Fundació Ernest Lluch - Premis i Beques - I Premi Ernest Lluch a l'Esportivitat 2002\nEls objectius de la Fundació es concreten en mantenir viva la memòria d'Ernest Lluch, el seu pensament i la seva obra; així com en fomentar el diàleg entre els ciutadans de Catalunya, Espanya i Europa.\nAMIC DE LA\nÀmbit d'arxiu i memòria\nÀmbit científic i universitari\nÀmbit cívic i polític\nÀmbit cultural i esportiu\nCàtedra Ernest Lluch (Secció Aragonesa)\nCarrers, places, instituts,...\nPer a rebre informació sobre les activitats de la fundació, dona't d'alta al Butlletí digital »\nLa Fundació Ernest Lluch, a proposta de la seva Comissió Esportiva atorga el Premi a l’Esportivitat en reconeixement d’aquelles trajectòries o gestos que honoren a l’esport, i que se situen en continuïtat amb el pensament i l’acció pública d’Ernest Lluch. Exempt de convocatòria al tractar-se d'un premi de concessió directa, sol tenir una periodicitat anual.\nI Premi Ernest Lluch a l'Esportivitat 2002\nLa Fundació Ernest Lluch atorga el I Premi Ernest Lluch a l'Esportivitat a:\nGuus Hiddink, (entrenador de futbol) Per prohibir l’exhibició de símbols nazis en el seu estadi.\nExempt de convocatòria\nEl tècnic holandès Guus Hiddink va rebre el divendres 29 de novembre de 2002, a Barcelona, el primer premi de la Fundació Ernest Lluch per la seva defensa del civisme en el futbol, gràfica en la seva decisió de fer retirar d'un camp de futbol una bandera amb símbols nazis, el 1992, mentre era entrenador de València.\nGuus Hiddink va ser premiat per retirar símbols nazis d'un estadi\nEls fets van tenir lloc el 9 de febrer de 1992. Aquell dia, s'enfrontaven València i Albacete al camp de Mestalla, quan el tècnic holandès va fer que un empleat del club local retirés de les grades una bandera nazi, per considerar que incitava a la violència i sota l'amenaça de no iniciar la trobada. Hiddink va ser guardonat amb el premi de la Fundació Ernest Lluch, de mans del vicepresident d'aquesta entitat i ex candidat a la presidència de Barcelona, Lluís Bassat. A l'acte van estar presents moltes personalitats, entre elles l'ex jugador i entrenador de Barcelona, l'holandès Johan Cruyff. El premiat tècnic va assegurar que quan va fer retirar la bandera amb el símbol nazi de Mestalla no pensava en la conseqüència del fet. "Jo no només em limito al meu camp i, encara que tot el dia estigui ficat en el futbol, crec que la gent, encara que siguin professionals, ha d'estar molt atenta i vigilant totes les circumstàncies o sospites pel que fa a la violència, sigui dins o fora d'un camp de futbol ", va assenyalar Hiddink. L'ex seleccionador de Corea del Sud, equip que va aconseguir el quart lloc al Mundial 2002, va explicar: "Molta gent, en el meu passat, em va dir que només em fiqués amb el rendiment de l'equip i no em preocupés dels problemes de la societat. Mai he seguit aquestes ordres o consells, perquè crec que cadascú té sentiments i l'obligació que tots estiguem en un món de pau ". Hiddink, ex entrenador de Reial Madrid, va assegurar que no ha vist les imatges dels incidents ocorreguts en el clàssic espanyol del dissabte passat entre Barcelona i Reial Madrid, a l'estadi Nou Camp, i va comentar que "s'ha de tenir control, i encara que la rivalitat és molt gran entre els dos equips, sempre s'ha de deixar de banda el llançar objectes al terreny de joc ". La Fundació Ernest Lluch té com a objectiu bàsic mantenir la memòria, el pensament i l'obra del polític català assassinat per ETA. Aquesta institució premia anualment a aquelles persones o col.lectius que mereixin ser distingits per una conducta exemplar pel seu civisme dins el món de l'esport. (EFE)\nReportatge de Francesc Valls publicat a El País, el 21/11/2002, dos anys després de la mort d'Ernest Lluch. Titulat "El Legado de Lluch", l'article fa referència ales primeres activitats impulsades per la llavors recent creada Fundació Ernest Lluch\nArticle sobre la Fundació Ernest Lluch - any 2002 (doc, 37KB)\nEdifici Biblioteca Ernest Lluch. Santa Eulalia, 66 - 80. 08340 Vilassar de Mar.\nT. 937590084 - Correu electrònic: secretaria@fundacioernestlluch.org\n© 2005 Fundació Ernest Lluch. Tots els drets reservats. Nota Legal


Aquest diumenge tindrem núvols al matí però el sol s'imposarà a partir de migdia - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioUncategorisedAquest diumenge tindrem núvols al matí però el sol s’imposarà a partir de migdia\nAquest diumenge tindrem núvols al matí però el sol s’imposarà a partir de migdia\n11 gener, 2014 Redacció Uncategorised 0\nLa previsió del temps al Maresme per aquest diumenge segons el servei meteorològic del Consell Comarcal del Maresme indica que fins el migdia la nuvolositat serà abundant a tota la comarca tot i que no s’esperen precipitacions. De cara a la tarda dominarà el sol.\nVent feble, de força 1 a 2 i de component variable al matí girant a sud-oest durant la tarda. Mar arrissada amb àrees de marejol de cara a la tarda. Les temperatures es mantindran sense canvis destacables, amb màximes entre els 13 i els 14 graus i mínimes que oscil·laran entre els 7 i els 11 graus.\nDetenen un veí de Llavaneres per atropellar un ciclista i donar-se a la fuga


L'economia espanyola navega en un entorn extern més desfavorable | CaixaBank Research\nL'economia espanyola navega en un entorn extern més desfavorable\nL'economia espanyola aguanta el tipus en el primer semestre, però el segon es presenta més ennuvolat. La informació disponible corresponent als mesos d'abril a juny, encara molt incompleta, mostra que el creixement econòmic va continuar sent robust en el 2T 2016. En concret, l'indicador avançat del PIB de CaixaBank Research prediu un avanç del 0,7% intertrimestral, la qual cosa implica una desacceleració mínima en relació amb el 1T (el 0,8% intertrimestral). Aquest menor ritme de creixement entra dins el guió previst i obeeix, en gran part, a l'esgotament progressiu d'un seguit de factors que, temporalment, impulsen l'economia espanyola, entre els quals destaquen la rebaixa fiscal i la caiguda del preu del petroli. Aquesta tendència s'intensificarà en el segon semestre, ja que aquests factors continuaran perdent força, i, a més a més, han aparegut en escena noves nuvolades: la decisió del Regne Unit de sortir de la UE (brexit) ha obert un període de forta incertesa i de turbulències financeres que moderarà el creixement europeu, ja prou feble. Per a l'economia espanyola, preveiem un avanç del PIB més moderat, del 0,5% intertrimestral en els propers trimestres, de manera que el còmput anual queda en el 2,8% per al 2016 i en el 2,2% per al 2017 (anterior: 2,4%).\nL'impacte del brexit sobre l'economia espanyola serà moderat. Espanya té importants relacions econòmiques i comercials amb el Regne Unit, de manera que cal esperar que l'entrada en recessió del país anglosaxó afecti l'economia espanyola, tot i que l'impacte tindrà un abast moderat. L'efecte a través del canal comercial serà modest en comparació amb el d'altres països europeus, ja que el Regne Unit és la destinació del 7,3% de les exportacions de béns espanyoles (equivalent a l'1,7% del PIB espanyol), aproximadament la meitat de l'exposició que la zona de l'euro té al Regne Unit. De tota manera, destaca la importància que té el Regne Unit per al sector turístic, ja que és el primer país emissor de turistes internacionals per a Espanya (prop del 23% del total). Així mateix, cal assenyalar que un important nombre de visitants anglosaxons tenen residència permanent o temporal a Espanya (800.000 persones el 2015). D'altra banda, les empreses espanyoles tenen un elevat estoc d'inversió estrangera directa (IED) al Regne Unit (el 17% de la IED espanyola total, equivalent al 7% del PIB espanyol). Una lliura feble i un empitjorament de les perspectives de creixement del país anglosaxó afecten negativament el valor d'aquestes inversions, tal com s'ha reflectit en el descens de les cotitzacions borsàries després del referèndum. El Regne Unit és, també, una font d'IED rellevant per a Espanya: la inversió britànica representa el 12,4% del total d'IED a Espanya. No obstant això, en els últims anys, els fluxos d'entrada d'IED provinents del Regne Unit han estat molt limitats (al voltant del 0,1% del PIB). A més d'aquests efectes directes, l'impacte sobre l'economia espanyola podria ser més sever en funció de l'efecte final sobre la zona de l'euro, sobretot si la situació d'incertesa s'allarga i alimenta nous episodis de turbulències financeres.\nLes turbulències financeres podrien alentir el ritme de les entrades de capital a l'economia espanyola. Un dels factors que ha impulsat la recuperació des del 2013 ha estat el flux positiu de capitals que ha rebut l'economia, tant en forma d'inversió en cartera (sobretot, deute públic) com en forma d'IED. Així, en els 12 mesos fins al març, les entrades netes d'IED i d'inversió en cartera es van apropar als 40.000 milions d'euros, xifra lleugerament inferior a la dels dos anys precedents, però encara molt significativa. A més a més, mantenir la confiança dels inversors internacionals és de vital importància, ja que l'economia espanyola té un endeutament elevat amb la resta del món (la posició deutora neta va baixar al 90,8% del PIB en el 1T 2016). El perill que un episodi de risk-off als mercats financers globals disminueixi l'apetència inversora cap a les economies perifèriques no és menyspreable i podria entorpir la recuperació econòmica.\nAra com ara, els elements en què es basa la recuperació continuen sent sòlids. Pel costat de la demanda, els indicadors vinculats al consum privat (vendes al detall i confiança del consumidor) es mantenen molt ferms, la qual cosa indica que aquest component continuarà exercint de motor de la demanda interna en el 2T. Al seu torn, el dinamisme del consum es basa en una millora continuada de les condicions de finançament i de la renda bruta disponible de les llars (el 2,3% interanual en el 1T). D'aquesta manera, en conjunt, les llars compatibilitzen l'augment del consum amb el manteniment de la capacitat d'estalvi en cotes raonables. En concret, la taxa d'estalvi es va situar en el 9,3% de la renda bruta disponible en el 1T, una cota una mica inferior a la mitjana històrica del 9,7%.\nLa creació d'ocupació és molt dinàmica, i la moderació salarial es manté. El creixement de la renda bruta disponible de les llars en el 1T s'explica per l'augment de les rendes salarials (el 3,2% interanual), les quals, al seu torn, deriven de l'increment de l'ocupació (el 3,5% interanual), ja que la remuneració per assalariat continua gairebé estancada (el –0,3% interanual). Si tenim en compte l'increment moderat dels salaris pactats en conveni al maig, de l'1,1% interanual, la contenció salarial prosseguirà en els propers trimestres, i això contribuirà a mantenir el dinamisme de la creació d'ocupació (el ritme d'afiliació a la Seguretat Social es manté en cotes elevades, del 2,6% interanual al maig).\nLa inversió empresarial s'alenteix, com és habitual en aquesta fase més avançada del cicle. Els indicadors disponibles assenyalen que el to expansiu de l'activitat empresarial es va perllongar durant el 2T, tot i que a un ritme una mica més moderat que en els tres primers mesos de l'any. En concret, l'indicador de sentiment empresarial (PMI) del sector manufacturer va flexionar a la baixa al maig, i la xifra de negocis de la indústria va recular lleugerament a l'abril (el –0,7% interanual). Així i tot, l'increment de les comandes industrials provinents de l'exterior (el 6,0% interanual en l'acumulat de 12 mesos), tant de la zona de l'euro (el 7,3% interanual) com de la resta de destinacions (el 4,4% interanual), vaticina una millora del sector industrial en els propers mesos. Pel que fa al sector serveis, els indicadors també apunten, en conjunt, a un manteniment del dinamisme de l'activitat. Així, l'índex PMI va mostrar una lleugera millora i se situa per damunt de la mitjana del 1T. Un altre indicador que reflecteix com l'economia espanyola s'endinsa, a poc a poc, en una fase més madura del cicle econòmic és la utilització de la capacitat productiva, que es va situar en el 78,2% en el 2T 2016, un registre lleugerament superior a la mitjana històrica des del 1980.\nLa inflació aviat reflectirà la situació cíclica de l'economia. Malgrat que ja fa més de tres anys que es va iniciar la recuperació econòmica, la inflació encara continua en terreny negatiu. Malgrat que aquesta situació obeeix, en gran part, a l'enfonsament del preu dels carburants en l'últim any, la falta de pressions inflacionistes en un context d'elevat creixement econòmic pot semblar sorprenent. Però falta poc perquè aquesta situació canviï. Al juny, la inflació es va recuperar 2 dècimes, fins al –0,8%, i, de cara als propers mesos, es preveu que iniciï una ràpida tendència alcista en desfer-se l'efecte graó de la caiguda del preu del petroli. Així mateix, després de la sotragada del maig, l'IPC subjacent recuperarà la tendència suau a l'alça, gràcies al dinamisme constant del consum privat.\nL'ajust del dèficit públic continua pendent. L'execució pressupostària fins a l'abril situa el dèficit (excloses les corporacions locals) en l'1,2% del PIB, 1 dècima per damunt del registre d'un any enrere. Malgrat que l'Administració central i les comunitats autònomes han millorat el saldo, continua el deteriorament del superàvit de la Seguretat Social (vegeu el Focus «La sostenibilitat dels comptes de la Seguretat Social, la tasca pendent», en aquest mateix Informe Mensual). La falta d'ajust dels comptes públics durant la primera meitat de l'any suggereix que, per aconseguir reduir el dèficit públic fins al 3,6% contemplat a l'Actualització del Pla d'Estabilitat presentat pel Govern, serà necessari adoptar mesures en el segon semestre.\nEl crèdit bancari es continua recuperant, i la morositat continua baixant. El desglossament del crèdit del 1T 2016 mostra que cada vegada més segments passen a anotar taxes de variació interanual positives. A més del crèdit al consum i al sector agrícola, que van començar a créixer el 2015, en el 1T, també ho ha fet el crèdit a la indústria, una mostra més que el crèdit dóna suport a la recuperació de l'activitat productiva empresarial. Per la seva banda, la taxa de morositat va continuar baixant en tots els segments, tot i que cal destacar que la de la construcció i la del crèdit al promotor encara continuen en cotes molt altes. Aquesta tendència es mantindrà, gràcies a les polítiques expansives del BCE, i donarà suport al consum i a la inversió.


