Detingut un veí de Barberà del Vallès com a presumpte autor d'una dotzena d'agressions sexuals\nLa Guàrdia Civil ha detingut un veí de Barberà del Vallès com a presumpte autor d'una dotzena d'agressions sexuals a joves d'entre 15 i 31 anys durant l'últim any. L'home, de 31 anys, el van arrestar prop d'una plaça on es van cometre alguns dels atacs que se li imputen.\nSegons la Guàrdia Civil, el presumpte violador seguia les seves víctimes i esperava que es fes fosc per assaltar-les per l'esquena, perquè no li veiessin la cara. En alguns casos les agressions van ser molt violentes i van acabar en una violació. De vegades, també intimidava les seves víctimes amb una arma blanca i els robava els diners i altres objectes de valor. L'home acostumava a actuar en descampats, porteries i aparcaments de la ciutat vallesana. Les investigacions van començar l'octubre de l'any passat després que una jove va presentar una denúncia per violació, però s'han allargat considerablament perquè l'home no té antecedents. Finalment, seguint el rastre de les zones on actuava, la Guàrdia Civil en col·laboració amb la policia local de Barberà va aconseguir detenir-lo. El detingut passarà a disposició judicial.


La justícia brasilera ratifica i augmenta la condemna de presó a Lula Da Silva a 12 anys\nL'expresident del Brasil Luiz Ignacio Lula Da Silva, més conegut com Lula Da Silva, ha passat de ser el candidat favorit a guanyar les eleccions presidencials d'octubre a estar a prop d'entrar a la presó.\nTal com informa ' El País ', el Tribunal de segona instància de Porto Alegre no només ha ratificat la condemna de presó a la qual s'enfronta l'exlíder del Partit dels Treballadors brasiler, sinó que l'ha augmentat a 12 anys i la seva inhabilitació política vuit anys. Des del seu partit, asseguren que aquesta decisió és fruit d'una maniobra "colpista" d'aquells sectors de la política i de la justícia que van impulsar la destitució de l'expresidenta Dilma Rouseff.\nMilitants del PT van sortir al carrer en senyal de protesta contra aquesta decisió de la justícia brasilera, amb l'objectiu que Lula es mantingui com a candidat a la presidència del Govern. El motiu pel qual es veu augmentada la condemna són la concessió d'un apartament triplex en una platja de Sao Paulo rebut com suborn de la constructora OAS, beneficiària de contractes de la petroliera Petrobas, i en ella es justifica que Lula mai va arribar a ocupar aquest habitatge ni tampoc figura al seu nom com a propietat.\ncom que la condemna dictada per unanimitat, a l'ex president li queda l'opció de recórrer aquesta sentència al Tribunal Superior de Justícia al Tribunal Suprem per ajornar la sentència i avançar en la seva candidatura.\nArtículo anteriorEl mag, David Copperfield, acusat de drogar i abusar d'una jove de 17 anys\nArtículo siguienteLa biblioteca pública perd usuaris però presta més llibres


Boi Ruiz: "Els resultats que presentem han estat possibles gràcies a l'esforç dels professionals i de la seva disponibilitat i compromís" - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nBoi Ruiz: "Els resultats que presentem han estat possibles gràcies a l'esforç dels professionals i de la seva disponibilitat i compromís"\nquery_builder 22 març 2012 19:57\nLes garanties que es van oferir a l'acord de Govern del 12 d'abril de 2011 s'han complert, tal i com demostren els resultats de Salut.\nAvui, 22 de març, el conseller Boi Ruiz ha presentat davant la Comissió de Salut del Parlament el balanç de l’activitat sanitària pública a Catalunya corresponent a l'any 2011.\nBoi Ruiz ha reconegut que "els resultats que presentem han estat possibles gràcies a l’esforç dels professionals que atenen els ciutadans d’aquest país i de la seva disponibilitat i compromís". Alhora, ha afegit que les garanties que es van oferir en l'Acord de Govern del 12 d'abril s'han complert i que "al llarg de l’any 2011 es va mantenir el model sanitari públic de Catalunya d’accés universal i gratuït, així com les mateixes prestacions i qualitat".\nD'entre els resultats de l'informe de salut 2011, el conseller ha destacat que l'atenció primària ha mantingut la seva activitat i que s'ha produït una millora en l'eficiència per l'ordenació de l'atenció continuada, sense impacte en les urgències hospitalàries.\nPel que fa al previst increment de les llistes d'espera, que ha estat menor de l'esperat, ha comentat que no ha tingut repercussió en l'increment de les cirurgies urgents convencionals, i que la cirurgia oncològica i cardíaca han tingut millors temps de resolució que els requerits al conjunt de l'Estat.\nEn relació a la política de recerca, Boi Ruiz ha destacat que no s'ha ressentit dels ajustaments, sinó que hi ha un resultat espectacular, ja que l'1% dels resultats en recerca al món són de producció catalana.\nResum de les dades presentades\nAtenció primària. Durant l’any 2011, la baixada d’activitat segueix la tendència a la baixa fruit de les millores en l’organització de l’atenció primària (potenciació de l’atenció telefònica, recepta electrònica, etc.). Això ha suposat una disminució del 5% del nombre de visites ateses pels equips d’atenció primària en relació amb el 2010.\nEl 54% de les visites les va atendre un metge o metgessa d’atenció primària, mentre que un 33% de les visites van ser ateses per un infermer o infermera. Entre els motius de consulta més freqüents entre els majors de 14 anys destaca la hipertensió arterial essencial i la diabetis mellitus. Pel que fa als menors de 14 anys, el 34% de les visites corresponen a les avaluacions mèdiques, seguides de la bronquitis aguda i les infeccions víriques.