més de sis llicències per a freqüències de ràdio digital terrestre, la companyia Comitè Premsa BCN (en la qual també va tenir càrrec Gordillo) es va dur només de 2004 a 2006 més de 879.000 euros. Altres companyies lligades a Vall, com a Control de Serveis per a Mitjans de Comunicació SL, Taller d'Iniciatives Editorials, Maig 2011 SL, Ben Plantada Edicions, Premsa Vallès Occidental SL o XCorporació Catalana de Comunicació van rebre diverses subvencions.


La Lliga denuncia els càntics ofensius contra Griezmann al Wanda Metropolitano - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nLa Lliga denuncia els càntics ofensius contra Griezmann al Wanda Metropolitano\n"Griezmann, muérete, Griezmann, muérete" i "Olélé, olalá, ser del Barça es ser un subnormal", els crits denunciats en l'escrit presentat al Comitè de Competició de la Federació Espanyola de Futbol i a la Comissió Antiviolència\n03/12/2019 - 16.29 Actualitzat 03/12/2019 - 17.04\nGriezmann va ser rebut de forma hostil per un sector d'aficionats de l'Atlètic de Madrid en el seu retorn al Wanda Metropolitano (EFE)\nLa Lliga de Futbol Professional ha presentat aquest dimarts la denúncia al Comitè de Competició de la Federació Espanyola de Futbol i a la Comissió Antiviolència pels càntics ofensius que va rebre Antoine Griezmann durant el partit contra l'Atlètic de Madrid al Wanda Metropolitano.\nEn el seu escrit, la Lliga detalla els minuts i el contingut exacte dels càntics que van proferir uns 2.000 aficionats ubicats a la grada baixa del fons sud dirigits a l'exjugador francès de l'Atlètic de Madrid en el seu retorn amb la samarreta del Barça.\nEn el minut 7, durant cinc segons i de forma coral, van corejar "Olélé, olalá, ser del Barça es ser un subnormal".\nAbans de l'inici de la segona part, el mateix sector d'aficionats va cridar de forma unànime durant uns 20 segons "Griezmann, muérete, Griezmann, muérete", un càntic que es va repetir en els minuts 59, 60 i 68 del partit. I en el minut 72, es va cridar des del mateix sector d'aficionats "Barça, Barça, mierda".\nPer últim, la Lliga també va denunciar el llançament d'un paraigua al terreny de joc en el minut 86 mentre els jugadors del Barça celebraven el gol de Messi, un fet que Mateu Lahoz va recollir a l'acta arbitral.