La X Ruta del Tast marca l'inici de la temporada turística d'estiu a la Ràpita ~ EbreDigital.cat\nLa X Ruta del Tast marca l’inici de la temporada turística d’estiu a la Ràpita\nRedacció Ebredigital.cat2019-06-04T18:49:04+02:004 de juny de 2019|Societat| Sant Carles de la Ràpita|Ajuntament de la Ràpita, Josep Caparrós, Ruta del tast, Turisme la Ràpita|0 Comentaris\nDurant dues setmanes consecutives del mes de juny, de dijous a diumenge es podrà gaudir d’un recorregut gastronòmic per una quarantena d’establiments rapitencs. D’aquesta manera, els caps de setmana del 6 al 9 i del 13 al 16 de juny, la Ràpita proposa una ruta per diferents establiments de la població, que inclou tres modalitats de degustacions: el tast de la tapa, el tast dolç i el tast de còctel.\nL’alcalde de la Ràpita, Josep Caparrós, destacava que aquesta desena edició de la Ruta del tast serveix d’alguna manera per “donar el tret de sortida a l’estiu, fent que la gent pugui gaudir de la Ràpita, de l’ambient al carrer, de sortir amb els amics i xalar menjant als establiments del poble. De fet, tenim també aquest cap de setmana la Festa del Mar a Sant Carles Marina, per la qual cosa tenim un cap de setmana complet per gaudir de tot allò que ofereix una ciutat com la Ràpita”.\nEn la presentació d’avui s’ha comptat amb la presència d’un jurat qualificat, que ha valorat les tapes elaborades i els còctels per tal que el dia 27 de juny, a l’Espai gastronòmic del Mercat municipal, es puguin donar a conèixer els noms dels locals guanyadors en cadascuna de les tres modalitats. Així, el jurat estava format per professionals de l’Escola d’hostaleria Pons la Ràpita; del Centre Integrat Públic de Formació Professional de Restauració i Hostaleria de Benicarló; el Departament d’Hoteleria i Turisme de l’Institut Joaquim Bau de Tortosa; i el Col·lectiu de Cuina de la Ràpita.\nD’altra banda també s’ha convocat un concurs popular, de manera que totes les persones que facin la ruta podran agafar un dels fulletons que s’han editat amb els noms i els establiments que ofereixen els tastos. En cada visita a un local, podran segellar aquest “passaport” i votar les millors tapes o còctels. En tenir-lo complet, podran lliurar-lo a un dels locals participants i participaran en el sorteig d’un sopar, un berenar o una degustació de còctel.\nPel que fa als horaris i preus dels tastos, en el cas de les tapes, el cost serà de tres euros amb beguda inclosa, mentre que el còctel tindrà un preu de 4 euros. Els horaris d’aquest recorregut gastronòmic seran de 12 -14 h i de 15 a 20 hores, en el cas de la tapa dolça; de 12 a 14 h i de 19 a 22 h, en la tapa salada; i de les 23 h a la una de la matinada, en el còctel.\nA més, i com a complement, l’Estació Nàutica de Sant Carles de la Ràpita oferirà tres paquets de ‘gastro-natura’, que combinen les degustacions amb allotjament i activitats de turisme actiu pel Delta de l’Ebre.\nÒscar Comes, copropietari del restaurant Casa Vella, i guanyador de la millor tapa de la Ruta del tast de l’any passat, explicava el que per a ell ha de ser una bona tapa. I en aquest sentit afirma que “la tapa ha de durar dos o tres mossos, comptar amb diferents textures i sabors. Ha de ser sabor, explosió, rapidesa… com un boom, que quan te la poses a la boca dius ‘això està bo’”.\nLa Ràpita, doncs, ho té tot a punt per sorprendre amb tastos, textures i sabors durant aquests dos intensos caps de setmana de la Ruta del tast 2019.\nEls accidents de trànsit van disminuir un 74% el primer mes i mig de confinament a Terres de l’Ebre i Camp de Tarragona\nEls Bombers apaguen un petit incendi declarat aquest divendres al migdia al costat de l’N-340a, a l’Aldea\nUn nou positiu de coronavirus i quatre altes hospitalàries, balanç de la jornada del 28 de maig\nLes actuacions contra la regressió del Delta i la viabilitat de les llars d’infants, a la portada en paper del Setmanari L’EBRE\nWIN Complex Esportiu Tortosa reobrirà les instal·lacions el 2 de juny


Avui, de nou, toca matinar. Però per fer les maletes, esmorzar unes típiques “tortes” marroquines, recent comprades pel responsable de l’establiment a on ens allotgem i agafar un taxi que ens porti a l’aeroport. De nou anem amb un taxi dels grans i blancs, dels tipus Mercedes. El dia és assolellat i la mar està preciosa i bastant calmada, no com el trànsit en el qual ens veiem immersos. Em sorprèn que en les rotondes tinguin prioritat els qui entren i no els qui surten, tot el contrari del que passa aquí. D’altra banda, en els encreuaments també em crida l’atenció el fet que hi ha policies i són ells els encarregats de manipular manualment els semàfors! El trajecte dura poc més de 15 minuts i ja de nou, estem a l’aeroport de Rabat. En aquesta ocasió canviem els diners sobrants i fem tots els tràmits pertinents per tal de poder passar els controls duaners. La veritat és que és tediós: primer cal que et segellin el bitllet al mostrador (després d’haver omplert un paper) i llavors, encara dos controls d’immigració més abans de passar per l’arc de metall! Hi passem una estona amb aquests tràmits i finalment ja ens trobem a la zona d’embarcament. Allí, fent temps, observo que hi ha una dona amb burka. Per dins em pregunto com la deuen identificar; aviat surto de dubtes. La fan entrar en una mena d’habitacle, dels que s’utilitzen per agafar les paperetes del vot, i també hi entra una policia. Tanquen la cortina i suposo que la deu identificar... Només queda temps ja de fer un cafè abans d’embarcar i retornar a la immortal Girona. A l’aeroport, però un últim control. No sóc de l’agrat de la Guàrdia Civil i em demanen, com no, el passaport, tot preguntant-me si sóc francesa. Amb molt d’orgull els dic que sóc catalana i el senyor em posa mala cara... I ja poca cosa més que arribar a casa amb un molt bon regust de boca (el viatge se m’ha fet curt). Com l’anterior vegada, Marroc m’ha seduït, i de nou, he tingut una visió molt diferent dels maleïts estereotips que sovint corren pel món... Així que, fins aviat, Marroc!\n(La fotografia correspon a la vista del pantà de Sau des de l'avió de tornada de Rabat)


Los bolsillos de mi babi | Blog de les meues experiències com a mestra d'Ed. Infantil\nBlog de les meues experiències com a mestra d'Ed. Infantil\nLA SETMANA CULTURAL D’AQUEST CURS ESTEM TREBALLANT EL CINEMA, ENS HEM CONVERTIT PER UNS DIES EN ACTORS I ACTRIUS. HA SIGUT MOLT DIVERTIT!!\nCom ja sabeu, aquest curs estem treballant les diferents formes geomètriques de una manera molt manipulativa. Aquest dia vam fer un repàs de les formes quadrat i triangle d’una forma original… I deliciosa!! Mmm\nAquest divendres vam celebrar el dia de la pau. Vam eixir al pati, vam sentir unes frases molt boniques de sobre la pau. A continuació els xiquets de 3 anys van deixar volar uns coloms. I finalment van cantar la cançó aue havíem estat preparant. “El món seria més feliç”\nEL DIA DELS IAIOS\nEls iaios demostren amb el seu amor i dedicació tot el que volen als seus nets. Els mimen i els cuiden. Hem de donar gràcies per poder disfrutar de la seua companyia i experiència.\nAmb la nostra celebració del dia dels iaios, volem fer un xicotet homenatge a eixos iaios que tant volen als seus nets i que tots nosaltres tant necessitem.\nMoltes gràcies a tots els iaios que van poder vindre i un beset molt gran a tots els que es troben lluny i no van poder acompanyar-nos en aquesta ocasió.\nHui ha tocat revisió del dentista. Ha comprovat que tenim les dents netes i ens ha explicat la millor manera de rentar-nos-les\nL’útlim dia abans de les vacances de Nadal, vam rebre una visita molt especial. Van vindre els Reigs Mags i també el Pare Noël. Ens vam portar dos regalets per la classe. Moltes gràcies i …BON NADAL!!!\nEl 19 de desembre vam celebrar la primera Tarde Vieja del CEIP AZORIN. Ens vam posar ben guapos, van escoltar les dotze campanades, vam menjar els 12 “raïms” i per supost…vam ballar!!\nEntre tots els xiquets de cinc anys van crear el nostre arbre de Nadal. Ha quedar xulíssim!\nVISITEM EL BETLLEM DE L’AULA DE CULTURA\nJa estem a Nadal i vam aprofitar per visitar el Betllem que han posat, com cada any, a l’aula de cultura de Calp. Ens ha agradat molt.\nFEM TAMBORS AMB NATALIA\nLa mare d’Héctor, Natalia, va vindre a classe a fer un taller de tambors. Per fer-los van necessitar: pots de llets de bebé, cartolines, globus grans, corda i molta imaginació i creativitar per decorar-los. Ha sigut una experiència divertida i molt musical!


La Simfònica presenta la temporada de la ciutat - Diari de Sabadell\nLa Simfònica presenta la temporada de la ciutat\nL’acte s’ha celebrat al Teatre Principal conduit de la mà d’Albert Beorlegui\nRoger i Joan Pera han presentat Papà Mozart // FOTO: LLUÍS FRANCO\nL’Orquestra Simfònica del Vallès ha presentat la nova temporada dels seus concerts a la ciutat. L’acte s’ha celebrat al Teatre Principal conduït de la mà d’Albert Beorlegui. A l’acte també hi ha participat la regidora de cultura Montserrat Chacón, i ha servit per fer balanç de les millores d’aquest any, però també de les xifres de la temporada anterior.\nXifres de creixement\nLa regidora ha destacat el creixement d’espectadors i abonats la temporada anterior. Els abonaments han arribat al 67% d’aforament, i la xifra d’espectadors ha arribat als 5259, uns 657 de mitjana per espectacle. Entre algunes de les novetats cal destacar la incorporació definitiva de Marta Cardona com a concertino, el nomenament el passat juliol de Xavier Puig com a nou titular i que el 80% dels solistes són del país.\nCom la temporada anterior, seran set els programes que s’oferiran al Teatre de La faràndula: 6 regulars més un extraordinari. Destaca el Festival de valsos i danses, es presentarà com és habitual en dues sessions: el dissabte 29 de desembre i l’endemà diumenge 30, sota la batuta del basc Diego Etxebarria i la col·laboració de la mezzosoprano Anna Alàs. Sense dubte, és el concert amb més tradició de l’orquestra des que el desembre de 1988, sota la batuta de l’ aleshores titular, Albert Argudo, va celebrar-se la primera edició.\nLa temporada s’estrenarà amb Chopin, Polònia i Dràcula (Programa 1, 5 d’octubre) dirigit per Víctor Pablo Pérez, amb el Cor Jove de l’Orfeó Català i el pianista Szymon Nehring. Inclòs en el Festival de Música Polonesa, oferirà obres de Chopin, Elgar, Barber i les suites dels films Dràcula i El pianista del compositor polonès Wojcieh Kilar, un dels més grans en el seu camp.\nA aquest el seguirà Una galàxia de músiques (Programa 2, 16 de novembre), dirigit per Rubén Gimeno i guió del dramaturg Iván Morales repassarà els èxits de la ciència ficció. D’altra banda, l’homenatge al centenari del naixement del pianista, compositor, director d’orquestra i pedagog Leonard Bernstein (1918-1990) comptarà amb James Ross al capdavant del famós West Side Story, i una petita joia: el Concert de saxophone Cyberbird del japonès Takashi Yoshimatsu, interpretat pel saxofonista català David Salleras. El vals d’un altre gran musical nord-americà, Carroussel Waltz de Richard Rodgers i Oscar Hammerstein completarà el programa 3 (30 de novembre).\nSota el títol Papà Mozart (Programa 5, 8 de març), aquest concert aplegarà música, teatre i història Mozart com a fil conductor. Els actors Joan Pera i Roger Pera, pare i fill, interpretaran els papers de Leopold Mozart i Wolfgang Amadeus Mozart, pare i fill també, en un assaig sobre la seva complicada relació sobre un llibret de Sergi Belbel, direcció d’escena de Miquel Gorriz i la direcció musical de Rubén Gimeno.\nPer Setmana Santa Xavier Puig, nomenat titular de l’orquestra el passat juliol, coordinarà diverses formacions de la Federació Catalana d’Entitats Corals en el Rèquiem de Fauré i el de John Rutter que arribarà a Sabadell el 5 d’abril (Programa 6)\nNuno Colelho clourà el cicle amb la Simfonia núm. 7 de Beethoven i el Concert per a violí de Dvorak amb la prestigiosa Birgit Kolar com a solista. Stanza II serà la segona composició per a la temporada del compositor resident del Palau, Josep Maria Guix (Programa 7, 7 de juny).


Transferència - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nLa Universitat Autònoma de Barcelona és conscient de l’augment de la competència i de la pèrdua del monopoli de transmissió de coneixement i de certificació de títols.\nCada vegada hi ha més competència per a la captació d’alumnat i de recursos entre les universitats. L’era del coneixement obert obliga a repensar el valor que ha d’aportar la universitat a la societat, un punt on la transferència es converteix en un eix fonamental.\nVeiem que hi ha un augment en el mercat laboral del coneixement pràctic i de la formació continuada, que implícitament pot derivar en una devaluació del títol universitari enfront de les experiències, les habilitats i les actituds de cada persona.\nCom a punt de partida, l’objectiu que la Universitat Autònoma de Barcelona es planteja com a repte de transferència per al 2030 és:\n1. Impulsar la transferència de coneixement a la societat en tots els àmbits, de manera que permeti afrontar els grans desafiaments del nostre entorn.\nPosar el focus de la transferència en els principals reptes socials i multidisciplinaris, per potenciar el paper de la UAB com a institució transformadora de la societat.\nPotenciar una transferència bidireccional entre universitat i societat, coneixent bé les necessitats socials i donant-hi resposta, en col·laboració amb entitats socials, administracions públiques i teixit empresarial.\nConsolidar la UAB com una comunitat compromesa a transferir a la societat, de manera sistematitzada, el coneixement generat per contribuir a donar resposta als reptes i a les demandes socials.\nEstrènyer la relació amb els actors socials i empresarials, generant espais i dinàmiques d’interlocució i col·laboració estables i implicant-los en projectes concrets.\nAugmentar la visibilitat i l’impacte social de les activitats de la Universitat, especialment en els àmbits socials i d’humanitats.\nAssolir capacitat d’incidència en la societat gràcies a la difusió i la transferència del coneixement a diferents nivells.\nPotenciar l’Esfera UAB per tal de crear noves oportunitats de desenvolupament i transferència de coneixement.\nSer capaç de preveure les tendències de la societat obtenint i analitzant informació actualitzada de qualitat i disposant d’un equip de prospecció capaç d’identificar els principals canvis tecnològics i socials.


Els joves uneixen forces contra el canvi climàtic - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls joves uneixen forces contra el canvi climàtic\nPol Cerdà i Anouk Portet van ser els representants d’Andorra en la trobada ‘Youth4Climete: Driving Ambition’, on van treballar junts als delegats d’altres països per crear una declaració conjunta\n10/10/2021 (12:48 CET)\nLa generació dels joves, aquells que entren o ja estan de ple en l’adolescència i s’encaminen cap a la vida adulta, sembla que cada vegada són més conscients de les problemàtiques que ataquen, de forma pràcticament directa, al seu futur. Això mateix pensa Pol Cerdà, qui va representar a Andorra a la convenció ‘Youth4Climete’, celebrada a Itàlia la darrera setmana.\nEn aquesta trobada, que va reunir joves de gran part dels països de les Nacions Unides, es va tractar una de la gran problemàtica sobre la palestra política actualment: el canvi climàtic. Però, realment s’escolta la seva veu? Cerdà opina que, tot i que les jornades van ser força interessants “i estem molt contents d’haver acudit, però el que volem és que els punts que vam tractar realment es duguin a la pràctica”. Tot i que sembla que s’està fent un esforç per donar veu als més joves, sembla que no se’ls acaba d’escoltar.\nAixí i tot, Cerdà assegura que la trobada va ser molt enriquidora, “un aprenentatge brutal, més enllà dels temes que vam tractar, també culturalment i d’idiomes, ja que vam haver de parlar en anglès”. Els joves es van dividir en quatre grups diferents, amb la resta de participants, on van poder intercanviar opinions i arribar a un consens sobre diverses temàtiques que versaven al voltant del canvi climàtic.\nAl grup de Cerdà es va tractar “la conscienciació i l’educació”, com crear un nou sistema que ajudi a conscienciar a la gent i a sensibilitzar a la població de la problemàtica real que existeix amb el canvi climàtic ja des de l’escola. D’altra banda, al grup de Portet, van parlar sobre els agents no governamentals, sobre el paper que juguen la indústria de la moda o la càrnica, entre d’altres. Una de les conclusions que extrau Cerdà d’aquesta trobada és “que s’hauria de treballar molt en diferents àmbits i, sobretot, crear mètodes de participació ciutadana, que són pràcticament inexistents”.\nA Itàlia, els joves van tenir la visita d’una de les principals figures ‘revolucionàries’ dintre d’aquesta lluita contra el canvi climàtic, que ha aconseguit alçar la seva veu enfront d’alguns dels organismes més importants del món i que no ha quedat, tampoc, fora de polèmica. La sueca Greta Thunberg va ser la convidada especial a les jornades, on va donar una compareixença per als participants.\nCerdà i Portet són sols una mostra de la situació de les noves generacions. De fet, el jove andorrà està implicat en diferents causes, com l’agrupació Contracorrent, i afirma que, una de les coses que més li va cridar l’atenció a Itàlia va ser “la voluntat de canvi i la sensibilitat que vaig veure amb el canvi climàtic, tenim present que pot afectar el nostre futur i tenim ganes de lluitar”. Però no és una opinió que es queda a l’àmbit mediambiental, “som molt més conscients de les problemàtiques de la societat i tenim ganes de canviar les coses”.


10 presidents assassinats a sang freda\nInici Temes Personatges 10 presidents assassinats a sang freda\nCompanys, Kennedy o Benazir Bhutto van veure interrompudes les seves carreres polítiques\nAvui es compleixen nou anys de l'assassinat de la primera ministra del Pakistan Benazir Bhutto. Bhutto va ser tirotejada després de participar en un acte de la campanya electoral de cara a les eleccions que el país asiàtic celebrava el gener del 2008. Per desgràcia, Bhutto no ha estat l'única política que ha vist la seva carrera truncada a causa del seu homicidi. Al següent article fem un recorregut panoràmic per alguns dels presidents que han perdut la seva vida a mans de fanàtics i opositors.\n1 Benazir Bhutto, primera ministra del Pakistan\nBenazir Bhutto en una visita a Washington DC (1988) SRA Gerald B. Johnson, United States Department of Defense / Wikimedia commons\nLa política pakistanesa Benazir Bhutto va ser la primera dona que va ocupar el càrrec de Primera Ministra en un país musulmà. Va dirigir el país entre els anys 1988 i 1990 i entre el 1993 i el 1996. En tots dos mandats va ser destituïda acusada de corrupció. Per aquest motiu va exiliar-se a Dubai, on va residir gairebé deu anys. El seu retorn a Pakistan va ser possible el 2007, quan el president del moment, Pervez Musharraf li va garantir l'amnistia.\nBhutto, líder del Partit Popular de Pakistan (PPP), una agrupació de centreesquerra va reprendre la seva activitat política al país i va assumir el paper de líder de l'oposició. El 27 de desembre del 2007, després d'assistir a un míting a Rawalpindi, al sud de la capital, Bhutto va ser disparada al coll i al pit. L'autor dels fets fou un suïcida que, posteriorment, va detonar una bomba que va causar la mort a gairebé quaranta persones. Poc després de la seva tornada de l'exili, Bhutto havia sobreviscut a un altre atemptat encara més mortífer.\nDesprés de l'atac, el president Musharraf va atribuir els fets a Al Qaeda, però l'organització terrorista va desmentir qualsevol implicació en l'assassinat de la política. Des del PPP i l'oposició vinculaven l'atemptat al mateix Musharraf ja que només faltaven dues setmanes abans que se celebressin eleccions legislatives al país.\n2 Lluís Companys, president de la Generalitat de Catalunya\nVisita del president de la Generalitat de Catalunya Lluís Companys a l'Institut Escola M. B. Cossío, acompanyat de Lluís Casals, Salvador Sarrà i Josep Moix, el 16 de març de 1937 Wikimedia Commons\nLluís Companys fou el primer president del Parlament de Catalunya (1932-1933) i president de la Generalitat de Catalunya l'any 1934 i entre el 1936 i el 1940, durant la Segona República. El líder d'Esquerra Republicana de Catalunya fou cèlebre per haver declarat l'Estat Català l'any 1934, arran que la Confederación Española de Derechas Autónomas (CEDA) entrés al govern de la República. A causa d'aquests fets, el govern català va ser detingut i l'Estatut d'autonomia de Catalunya del 1932 va ser suspès.\nPerò si per algun motiu és recordat Companys és per haver estat l'únic president del govern elegit democràticament que ha mort executat. Al gener del 1939, quan les forces franquistes estaven a punt d'entrar a Barcelona, Companys va fugir al nord del país amb altres membres del govern. Més tard s'exiliaria a Perpinyà, París i Le Balule-les-Pins, a la Bretanya. Va ser en aquesta localitat que la Gestapo el va detenir per ordre de les autoritats franquistes l'agost del 1940.\nEl president va ser portat a Madrid i va ser acusat per "ser el President de la Generalitat, ministre de la República i responsable dels fets realitzats a Catalunya". A l'octubre del 1940 va ser traslladat al Castell de Montjuïc de Barcelona, on se li va fer un consell de guerra sumaríssim sense cap garantia. Més tard es demostraria que era un judici il•legal. El 15 d'octubre del 1940 va ser afusellat al fossar de Santa Eulàlia del castell al crit de "Per Catalunya!".\n3 John Fitzgerald Kennedy, 35è president dels Estats Units\nEl president Kennedy a Dallas (Texas) minuts abans del seu assassinat Walt Cisco, Dallas Morning News / Wikimedia commons\nJohn Fitzgerald Kennedy, un dels presidents més valorats de la història dels Estats Units, va liderar el país més poderós del món des de gener del 1961 fins el seu assassinat, el 22 de novembre del 1963. Durant el seu mandat van tenir lloc esdeveniments molt importants com la crisi dels míssils de Cuba, la construcció del Mur de Berlín, l'inici de la cursa espacial, la consolidació del Moviment pels Drets Civils i les primeres passes de la Guerra del Vietnam.\nLes imatges del seu assassinat mentre realitzava una visita a Dallas (Texas) en limusina han passat a formar part de l'imaginari col·lectiu del segle XX. La versió que es va acceptar com a oficial és que Fitzgerald va ser assassinat per Lee Harvey Oswald. El president Lyndon B. Johnson, qui va substituir el desaparegut JFK, va crear la Comissió Warren per tal d'aclarir els successos. Aquesta comissió va declarar que Oswald havia actuat sol.\nLa controvèrsia que va suscitar des d'un primer moment aquesta versió va fer que el 1976, transcorreguts quinze anys de l'assassinat de Kennedy, es formés el Comitè Selecte de la Cambra sobre Assassinats (HSCA) per tornar a investigar els fets. Les investigacions van determinar que el crim comès formava part d'una conspiració en la que estaven involucrades diferents faccions del govern estatunidenc.\nArrel de l'informe de la HSCA, el departament de justícia, l'FBI, la CIA i la Comissió Warren van ser durament criticats per la deficient investigació que havien dut a terme i per la manca de protecció al president.\n4 Abraham Lincoln, 16è president dels Estats Units\nGravat del president Lincoln sent assassinat (1865) Currier & Ives / Wikimedia commons\nLincoln fou el primer president estatunidenc del Partit Republicà. Va governar el país nord-americà des del 1861 fins el 1865. Durant el seu mandat va haver de fer front a la Guerra de Civil Estatunidenca. El tema que va desencadenar les disputes va ser l'esclavitud: els estats del sud no volien renunciar a aquest privilegi. Lincoln era un ferm opositor a l'esclavitud, però va anticipar la unió del país a aquest tema.\nTot i així, durant el seu mandat es van prendre mesures com la Proclamació d'Emancipació, el canvi d'estatus legal d'esclau a lliure d'uns tres milions d'esclaus a algunes zones del sud. Més tard, posaria en marxa la Tretzena Esmena de la Constitució, que va abolir definitivament l'esclavitud.\nLa nit del 14 d'abril del 1865, Lincoln va assistir a una representació teatral a Washington DC. Un cop assegut a la llotja, John Wilkes Booth, un actor de Maryland simpatitzant dels estats surenys, va disparar-li un tret des del darrera. Ho va fer al crit de "Sic semper tyrannis!" (així sempre els tirans). Booth va saltar a l'escenari des del balcó i es va trencar una cama. Malgrat va aconseguir fugir, poc després va ser abatut per la policia.\nEl cos de Lincoln va recórrer en tren diferents estats de la geografia estatunidenca. La gran nació nord-americana sencera va plorar la mort de qui molts consideraven el salvador dels Estats Units.\n5 Indira Gandhi, primera ministra de l'Índia\nReunió entre la primera ministra Indira Gandhi i el president Lyndon B. Johnson al despatx Oval, el 28 de març del 1966 Yoichi Okamoto / Wikimedia commons\nIndira Gandhi va començar el seu ascens polític com la aliada més propera al seu pare, Jawaharlal Nehru. Indira va tenir un paper actiu en la lluita per la independència de l'Índia que va encapçalar Mahatma Gandhi (amb qui no guardava cap relació de parentiu). El 1966, després d'haver ocupat diferents càrrecs al govern i al Partit del Congrés va passar a ser Primera Ministra de la Índia. A banda d'aquest càrrec, va ocupar simultàniament els de ministra de Relacions Exteriors, de Finances, de l'Interior i de Defensa.\nVa estar en el poder quinze anys, durant els quals va adoptar mesures com la centralització del poder per tal de mantenir la unitat del país. A mitjan dels anys 70 va censurar els mitjans crítics i va imposar la esterilització massiva. Malgrat aquests fets li van fer perdre el càrrec, el seu carisma i el suport de les classes populars va tornar a ser reelegida.\nIndira va ser assassinada per dos dels seus guardaespatlles de confiança quan es dirigia a una entrevista amb l'actor Peter Ustinov. Va rebre 31 impactes de bala. Els guardaespatlles formaven part de la minoria sikh i van ser abatuts poc després. Indira havia lluitat contra el nacionalisme sikh al Panjab, ja que aquesta minoria reivindicava un estat confessional sikh.\n6 Cánovas del Castillo, president durant la Restauració\nAssassinat de Cánovas del Castillo, el 8 d'agost de 1897 V. Ginés / Wikimedia commons\nCánovas del Castillo va ser l'artífex principal de l'època de la Restauració borbònica. El màxim dirigent del Partit Conservador espanyol va presidir el Consell de Ministres durant bona part del segle XIX. Aquest període històric es va caracteritzar per un fort bipartidisme, fet que generava l'alternança dels dos grans partits, el Partit Liberal (liderat per Práxedes Mateo Sagasta) i el Conservador.\nCánovas, ferm defensor de la monarquia, va ser criticat per suspendre la llibertat de càtedra i per ser partidari de l'esclavisme. Va morir a mans de l'anarquista Michele Angiolillo el 8 d'agost del 1897, a un balneari de la localitat basca de Mondragón. El motiu de l'assassinat, segons declaracions d'Angiolillo, va ser venjar les morts dels anarquistes que havien estat detinguts i executats amb motiu de l'atemptat contra la processó del Corpus del juny del 1896 a Barcelona.\n7 William McKinley, 25è president dels Estats Units\nAssassinat de William McKinley a mans de Leon Czolgosz, el 6 de setembre del 1901 T. Dart Walker / Wikimedia commons\nEl polític republicà William McKinley fou l'últim veterà de la Guerra Civil Americana que va arribar a ocupar el càrrec de president. Durant el seu mandat es va centrar en estimular el creixement de l'activitat mercantil del país. A més, la victòria dels Estats Units en la Guerra hispano-estatunidenca va assentar les bases per a que el territori nord-americà esdevingués una potència mundial ja que es va fer amb el control de Cuba, Puerto Rico, Guam i Filipines.\nMcKinley i la seva dona van acudir a l'Exposició Panamericana que es celebrava a Buffalo, Nova York. El 6 de setembre del 1901 l'anarquista Leon Czolgosz es va apropar al president amb un revòlver tapat per un mocador i li va disparar dos cops. Una de les bales va ser impossible de trobar, fet que li provocà una gangrena. Malgrat tot apuntava a que es recuperaria, una setmana més tard va morir. El seu assassí va ser electrocutat un any després.\n8 Sadi Carnot, president de la Tercera República Francesa\nIl·lustració de l'assassinat del president Sadi Carnot, el 2 de juliol del 1894\nMarie François Sadi Carnot va presidir la Tercera República de França des del 1887 fins el 1894. La presidència de Carnot va gaudir de molta popularitat. La seva decisió a l'hora de plantar cara als atacs del general Boulanger contra els valors de la República van ajudar-li a guanyar molts simpatitzants. A més, va ser un dels primers polítics a assistir a inauguracions per tal d'augmentar la seva popularitat. L'exili de Boulanger el 1889 van ser una victòria per Sadi Carnot.\nA banda d'aquest fet, el mateix any es va celebrar el centenari de la Revolució francesa i la inauguració de l'Exposició Universal de París (durant la qual es va construir la Torre Eiffel). Aquestes maniobres el van ajudar a consolidar-se com a un dels presidents més populars de França i també va servir per ratificar la República Francesa.\nAixò no va evitar, però, que durant el govern de Sadi Carnot es succeïssin els gabinets de ministres, esclatés l'acció socialista i es comencés a gestar l'antisemitisme polític que culminaria amb el famós cas Dreyfus.\nQuan es trobava en ple apogeu, el 24 de juny del 1894, després de pronunciar un discurs en un banquet públic de Lió, un anarquista italià, Sante Geronimo Caserio, li va clavar diverses ganivetades. Poc després moria víctima de les ferides.\n9 Salvador Allende, president de Xile\nSalvador Allende entre el 1970 i el 1973 Biblioteca del Congreso Nacional - Chile / Wikimedia commons\nEl cirurgià i polític socialista Salvador Allende va governar Xile entre el 1970 i el 1973. Després de presentar-se en tres ocasions com a candidat a la presidència de la República, finalment, a la quarta elecció va ser elegit president. D'aquesta manera es va convertir en el primer president marxista del món en accedir al poder mitjançant unes eleccions generals.\nEl govern d'Allende es va caracteritzar pels intents d'establir un Estat socialista amb projectes com la nacionalització del coure, un recurs natural molt important pel país andí o la reforma agrària. Allende va governar en un període de polarització política internacional marcat per la Guerra Freda.\nEl seu govern va acabar abruptament amb el cop d'Estat de l'11 de setembre del 1973, maniobra que acabaria amb el dictador Augusto Pinochet en el poder. El mateix dia, després que el Palacio de la Moneda fou bombardejat per avions i tancs, Allende es va suïcidar.\nTot i així, des del mateix moment dels fets va haver polèmica sobre si l'havien assassinat o si, efectivament, s'havia suïcidat. Des de l'esquerra es va parlar d'assassinat. Tot i així, les diferents autòpsies al cadàver semblen haver confirmat la teoria del suïcidi que alguns encara no acaben de veure clara.\n10 Laurent-Désiré Kabila, president de la República Democràtica del Congo\nInstal·lació del bust del president Kabila a la ciutat congolesa de Bukavu (2011) Flickr / Wikimedia commons\nLaurent-Désiré Kabila fou un polític i guerriller congolès de tendències socialistes. Va governar el país africà entre el 1997 i el 2001. Durant el seu període de guerriller va conèixer Ernesto Che Guevara, qui va expressar els seus dubtes a l'hora de liderar els guerrillers a causa de la seva afició a l'alcohol i a que era un faldiller.\nDesprés de molts anys com a guerriller desgastant la dictadura de Mobutu Sese Seko, instaurada el 1971, finalment el 1997 les seves tropes van aconseguir prendre Kinshasa, la capital del país. Això va provocar la fugida de Mobutu al Marroc i, en conseqüència, que Kabila es convertís en el màxim dirigent del país.\nUn any després del seu ascens al poder va esclatar la guerra del Congo, un conflicte bèl•lic desolador que es va allargar cinc anys. El Congo s'havia convertit en el camp de batalla més cruent de l'Àfrica. A banda, la seva política econòmica era molt deficient, amb tasses d'atur molt elevades i amb gran part de la població sense escolaritzar i sense accés a medicaments.\nKabila va ser assassinat a trets al Palau Presidencial per un membre de la seva guàrdia personal. El seu executor fou un nen soldat que s'havia convertit en el seu escorta. Aquest va ser abatut en el mateix escenari dels fets. El mateix dia del seu assassinat Kabila s'havia de reunir amb una delegació iraniana per comprar urani.\n[VÍDEO] 'L'home del paraigua' i l'assassinat del president Kennedy


Barça 109 Desembre del 2021 - Gener del 2022 - Page 106\ndat d ’ Agustí Montal , el desembre de 1969 . El 15 d ’ abril del 1970 , la directiva va reunir la premsa per fer públic l ’ avantprojecte del conjunt de la nova Pista de Gel , el Pavelló Poliesportiu ( o Palau Blaugrana ) i l ’ edifici per a seccions esportives i oficines del Club , configurats com una unitat arquitectònica funcional .\nLa posada en marxa d ’ aquest projecte culminava un seguit de temptatives que es remunten a la dècada del 1950 . Aleshores , el president Francesc Miró Sans havia començat un ambiciós projecte que el va dur a comprar més terrenys dels estrictament necessaris per tal de definir una unitat esportiva i urbanística de gran rellevància per a la ciutat . Així , el projecte inicial del Camp Nou ja preveia un seguit d ’ actuacions , un nucli esportiu , que el completaven i que es van projectar inicialment ; fins i tot es va encarregar un projecte de ciutat esportiva que no es va poder portar a terme . També durant els darrers anys del mandat del president Enric Llaudet ( 1961-68 ) es va fer un esbós de projecte del Pavelló , però va ser finalment Agustí Montal qui el va encarregar als arquitectes Francesc Cavaller i Josep Soteras . Aquest darrer ja havia participat , com a col · laborador , en el projecte del Camp Nou amb Francesc Mitjans i Lorenzo García Barbón . Aquests arquitectes tenien un gran bagatge en arquitectura esportiva : Josep Soteras havia construït la Piscina Olímpica de Sabadell i els Pavellons d ’ Esports de Madrid i Barcelona , i llavors treballava en el Pavelló Municipal de Sabadell . Malgrat això , van visitar diversos pavellons de moltes ins-


La GIEC ens diu (pàg. 1304) que els quantificadors negatius (res, ningú, mai, enlloc, gens, cap ) “solen aparèixer en posició postverbal, però també és possible que s’anteposin al verb”, i llavors deixa clar que en aquest segon cas l’adverbi no és opcional. El que no deixa clar és quins són els límits d’aquesta anteposició -si són o no els mateixos que en castellà-. Jo diria que no i que un greu problema d’interferència fa que en l’ús públic de la llengua es facin anteposicions que són aberrants en català per a qui conservi un mínim d’intuïció.\nEn efecte, tant se val que ens trobem un “Això res té a veure” com un “Això res no té a veure”. Diria que totes dues frases són calcs flagrants i inadmissibles del castellà. “Però això ho escriu algú?”, em podeu dir. Doncs ara mateix el cercador de Google detecta 18.200 “res té a veure” i 72.600 “res no té a veure”. I la segona construcció la trobo en textos publicats per mitjans i editorials. Deuen pensar que posant-hi el no (fent l’anomenada doble negació i allunyant-se una mica del “nada tiene que ver ”) la frase passa a ser normativa i genuïna. Doncs no, l’única frase genuïna, en aquest cas, és “Això no té res a veure”.\nLa cosa no acaba aquí. Professionals de la llengua amb un molt bon català et poden deixar anar: “L’independentisme no pot estabilitzar, com si res no hagués passat, un Estat que incrementa la repressió”. Una orella afinada hi sent un calc de “como si nada hubiera pasado ” i té clar que en català sempre s’ha dit -i s’ha de dir- “com si no hagués passat res”. Fixem-nos que això que passa amb res no passa amb mai. Sí que diem “com si mai (no) hagués passat” al costat de “com si no hagués passat mai”. I també “com si ningú (no) l’hagués vist” al costat de “com si no l’hagués vist ningú”. El mot res, per alguna raó, és diferent, i el fet que les gramàtiques i els llibres d’estil no ho remarquin està fent que la seva assimilació a nada sigui un llençol més que perdem en aquesta inaturable bugada que ens dilueix en el castellà.


Petrovsk Hotel Makhachkala Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 49 allotjaments a Makhachkala.\nProspekt Petra Pervogo 25B, Makhachkala, Makhachkala, Rússia, 367007 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Petrovsk Hotel\nDissenyat tant per oci com per negoci, Petrovsk Hotel està situat idealment a Makhachkala; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Makhachkala. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, servei de bugaderia, bar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com billar. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Petrovsk Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Makhachkala.


L’Ésser del Mil·lenni acomiadarà l’any a Barcelona (31 de desembre) | CATACULTURAL\nL’Ésser del Mil·lenni acomiadarà l’any a Barcelona (31 de desembre)\n26 diciembre, 2014 Activitats, Actualitat, MúsicaCatacultural\nL’Ésser del Mil·lenni acomiadarà l’any a Barcelona\n31/12/2014 al 01/01/2015\nL’Ésser del Mil·lenni tornarà a cobrar vida a l’Avinguda de la Reina Mària Cristina gràcies als castellers de Sants que s’enfilaran per l’estructura de 15 metres. Serà el moment en què el seu cor bategarà per rebre el 2015 l’any Internacional de la Llum. L’espectacle també retrà homenatge a Ramón Llull. S’alçarà un castell de paraules coincidint amb els 700 anys de la seva mort.\nDurant la celebració es convidarà a tots els assistents a compartir la darrera foto de l’any a través de les xarxes socials amb les etiquetes #Barcelona2015 i #BarcelonaInspira.\nLa celebració de Cap d’Any estarà protagonitzada de nou per l’Ésser del Mil·lenni, i comptarà amb un gran espectacle d´aigua, foc i música, a càrrec de la Fura dels Baus i amb la participació de Santi Arisa i Ginesa Ortega. Representarà l’esperit de l’empenta de Barcelona, amb gran protagonisme dels castellers, símbol de la força, l’equilibri, el valor i el seny que caracteritza la capital catalana.\nCaracterístiques de la celebració\nDes de les 21 hores del 31 de desembre, el públic podrà gaudir d´un repertori de música dels anys 60, 70 i 80, que els donarà la benvinguda per megafonia. A dos quarts de dotze de la nit, per obrir l’espectacle, un actor de La Fura donarà pas a l’entrada del foc, a càrrec de diferents colles de castellers que iniciaran un recorregut de torxes al llarg de l’avinguda Reina Maria Cristina i, quan arribin a dalt de l´escenari, s´il·luminaran les fonts de Montjuïc. A continuació, entrarà en escena el Campaner, el mestre de cerimònies que dirigirà un primer assaig de compte enrere.\nSeguidament, els Castellers de Sants muntaran un castell a l’escenari. En aquell moment, entre les fonts i la il·luminació, l’esperat Ésser del Mil·lenni se situarà al capdavant de l’escenari, al mateix temps que el castell es desmuntarà perquè els seus integrants s’enfilin pel cos i les extremitats de l’estructura de ferro de 15 metres que forma l’Ésser del Mil·lenni. Coincidint amb l’ancoratge i pujada dels castellers, els assistents podran veure un vídeo interactiu de les Cròniques de Ramon Muntaner i escoltar un nou tema, molt enèrgic i amb bases electròniques, interpretat per Santi Arisa i Ginesa Ortega.\nEl cor de l´Ésser del Mil·lenni començarà a bategar, a la vegada que un joc de llums realitzat amb la participació del públic il·luminarà tot l’espai, tot repetint el batec com a símbol de l’arribada de l´any 2015, l´Any Internacional de la Llum.\nDesprés que l´enxaneta arribi al cim i saludi el públic, l’Ésser pujarà els braços i farà un gir. Per les pantalles es veurà un globus terraqüi assenyalant les diferents parts del món on es va celebrant el cap d’any.\nA les dotze de la nit, en el moment decisiu de les campanades, començarà el compte enrere i arribarà el moment de prendre el raïm per finalitzar amb un castell de focs a ritme d´una nova composició musical de La Fura dels Baus.\nAquesta celebració popular està promoguda per Turisme de Barcelona amb el suport de l´Ajuntament. La Fura dels Baus i el Grup Focus lideren el disseny i muntatge de l´espectacle artístic, i compta amb la col·laboració de Fira de Barcelona i Clear Channel.\nTV3 retransmetrà en directe tota la cerimònia. A banda, la corporació també facilitarà el senyal de televisió a l´Ajuntament i a BTV per tal que també en puguin fer difusió. I efectuarà la producció de la senyal de ràdio, que també s´emetrà en directe a través de Catalunya Ràdio.\nde 23:30 h a 00:15 h\nEspectacle de Cap d’Any\n← Woody Allen inaugura el Suite Festival (Gran Teatre del Liceu) 31/12/2014\tSergio Dalma tanca l’any al Liceu 28 de desembre →


Mare de dia de petites grans persones: EXPLIQUEM CONTES\nDiferenciem entre dos tipus de contes:\nEl conte popular: és una narració tradicional breu de fets imaginaris que es presenta en múltiples versions, que coincideixen en l'estructura però difereixen en els detalls. Té 3 subtipus: els contes de fades, els contes d'animals i els contes de costums. El mite i la llegenda són també narracions tradicionals, però solen considerar gèneres autònoms (un factor clau per diferenciar del conte popular és que no es presenten com ficcions).\nEl conte literari: és el conte concebut i transmès mitjançant l'escriptura. L'autor sol ser conegut. El text, fixat per escrit, es presenta generalment en una sola versió, sense el joc de variants característic del conte popular.\nSegons l'objectiu del conte els podem diferenciar en:\n1. El conte fantàstic, un simple joc d'imaginació, basat la majoria de vegades en mites i llegendes.\n2. El conte anecdòtic, que gira al voltant d'un fet, aconteixement o dita significativa i ingeniosa.\n3. El conte didàctic, que duu una ensenyança o moral.\nParts del conte\nEn un conte hi distingim tres part:\nIntroducció o plantejament: La part inicial de la història, on es presenten tots els personatges i els seus propòsits. Però fonamentalment, on es presenta la normalitat de la història. El que es presenta a la introducció és el que es trenca o s'altera en el nus. La introducció posa les bases perquè el nus tingui sentit.\nDesenvolupament o nus: És la part on es presenta el conflicte o el problema de la història, pren forma i succeeixen els fets més importants. El nus sorgeix a partir d'un trencament o alteració del plantejat en la introducció.\nDesenllaç o final: part on se sol donar el clímax, la solució a la història i finalitza la narració. Fins i tot en els textos amb final obert, hi ha un desenllaç. Pot acabar en un final feliç o no.\nEl conte presenta diverses característiques que el diferencien d'altres gèneres narratius:\nFicció: encara que pot inspirar-se en fets reals, un conte ha de, per funcionar com a tal, retallar la realitat.\nArgumental: el conte té una estructura de fets entrellaçats (acció - conseqüències) en un format de: plantejament - nus - desenllaç.\nÚnica línia argumental: a diferència del que succeeix en la novel.la, en el conte tots els fets s'encadenen en una sola successió de fets.\nEstructura centrípeta: tots els elements que s'esmenten en la narració del conte estan relacionats i funcionen com indicis de l'argument.\nPersonatge principal: encara que pot haver altres personatges, la història parla d'un en particular, a qui li ocorren els fets.\nUnitat d'efecte: comparteix aquesta característica amb la poesia. Està escrit per ser llegit de principi a fi. Si un talla la lectura, és molt probable que es perdi l'efecte narratiu. L'estructura de la novel.la permet, en canvi, llegir per parts.\nProsa: el format dels contes moderns (a partir de l'aparició de l'escriptura) sol ser la prosa.\nBrevetat: el conte és breu\nDe tots és ben sabut que existeixen fòrmules per començar i acabar els contes ... però n'hi ha tantes que sempre acabem repetint dues o tres.\n•Vet aquí que una vegada...\n•Vet aquí que en aquell temps...\n•Una vegada hi havia...\n•Era una vegada...\n•En un país molt llunyà hi havia...\n•Temps era temps quan els animals parlaven...\n•Fa qui sap quants anys...\n•Una vegada fa molts anys...\n•Un conte us explicaré, tan bé com jo sabré; si l'escolteu el sentireu, qui no el sentirà no el sabrà.\n•Això era i no era, i bon viatge faci la cadernera, per vosaltres un picotí i per a mi una quartera, del bon blat que es bat a l'era, i el bé que se'n vingui i el mal que se'n vagi, i qui bé faci que bé trobi i el dolent que mal hagi.\n•De follies i de rondalles jo us en contaré un grapat, les unes sera mentides, les altres seran veritats.\n•Això era i no era, i bon viatge faci la cadernera, per tu un almud, per jo una barcella.\n•Això era i no era... Bon viatge faça la cadernera.\n•Vet aquí que en aquell temps que les bèsties parlaven i les persones callaven...\n•Vet aquí que en aquell temps que els ocells tenien dents...\n•Vet aquí en aquell temps que les bèsties tenien dents...\n•Vet aquí que en aquell temps dels catorze vents, que set eren bons i altres set dolents...\n•Vet aquí en aquell temps dels set estudiants que tres eren ases i quatre bergants...\n•Vet aquí en aquell temps que els arbres cantaven i les unces es mesuraven...\n•Hi havia un rei que parava faves i li queien les baves dins un ribell...\n•Vet aquí que en un poblet poblàs on tothom tenia nas...\n•Escolteu bé això que us diré que si ho sé, tampoc no ho sé, i si bé mai no ha passat bé podria ser veritat.\n•Rondalla ve, rondalla va, si no és mentida veritat serà.\n•Vet aquí pels temps d'aquell rei que a qui sabia massa li feia llevar la pell.\n•Conte contat, conte acabat.\n•Rondalla explicada, rondalla acabada.\n•I això és tan veritat com que el conte s'ha acabat.\n•I no són morts si encara són vius.\n•I van viure feliços molts i molts anys.\n•I van ser feliços i van menjar tots anissos.\n•I el que no ho vulgui creure que ho vagi a veure.\n•Aquest conte s'ha acabat i si no és mentida és veritat.\n•Catacric-catacrac conte acabat.\n•Catacrac-catacric, conte finit.\n•I és un gos i és un gat i aquest conte s'ha acabat.\n•I tot això es tan veritat que potser mai no ha passat.\n•I van fer un gran dinar; primer van menjar un gall a l'ast, després un capó farcit i després un gat pelat, i vet aquí el conte acabat.\n•Per qui no s'ho escolta. El "cuento" del Pare Simiento, tres cagarrutes en un "momento", una per a en Joan, una altra per a en Pere, i l'altra per el qui parlarà primer.\n•I foren feliços, i com ells ho poguem ésser nosaltres, i dalt del cel ens puguem veure junts. Amén.\n•I es un gat i és un gos i aquest conte ja s'ha fos.\n•I darrere la porta hi un plat de confits que tots els llaminers hi posen els dits.\n•I darrere la porta hi ha un sac de confits que tots els llaminers hi fiquen els dits.\n•I darrere de la porta hi ha un fus i s'ha acabat. Amén Jesús.\n•I ens en en vam anar plegats fins a... Allí ens vam deixar i jo vaig venir cap aquí per poder-vos explicar el que acabeu d'escoltar.\n•I ells allí i jo aquí, i no m'han dat res pel camí.\n•I això és sa rondaia de ... si vos agrada menjau-la-vos frita, menjau-la-vos torrada, i si no us agrada tirau-la dalt sa teulada.\n•A la cric-cric, el conte ja està dit; a la cric-crac, el conte està acabat.\n•I catacric-catacrac, el conte s'ha acabat. I tuuuuuuuuuut... La guilla ha vingut i se l'ha emportat, ha passat per un forat i allí dintre s'ha quedat.\n•Entre un gat i un gos aquest conte ja s'ha fos.\n•I cric-crac, el conte s'ha acabat; aquí planto un soc per tornar-hi un altre cop.\n•I el que no vulgui creure aquesta rondalla vera, que el seu cap se li torni de cera.\n•Una reina tenia tres filles: una mandarina, una tarongina, una melmelada i aquesta història s'ha acabada.\n•I que no us agafi el confessor tal com li va passar al gall de la Passió.\n•Conte contat ja s'ha acabat, de la xemeneia al terrat. Rondalles valencianes.\n•Conte contat ja s'ha acabat i per la xemeneia al terrat. Rondalles valencianes.\n•Conte contat, per la xemeneia s'ha escapat.\n•Conte contat conte acabat qui no s'alci té el cul foradat.\nHem de tenir en compte a qui va dirigit: sexe, edat, si hi ha infants amb algun trastorn, les preferències o interessos del públic…\nAmb infants de 0-3 anys funcionen molt bé els contes amb cançons, rítmics.\nAmb infants de 3-6 anys funcionen bé aquells contes amb repeticions en el seu argument (per exemple “el cargol i l’herba de poniol”.\nTambé ha de ser un conte que ens agradi a nosaltres, que ens motivi. Si ens trobessim amb algun conte que no ens agrada per exemple perque estèticament és lleig), no tenim per que mostrar-lo,ens el podem aprendre de memòria i explicar-lo amb un titella.\nCom preparar la sessió?\nÉs molt important l’espai on explicarem el conte.\nEspai obert: Significa més distracció pel públic.\nEspai tancat: Hem de tenir en compte que no hi hagi distraccions darrere el contacontes (per exemple una finestra o imatges), que tampoc hi hagi distraccions auditives i poder crear una ambientació, una mica d’escenografia.\nEl públic és millor colocar-lo sempre per sota del contacontes i en semicercle, dins del camp visual (així si el contacontes mostra algun conte o objecte tothom del públic el pugui veure). A més amés és important sentir-se còmode, natural, saber aprofitar les reaccions dels altres per dirigir la sessió i saber projectar la veu per arribar a tots.\nRituals d’inici i final\nTots els contes populars i de tradició oral tenen fórmules per començar i acabar (s’ha comentat abans). De la mateixa manera, les sessions de contacontes poden tenir uns rituals d’inici i de final que tenen com a objectiu fixar l’atenció\ndel públic i crear l’ambientació que es necessita per a poder-lo explicar.\nEn una sessió de contacontes, que sol durar entre 50 i 60 minuts, s’expliquen contes curts, de 5 o 10 minuts. Entre conte i conte, es fan petits regals, poemes per a nens, endevinalles, petits rituals…\nÉs important també fixar unes normes per participar en la sessió des d’un inici: Que hi hagi silenci. Si a algun infant noli agradada el conte ha de respectar-lo per que els altres en puguin gaudir. Convidar a marxar, remarcant que no és obligatori escoltar els contes. Posar un cartell a la porta avisant que no es pot entrar (aixi evitem la distracció del públic).


CAMPER | Botigues de Barcelona | Adreces i horaris\nRetrocedim en el temps i anem al segle XIX. L'any 1877, un sabater mallorquí anomenat Antonio Fluxà, va comprar a Londres i va traslladar a Mallorca les primeres màquines de cosir sabates. Amb elles va revolucionar el procés de fabricació de calçat a l'illa. Aquell sabater va ser l'avi de Lorenzo Fluxà, qui en 1975 va fundar Camper, l'empresa de calçat en la qual la tradició i la innovació sempre han estat i estan unides. Tot i que els productes de Camper segueixen dissenyant-i desenvolupant-se en Inca (Mallorca), la primera botiga de sabates de Camper es va obrir a Barcelona el 1981. Onze anys més tard es van inaugurar botigues a París i Milà, i el 1999 a Nova York. Actualment, dirigits per la quarta generació de la família Fluxà, compten amb més de 400 botigues pròpies repartides en més de 40 països, i el seu equip de dissenyadors i tècnics crea aproximadament 500 models per temporada.\nCamperLab (una experiència exclusiva i una selecció especial de productes, només disponible en botigues Lab)\nCamperTogether (model de col·laboració entre Camper i dissenyadors i arquitectes líders, per crear productes exclusius i botigues memorables)\nLes sabates Camper\nLa comoditat és una de les principals característiques de les sabates Camper. Des del principi, l'enfocament de Camper ha estat difuminar els límits, creant calçat unisex i aproximant els conceptes de calçat esportiu i formal. Des que van llançar la seva primera sabata (el Camaleón, inspirat en les sabates dels agricultors locals i que va rebre la primera acreditació de la CEE -avui UE- de calçat ecològic), un petit nombre de línies (icones de Camper) ha guanyat importància i popularitat. Aquestes línies s'han redissenyat centenars de vegades: TWINS desafia la idea que les sabates han de ser idèntics (l'èxit del concepte va dur a col·laboracions amb artistes com Joan Miró); Pelotas, un dels icones més influents de Camper, presenta 87 pilotes a la sola exterior, creant un sistema d'amortiment únic; Wabi, concepte que prové de "wabiru", un terme japonès que significa "demanar perdó", i que va ser originalment una sabatilla ecològica inspirada en la cultura del minimalisme; i Peu, que manté l'esperit de sabates modestos per a l'ús a la ciutat, alhora que respecta el medi ambient.\nCamper va llançar el 2005 Casa Camper, un nou concepte d'hotels a Barcelona (que després va arribar a Berlín). I al costat del hotel de Barcelona van obrir el restaurant Dos Palillos, que va aconseguir una estrella Michelin.\nEl 1998 Camper va ser guardonada amb el Premi Nacional de Disseny, atorgat pel Ministeri d'Indústria i la Fundació BCD (Barcelona Centre Disseny). Aquest premi és el més important que es pot atorgar a empreses i professionals per la seva aportació al món del disseny.\nEn 2018 Camper va rebre el Premi Nacional Honorífic a la Gran Empresa de Moda. El premi va ser lliurat per Sa Majestat la Reina Letizia en la seva V edició dels Premis Nacionals de la Indústria de la Moda a Espanya.\nAdreces i horaris de les botigues Camper de Barcelona\nCol·lecció d'home = H\nCol·lecció de dona = D\nCol·lecció de nens = N\nBotiga amb bosses i accessoris = A\nRambla Catalunya: Rambla Catalunya, 122 / Tel. 34 932.172.384: / Horari: de dilluns a diumenge, de 10:00 a 21:00 h / H - D - A\nPasseig de Gràcia 100: Passeig de Gràcia, 100 / Tel .: 34 934.674.148 / Horari: de dilluns a dissabte, de 10:00 a 21:00 h / H - D - N - A\nEl Raval: Plaça dels Àngels, 4. Baixos 3ª / Tel .: 34 933.424.141 / Horari: de dilluns a dissabte, de 10:00 a 21:00 h / H - D - A\nPasseig de Gràcia 2: Passeig de Gràcia, 2-4 / Tel .: 34 935.216.250 / Horari: de dilluns a dissabte, de 10:00 a 21:00 h / H - D - N\nPortaferrissa: Portaferrissa, 34 / Tel .: 34 932.013.188 / Horari: de dilluns a dissabte de 10:00 a 21:00 h / H - D\nCarrer València: c / València, 249 / Tel .: 34 932.156.390 / Horari: de dilluns a dissabte, de 10:00 a 21:00 h / H - D - N - A\nL'Illa Centre Comercial: L'Illa, Avinguda Diagonal, 545-565 / Tel .: 34 933.631.486 / Horari: de dilluns a diumenge, de 09:30 a 22:00 h / H - D - N\nTriangle: Centre Comercial Triangle c / Pelai, 13-37 / Tel .: 34 933.024.124 / Horari: de dilluns a dissabte, de 09:30 a 22:00 h / H - D\nBorn: Placeta Montcada, 11 / Tel .: 34 933.194.804 / Horari: de dilluns a dissabte, de 10:00 a 21:00 h / H - D\nEl Corte Inglés Plaça Catalunya: Plaça Catalunya, 14 4ª Planta / Tel .: 34 664.393.823 / Horari: de dilluns a dissabte, de 09:30 a 21:30 h / H - D - N - A\nEl Corte Ingles Diagonal: Avinguda Diagonal, 617 1ª Planta / Tel .: 34 664.392.717 / Horari: de dilluns a dissabte, de 09:30 a 21:30 h / H - D - N\nBotiga Passeig de Gràcia 100\nV15, V17, H10, H8, 7, 22, 24, 6, 33, 34 i Bus Turístic (rutes blava i vermella, parada Passeig de Gràcia - La Pedrera)\nAparcament més proper a CAMPER\nHotels a prop de CAMPER


A la caça dels conductors amb WhatsApp - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls Mossos de la Catalunya Central intensifiquen el patrullatge de paisà per detectar imprudències al volant amb el telèfon mòbil\njosep sallent manresa 15.02.2019 | 23:52\nUn mosso, multant un conductor a Manresa perquè utilitzava el telèfon mòbil. OSCAR BAYONA\nUn mosso, multant un conductor a Manresa perquè utilitzava el telèfon mòbil.\nL'Antonio condueix sense pressa pel carril dret de la ronda nord de Manresa, en direcció a l'eix Transversal. Es disposa a agafar la sortida cap a l'avinguda Universitària i, en aquell moment, rep una trucada al mòbil. Agafa l'aparell, desvia la mirada de la carretera i toca la pantalla per activar l'altaveu. Just aleshores, circula al seu costat, pel carril paral·lel, un cotxe blanc, amb dos mossos uniformats a l'interior. Un d'ells l'acaba d'enxampar manipulant el mòbil.\nImmediatament, el vehicle de paisà dels Mossos se situa davant del cotxe de l'Antonio, activa la sirena policial, treu el rotatiu lluminós blau i l'informa, a través del panell variable, que és la policia i que té l'obligació de parar-se.\nTots dos vehicles s'aturen al voral i els agents surten a parlar amb el conductor. «És veritat. Estava fent anar el mòbil, volia posar el mans lliures. No puc dir res», admet l'Antonio. «Fa uns anys, ja em van multar pel mateix motiu», afegeix contrariat. Els Mossos li posen una multa de 200 euros (que serà de 100 euros si paga en aquell moment o en els propers 20 dies) i, finalment, el deixen marxar.\nAquesta situació s'ha produït aquesta setmana a la ronda nord de Manresa i s'ha repetit nombroses vegades els últims dies a les principals carreteres i autovies de la Catalunya Central. I és que els Mossos de Trànsit han intensificat el patrullatge camuflat, amb un objectiu principal: enganxar conductors que estiguin utilitzant el mòbil mentre estan al volant, sigui parlant o sigui escrivint o llegint per WhatsApp. La intenció final és reduir aquesta conducta imprudent, que és un dels motius principals de distracció al volant i, per tant, d'accidents. De fet, la majoria de sinistres mortals que hi va haver l'any passat a l'eix Transversal, per exemple, van ser provocats per distraccions.\n«Durant aquests segons en què perds de vista el que passa a la car-retera per mirar el mòbil, és molt probable que el vehicle de davant freni o passi qualsevol altra cosa», constata Xavier Piña, sergent de Trànsit a la Catalunya Central. «Per culpa d'aquests segons, no tindràs temps de reaccionar. Perquè, quan ja ha passat, no pots fer marxa enrere. Un segon et pot canviar la vida», adverteix.\nL'Antonio s'ha pres bé la multa, però no tothom té la mateixa reacció. «Primer, els conductors es mostren sorpresos, ja que no s'esperaven un cotxe de paisà. Després, quan els dius el motiu de la infracció, hi ha de tot: gent que s'ho pren bé i ho reconeix, i gent que no tant», afegeix Piña. En tot cas, destaca, «nosaltres no denunciem el que ens ha semblat veure, sinó el que hem vist clarament. Si no n'estem segurs, no ens parem», diu. De fet, durant l'hora i quart en què Regió7 ha acompanyat una patrulla de paisà, els agents han dubtat més d'una vegada, perquè han vist, per exemple, un conductor amb la mà a l'orella (sense saber què estava fent) i un altre gratant-se la galta (falsa alarma).\nEn tot cas, per detectar infraccions amb el mòbil, els Mossos consideren més eficaços els cotxes de paisà (batejats com a vehicles espiells). «Normalment, la gent està pendent dels cotxes policials logotipats, i no esperen que, a vegades, poden tenir darrere un cotxe de paisà», explica el caporal Xavier Álvarez. «La idea és aquesta: que tothom sàpiga que darrere sempre pot tenir la policia i que, per tant, eviti les infraccions».\nEl 90% de les multes són per utilitzar el mòbil\nNou de cada deu multes per distraccions al volant són per utilitzar el telèfon mòbil. Així ho reflecteixen les dades del Servei Català de Trànsit a la Catalunya Central. En el cas del Bages, a més, el nombre de denúncies de conductors per aquest motiu ha pujat un 15% durant el darrer any.\nEn concret, en el conjunt de les comarques centrals, durant el 2018 els Mossos van denunciar 1.387 conductors per cometre distraccions al volant, la gran majoria, un 90%, per manipular telèfons mòbils i altres sistemes de comunicació.\nA la majoria de comarques de la regió, la xifra de denúncies del 2018, respecte al 2017, ha anat a la baixa, excepte al Bages: en aquesta comarca, es van multar 703 conductors per distraccions, un 15% més que el 2017, quan en van ser 611. D'aquestes, un 90% eren també per usar telèfons mòbils i altres tipus de dispositius similars.\n«De fet, no només sancionem l'ús de mòbils. També multem si es manipula qualsevol altre aparell, com un GPS», explica el sergent Xavier Piña. «A vegades també multem camioners que, a sobre del tauler, tenen un ordinador portàtil amb el qual miren una pel·lícula o una sèrie», afegeix. «També sancionem conductors que porten auriculars a les orelles», diu.\nA banda d'interceptar l'ús imprudent de mòbils i dispositius electrònics, els vehicles de paisà dels Mossos poden sancionar qualsevol altra negligència, des de la falta d'ús del cinturó fins a conduccions temeràries, passant per maniobres antireglamentàries. L'excés de velocitat, en canvi, es reserva per als vehicles radar, que també han anat en augment.\nL'objectiu de tot plegat, assegura el sotscap de Trànsit a la Catalunya Central, Francesc Parra, és «canviar conductes» i, per tant, «intentar reduir l'accidentalitat».


L’Arquebisbe Joan-Enric va presidir el diumenge 1 de maig la missa de cloenda de les celebracions del 50è. aniversari de la construcció del temple de Santa Maria Magdalena (Parròquia de St.Ot), situat al barri del mateix nom de La Seu d’Urgell. La celebració fou concelebrada per l’actual encarregat de l'església, Mn. Jordi Miquel, i l’anterior encarregat, Mn. Agustí Brescó, actualment jubilat, i fou solemnitzada pels cants de la coral “Veus del Pirineu”, que més tard, a la tarda, oferí al barri un concert de celebració.\nLa festa començà a les 12 del migdia amb la Missa d’acció de gràcies pel 50è. aniversari, i després es lliuraren els premis del Concurs de Dibuixos que s’ha dut a terme amb motiu d’aquests 50 anys de la inauguració del temple. Després de dinar, a les 6 de la tarda, la celebració es completà amb una xocolatada i jocs per als infants assistents i el concert coral.\nA l’inici de la missa fou llegit un escrit d’una feligresa, i l’Arquebisbe va remarcar a l’homilia, que l’alegria de la Pasqua ens ha de conduir a ser-ne testimonis, amb la gràcia de l’Esperit. Testimonis d’amor i d’obediència a Déu abans que els homes.\nAquesta característica església fou construïda gràcies a l’empenta de Mn. Antoni Naudí (1916-1979) i la decisióde Mons. Ramon Iglesias Navarri, en un context de creixement de la ciutat de La Seu d’Urgell. La manca d’habitatges assequibles per a les famílies va portar Mn. Naudí i una Comissió per a l’habitatge a La Seu, a emprendre la promoció de construcció d‘habitatges a la zona, coneguda ara com a barri de Santa Magdalena, que constituí tot un nou barri, juntament amb el nou temple que es bastí en el mateix indret.\nPrimer es van construir 162 habitatges el 1960. El 1964 es van iniciar les obres del temple de Sta. Magdalena.L’any 1970, Mons. Ramon Malla, aleshores Bisbe Administrador Apostòlic de la Diòcesi d’Urgell i Bisbe de Lleida, va dedicar el nou temple dins la Parròquia de St. Ot. Mons. Malla era fill de La Seu d’Urgell i havia estat Vicari general d’Urgell amb Mons. Iglesias.\nEl temple és una de les mostres d’arquitectura religiosa contemporània de Catalunya, obra de l’arquitecte de Vilafranca del Penedès Sr. Josep Brugal Fortuny, que ja havia fet algunes altres obres emblemàtiques, com l’ampliació de l’església parroquial de Sant Esteve d’Andorra la Vella entre els anys 1959 i 1962, i que a Santa Magdalena va dur a terme un disseny arquitectònic innovador i característic del seu estil de projectes.\nCelebració eucarística al matí Celebració eucarística al matí\nMons. Vives va presidir l'Eucaristía Mons. Vives va presidir l'Eucaristía\nSanta Magdalena, avui Santa Magdalena, avui\nConcert Coral Concert Coral\nActivitats per a infants i xocolatada a la tarda Activitats per a infants i xocolatada a la tarda


Política privacitat | ASSESSORIA CAMATS-GARDEL\nDenominació fiscal: ASSESSORIA CAMATS GARDEL CORREDURÍA DE SEGUROS, SL\nNom comercial: GARDELA\nDomicili social: C/ Mare de Déu del Pla, 48 - 25730 Artesa de Segre (Lleida)\nCIF / NIF: B25377912\nTelèfon: 973 400 354\nDe conformitat amb el que disposa la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD) i la normativa de desenvolupament, el responsable del lloc web, en compliment del que disposa l´art. 5 i 6 de la LOPD, informa a tots els usuaris d\_aquest lloc que facilitin les seves dades personals que seran incorporades en un fitxer automatitzat.\nEls usuaris, mitjançant la marcació de la casella, accepten expressament i de forma lliure i inequívoca que les seves dades personals siguin tractades pel prestador per a les següents finalitats:\n1. Remissió de comunicacions comercials publicitàries per correu electrònic, fax, SMS, MMS, comunitats socials o qualsevol altre mitjà electrònic o físic, present o futur, que possibiliti realitzar comunicacions comercials. Aquestes comunicacions comercials seran relacionades amb productes o serveis oferts pel prestador, així com pels col·laboradors o parthners amb els quals aquest hagi arribat a algun acord de promoció comercial entre els seus clients. En aquest cas, els tercers mai tindran accés a les dades personals. En tot cas, el prestador realitzarà les comunicacions comercials i seran de productes i serveis relacionats amb el seu sector.\n3. Tramitar encàrrecs de peticions o qualsevol tipus de petició que sigui realitzada per l´usuari a través de qualsevol de les formes de l\_usuari tè a disposició al lloc web de la companyia.\nEl prestador informa i garanteix expressament als usuaris que les seves dades personals no seran cedides en cap cas a terceres companyies i que si fos necessari cedir dades personals, de forma prèvia es demanaria el consentiment exprés, informat, i inequívoc dels titulars.\nTotes les dades sol·licitades a través del lloc web són obligatòries, ja que són necessàries per prestar un servei òptim a l´usuari. En cas que no siguin facilitades totes les dades, el prestador no garanteix que la informació i els serveis facilitats siguin completament ajustats a les seves necessitats.\nEl prestador garanteix en tot cas a l´usuari l´exercici dels drets d´accés, rectificació, cancel·lació, informació i oposició, en els termes que disposa la legislació vigent. Per això, de conformitat amb el que disposa la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD),l’usuari pot exercir els seus drets i enviar una sol·licitud expressa, juntament amb una còpia del seu DNI, a través de correu postal dirigit a C/ Mare de Déu del Pla, 48 - 25730 Artesa de Segre (Lleida).\nDe la mateixa manera, l´usuari pot donar-se de baixa de qualsevol dels serveis de subscripció facilitats fent clic a l´apartat ”Donar-se de baixa” de tots els correus electrònics remesos pel prestador.\nA més, el prestador ha adoptat totes les mesures tècniques i d´organització necessàries per garantir la seguretat i integritat de les dades de caràcter personal que tracti, així com per evitar-ne la pèrdua, l’alteració i / o l’accés de tercers no autoritzats.\nEl prestador pel seu propi compte o el d´un tercer contractat per a la prestació de serveis d’anàlisi, pot utilitzar cookies quan un usuari navega pel lloc web. Les cookies són fitxers enviats al navegador per mitjà d´un servidor web amb la finalitat de registrar les activitats de l´usuari durant el seu temps de navegació.\nMitjançant l´ús de les cookies resulta possible que el servidor on es troba la web reconegui el navegador web utilitzat per l´usuari amb la finalitat que la navegació sigui més senzilla, cosa que permet, per exemple, als usuaris que s´han registrat prèviament, accedir a les àrees, serveis, promocions o concursos reservats exclusivament per a ells sense haver de registrar-se en cada visita. S´utilitzen també per mesurar l´audiència i els paràmetres del trànsit, controlar el progrés i el nombre d´entrades.\nL´usuari té la possibilitat de configurar el seu navegador perquè l’aviside la recepció de cookies i per impedir-ne la instal·lació al l’equip. Si us plau, consulteu les instruccions i manuals del vostre navegador per ampliar aquesta informació.\nPer utilitzar el lloc web, no és necessari que l´usuari permeti la instal·lació de les cookies enviades pel lloc web, sense perjudici que sigui necessari que l´usuari iniciï una sessió en cadascun dels serveis que la prestació requereixi registrant-s’hi.\nLes cookies utilitzades en aquest lloc web tenen, en tot cas, caràcter temporal amb l´única finalitat de fer més eficaç la transmissió ulterior. En cap cas s´utilitzaran les cookies per recollir informació de caràcter personal.\nEls servidors del lloc web podran detectar de manera automàtica l´adreça IP i el nom de domini utilitzats per l´usuari. Una adreça IP és un nombre assignat automàticament a un ordinador quan es connecta a Internet. Tota aquesta informació és registrada en un fitxer d´activitat del servidor degudament inscrit que permet el processament de les dades posterior amb la finalitat d´obtenir dades estadístiques que permetin conèixer el nombre d´impressions de pàgines, el nombre de visites realitzades als serveis web, l´ordre de visites, el punt d´accés, etc.\nEn qualsevol procés de contractació que comporti la introducció de dades personals de caràcter alt (salut, ideologia...),les dades sempre seran transmeses mitjançant el protocol de comunicació segura (Https: //...), de tal manera que cap tercer pugui tenir accés a la informació transmesa per via electrònica.


Cabanyal.- Sinde garantix que el Govern demanarà "mesures cautelars" per a frenar l'enderroc de "patrimoni històric"\nActualizado 06/04/2010 20:48 CET\nSANTIAGO DE COMPOSTEL·LA, 6 Abr. (EUROPA PRESS) -\nLa ministra de Cultura, Ángeles González-Sinde, ha assegurat hui que el Govern espanyol demanarà als jutjats que prenguen "mesures cautelars" per a evitar la demolició de "béns culturals" al barri valencià del Cabanyal que són "patrimoni històric".\n"Hi ha ordres ministerials i dictàmens dels jutges que cal complir", ha sentenciat la ministra al terme de la reunió que ha mantingut a la capital amb el president de la Xunta, Alberto Núñez Feijóo, amb el qual va abordar diversos assumptes d'interés cultural per a la comunitat.\nEn este sentit, la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana ha cursat instruccions a l'Advocacia de l'Estat perquè "amb caràcter immediat i com a mesura cautelaríssima", se sol·licite del jutjat "la suspensió de tot tipus d'enderrocs" al Cabanyal "d'acord amb l'ordre vigent del Ministeri de Cultura que així ho disposa i que establix l'obligació de l'Ajuntament de València i de la Generalitat d'executar esta ordre".\nPeralta ha fet estes declaracions davant de les informacions que diverses grues i excavadores hui abatut a primera hora de hui el primer immoble al Cabanyal després d'entrar en esta jornada en vigor la Llei de Mesures de Protecció i Rehabilitació del Conjunt Històric de la ciutat de València, aprovada a les Corts el passat 24 de març, que declara expressament que el Pla Especial de Protecció i Reforma (PEPRI) del barri no perjudica, danya o deteriora la protecció del conjunt històric.\nPeralta ha precisat que davant de l'"evident actuació" de l'Ajuntament de València "en contra de l'esmentada ordre és de manera que des de la Delegació del Govern s'adopta la decisió de recórrer als tribunals, perquè és així com s'actua en un Estat de Dret".


Hanting Express (Chengde Kuancheng Shenli Branch) Chengde Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 387 allotjaments a Chengde.\nHabitació Doble Superior - Bany\nBeijuzi Village, Kuancheng Town, Kuancheng, Chengde, Xina, 067600 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hanting Express (Chengde Kuancheng Shenli Branch)\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Chengde, Hanting Express (Chengde Kuancheng Shenli Branch) és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Hanting Express (Chengde Kuancheng Shenli Branch), s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, restaurant, premsa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, servei de despertador, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hanting Express (Chengde Kuancheng Shenli Branch) és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Chengde.


Facua-Consumidores en Acción i altres associacions denuncien l'increment "històric" dels preus\nFRANC MARÍN-CAMP Barcelona. 20/12/2013 00:00\n260x366 L'oposició considera inacceptable l'augment del rebut de la llum després de la subhasta del preu de l'energia. / JON NAZCA / REUTERS L'oposició considera inacceptable l'augment del rebut de la llum després de la subhasta del preu de l'energia. / JON NAZCA / REUTERS\nL'amenaça que el preu de l'electricitat s'encareixi fins a un 11% a partir del gener va disparar ahir les reaccions d'organitzacions d'usuaris i partits polítics, que després de la subhasta elèctrica que apuntava aquesta pujada van posar el crit al cel. La indignació va ser el sentiment majoritari, sobretot tenint en compte que el rebut de la llum ha pujat fins a tres vegades el 2013 i que la factura espanyola se situa en el podi de les més cares de la Unió Europea, només per sota de Xipre i Irlanda. El nou increment previst per al 2014 va desbordar les prediccions de l'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU), que hores abans de saber-se la notícia el situava al voltant del 8%. Aquest "augment històric" hauria elevat el preu de l'electricitat en 60 euros a l'any de mitjana. La subhasta va superar aquest 8% i, per tant, l'impacte serà superior als 60 euros.\nL'associació d'usuaris de banca Adicae va denunciar la "voluntat del govern espanyol de confondre els usuaris" amb les successives rectificacions i "nyaps" del ministeri d'Indústria. Des de l'associació van assegurar que seran els consumidors els que "acabaran pagant la festa de l'oligopoli de les grans elèctriques", i van xifrar entre els 90 i els 150 euros més en el preu de la llum per al 2014.\nL'associació Facua-Consumidores en Acción es va mostrar igual de contundent i va considerar l'increment "inadmissible" i d'"autènticament brutal". L'organització, que vetlla pels drets dels consumidors, va exigir al govern espanyol una "reforma real del sector" i va convocar una apagada de protesta per al pròxim 30 de desembre a les 7 del vespre. L'associació exigeix que es retiri l'actual legislació i que es garanteixi el subministrament als consumidors amb dificultats econòmiques.\nL'increment també va generar reaccions dels partits polítics. El portaveu del PP, Alfonso Alonso, va declarar que la pujada "no és acceptable ni justificable", però va recordar l'augment del 68% de la factura de la llum durant l'era socialista. El diputat del PSOE Hugo Morán va considerar que l'escalada dels preus de la llum és una "agressió tremenda" i un problema afegit per a la competitivitat de les empreses. La picabaralla entre els dos principals partits espanyols va continuar a les xarxes socials, on el PP culpava els governs de Rodríguez Zapatero de la situació actual. "Sobre la pujada de la llum: tots els espanyols han de pagar la mala gestió del PSOE", va dir el partit en un tuit.\nLes altres formacions es van mostrar igual de contundents. El diputat d'Esquerra Unida Aberto Garzón va acusar el govern espanyol de tenir una sensibilitat social "nul·la" i va advertir que la situació és "absolutament insostenible" per a milers de llars. El diputat d'ERC Joan Tardà, per la seva banda, va denunciar "un sabotatge en els drets socials", mentre que el portaveu adjunt de CiU al Congrés, Pere Macias, va reclamar una investigació de l'augment de la llum produït després de la subhasta i va remarcar que "no sembla respondre a la realitat".\nLa majoria dels partits al Congrés (PSOE, Esquerra Plural, UPyD, ERC, BNG, CC, Compromís, Amaiur i Geroa Bai) van acordar ahir derogar la reforma elèctrica del PP quan aquest partit deixi de governar. CiU i el PNB van decidir no subscriure el compromís.


Sin categoría – Escola Bonavista\nENGLISH DAY 2017 “SCOTLAND”\nEl passat dimarts 6 de juny va tenir lloc la 8a edició de l’English Day. L’eix transversal de les activitats d’enguany han estat els “SCOTLAND” on els infants de 3r de Primària de totes les escoles de Castellar van tenir l’oportunitat d’utilitzar l’anglès com a llengua de comunicació d’una manera funcional i lúdica. La valoració…\nSETMANA TEMÀTICA “EXPERIMENTEM”\nJa podeu visitar el bloc dedicat a la setmana temàtica d’enguany “EXPERIMENTEM” on trobareu tots els vídeos relacionats amb les activitats que hem fet durant aquests profitosos dies. A més trobareu algun enllaç d’interés relacionat amb el tema així com un vídeo on es veu com treballava Antoni Tàpies al seu taller. També volem aprofitar…\nPROJECTE PATI – Col·laboració famílies\nComencem a planificar i organitzar el projecte Pati. Aquest és un projecte d’escola i ens agradaria treballar plegats i aconseguir una gran participació de les famílies. Aquest projecte consisteix no només en la millora estètica del pati sinó també en treballar conjuntament per crear-hi diferents espais educatius (de joc, de dinàmiques de grups, de lectura,…\nVÍDEOS DE CARNESTOLTES I DIJOUS GRAS\nJa podeu veure els vídeos i fotografies de la celebració de Carnestoltes i la sortida de Dijous Gras al Parc de Colobrers! Nota: Per veure els vídeos amb millor qualitat només cal que la canvieu a 720HD en l’opció de configuració del reproductor de Youtube. ÀLBUM FOTOGRÀFIC DE CARNESTOLTES Clicant aquí\nCELEBRACIÓ DEL DIA MUNDIAL DE LA PAU I LA NO VIOLÈNCIA\nEl passat 31 de gener va tenir ser el Dia Mundial de la Pau i la no violència i com cada curs ens hem volgut sumar com a escola a aquesta iniciativa, tot treballant de manera conjunta i simbolitzant-t’ho al pati de l’escola. Creiem i eduquem en aquests valors, per la Pau i la convivència.\nJa podeu veure els vídeos i fotografies dels concerts de Nadal, teatre en anglès de nadal dels alumnes de 3r, així com la visita de l’ambaixador i la “cagada” del Tió! Ho trobareu en l’apartat del menú principal de la web GALERIES I VÍDEOS o bé clicant en els següents enllaços. Us convidem també a…


La novena edició de la Festa del Mercat, dedicada a l'arribada de la llum, ja té cartell - Festa del Mercat a la Plaça a Amposta\nLa novena edició de la Festa del Mercat, dedicada a l'arribada de la llum, ja té cartell\nPublicat el Dimecres, 22 Març 2017 17:27\nUna figura femenina inspirada amb l'estil de l'artista txec Alphonse Mucha, amb amb una bombeta Edison a la mà sobre un fons de lliris de color verd i diferents elements que evoquen l'Amposta de principis de segle XX. Aquests són els elements que conformen el cartell de la novena edició de la Festa del Mercat a la Plaça, que enguany tindrà lloc entre el 19 i el 21 de maig. Aquest dimarts, dos mesos abans d'aquesta data, l'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs, acompanyat per la regidora d'Ensenyament i Cultura, Inés Martí; el director artístic de la Festa, Jordi Príncep; i el dissenyador del cartell, Adrià Merín, han presentat el cartell i també algunes de les línies mestres del que serà la novena edició.\nLa presentació s'ha fet a l'escalinata d'una de les cases modernistes que hi ha a Amposta, la Casa Fàbregas, datada del 1913, "l'escenari perfecte per mostrar l'accent modernista del cartell d'enguany", en paraules del director de la Festa, Jordi Príncep, qui també ha assenyalat que aquest aspecte també està molt vinculat amb la temàtica d'enguany, l'arribada de la llum. "És una etapa històrica que suposa una gran transformació d'Amposta i del conjunt de les Terres de l'Ebre", ha afegit Príncep. Per emmarcar tota aquesta transformació, el Museu Terres de l'Ebre i la regidoria d'Ensenyament i Cultura van crear una beca per a fer recerca històrica, que enguany ha aprofundit en com i quan va arribar l'electricitat a la ciutat i al conjunt del territori".\nL'alcalde d'Amposta ha destacat també la professionalització de la Festa, que s'impulsa amb un increment de pressupost. També ha volgut posar èmfasi en la difusió que se'n farà, participant en diferents fires, "una línia de promoció que vam iniciar l'any passat". Enguany, la Festa del Mercat estarà present a ExpoEbre, de Tortosa, la fira B-Travel de Barcelona, on es farà un tast d'un espectacle representatiu i a Terrassa Modernista, "un referent molt important per a la Festa del Mercat a la Plaça". "La participació en aquestes fires fa que més gent de fora del municipi ens conegui", ha assenyalat l'alcalde, "no volem que siga només una festa endogàmica per als ampostins, sinó que volem que atragui gent d'arreu del territori i del país".\nEntre les novetats d'enguany també hi figura l'habilitació d'un Espai de Fires i Festes d'Època durant els dies de la Festa, on exposaran fires i festes similars. Malgrat que no s'ha desvetllat res del programa, sí que s'ha avançat que es renovarà un 25% del programa.\nPel que fa al cartell, el seu dissenyador, Adrià Merín, n'ha avançat algunes claus. En aquest sentit, ha assenyalat que el cartell es basa en cartellisme emprat a l'època del Modernisme, vora el 1900. L'estil en què es basa és "l'estil Mucha", de l'artista txec Alphonse Mucha, considerat un dels màxims exponents de l'Art Nouveau. Un estil que se centra en una figura femenina com a eix central, representant aquesta idea icònica de la dona com a deessa. Es representa també la recurrent expressió de la llibertat en la seva actitud, el vestit de roba de seda o les sinuoses línies del cabell.\nLa natura, que és també un tret substancial en l'art o disseny del Modernisme és representat amb els lliris i els colors verds i terrosos de la composició. Pel que fa a la tipografia, també es fa ús de fonts emprades per aquest tipus de comunicació. La figura està envoltada pel típic cercle ornamental d'inspiració bizantina, molt usual en aquest estil de pòster i a més inclou elements significatius de la ciutat, com la torre de la Carrova, el Pont o escultures i edificis que guarden relació amb l'època o la pròpia festa. Tots aquests elements giren al voltant de la bombeta de llum Edison del 1905 per donar força i centralitzar la composició en relació amb del tema d'aquesta novena edició. Aquest fet és un altre tret fonamental que justifica aquest canvi visual en la comunicació, que va acord amb la modernització i progrès de la ciutat d'Amposta i de les Terres de l'Ebre. L'escena se superposa sobre el marc principal, que és la plaça del mercat en els primers anys del segle XX.