\nAtenció continuada i urgències. Es millora l’atenció als ciutadans gràcies a un nou model d’atenció a les urgències de baixa complexitat. Així, l’any 2011 el nombre de visites a l’atenció continuada s’ha incrementat en un 3,6% respecte al 2010, i el nombre de visites domiciliàries dels dispositius d’urgències de primària en un 6%.\nPel que fa a l’accessibilitat dels trasllats amb ambulància es mantenen les xifres respecte a l’any 2010. Més del 30% dels trasllats urgents es realitzen abans dels 10 minuts, i més del 80% abans dels 20 minuts. El nombre d’urgències ateses als serveis hospitalaris i la taxa de visites a urgències continua la tendència a la disminució. Això és degut a la potenciació de l’atenció telefònica i a l’increment de visites en els centres d’urgències d’atenció primària (CUAP). L’any 2011, els hospitals públics catalans han atès un total de 3.299.640 urgències. L’índex de satisfacció amb l’atenció urgent hospitalària s’ha incrementat de 7,3 a 7,6 punts.\nL’atenció a les emergències a través de l’activació de codis específics (codi infart, codi ictus i codi politraumàtics) fa millorar el tractament i la supervivència de les persones afectades. La mortalitat per infart agut de miocardi ha disminuït des de la implantació del codi infart i ha passat del 7,4% de l’any 2006 al 3,3% del 2011.\nPel que fa al codi ictus, l’any 2011 s’han mantingut els tractaments tant endovenosos com endovasculars, així com els rescats que requereixen tècniques més específiques. En total, s’han realitzat 1.068 reperfusions en pacients amb ictus isquèmics.\nAtenció especialitzada. Segons les dades del 2011, s’ha incrementat la cirurgia major ambulatòria amb procediments menys invasius que faciliten la recuperació més ràpida i fàcil, disminuint la utilització de llits hospitalaris.\nL’estada mitjana hospitalària ha disminuït per a tots els motius d’ingrés excepte en les malalties del sistema nerviós, amb un augment no significatiu. L’activitat en els serveis d’hospital de dia i consultes externes hospitalàries s’ha mantingut igual que l’any anterior. La taxa d’hospitalització continua amb una tendència lleugera a la disminució\nL’activitat quirúrgica complexa, la cirurgia oncològica i també la cirurgia urgent han augmentat lleugerament respecte a l’any anterior. En el darrer any s’ha incrementat el nombre total de pacients inclosos en el circuit de diagnòstic ràpid (CDR) i més del 60% dels pacients amb càncer han iniciat el tractament abans de 30 dies des de l’entrada en el CDR.\nCatalunya lidera el nombre de trasplantaments. El trasplantament renal augmenta un 25,3% i se situa en la xifra històrica de 579 trasplantaments. Els trasplantaments hepàtics i cardíacs augmenten un 18,35% i un 25,58%, respectivament. Les llistes d’espera per a trasplantaments disminueixen el 6,7% a finals de l’any 2011.\nL’increment de pacients en llista d’espera per a les intervencions quirúrgiques programades ha suposat un increment en el temps d’espera de 14,6 dies de mitjana. Al desembre del 2011 hi havia 80.540 pacients que estaven en llista d’espera, això suposa un increment respecte al desembre del 2010 en què hi havia un total de 56.670 pacients.\nL’augment atribuïble a les mesures d’ajustament de l’activitat durant el 2011 és d’un 28,5%, ja que del 2009 al 2010 va haver-hi un increment de les persones en llista d’espera d’un 12%. L’augment del nombre de pacients en llista d’espera és conseqüència de la disminució de l’activitat quirúrgica programada contractada als hospitals.\nLa cirurgia oncològica es manté dintre del terminis considerats internacionalment com a estàndards de qualitat (45 dies). Pel que fa a la cirurgia cardíaca el temps mitjà d’espera a Catalunya és de 2,1 mesos, sensiblement inferior al temps d’espera que fixa el Ministeri de Sanitat.\nEl Departament de Salut està acabant de definir el nou model de gestió de les llistes d'espera per a les intervencions quirúrgiques. Alguns dels principis en què es basa el nou model són: un increment de la participació en l’àmbit clínic, la proactivitat per part del Servei Català de la Salut, la priorització de pacients i la millora de l’equitat en l’accés.\nDurant el 2011 s’han constituït les comissions territorials, s’ha procedit a la inclusió en el contracte del període de referència de la cirurgia oncològica, s’ha realitzat l’estudi de priorització de pacients i l’anàlisi de la variabilitat territorial.\nAtenció sociosanitària. Les dades de l’àmbit sociosanitari ens mostren una disminució en l’activitat d’internament i un augment de l’activitat ambulatòria. Les estades en centres sociosanitaris han disminuït en un 5,17%; les sessions d’hospital de dia, en un 1,06%, i el nombre d’altes del Pla integral d’urgències de Catalunya (PIUC) en un 59,75%, com a conseqüència en el retard de l’arribada dels casos de grip d’aquest hivern. Pel que fa a l’activitat ambulatòria, les primeres visites han augmentat en un 2,71% i les visites successives en un 4,17%.\nAtenció a la salut mental. Al llarg del 2011 s’ha millorat la resolució dels problemes de salut mental a l’atenció primària gràcies als equips especialitzats de suport en aquest àmbit, que enguany ja estan presents en el 50% dels CAP de Catalunya. Als centres que compten amb aquest servei s’ha disminuït en un 12% la derivació de primeres visites a l’atenció especialitzada, mentre que als territoris que no compten amb aquest suport a l’atenció primària s’ha produït un increment d’un 7% de derivació a l’atenció especialitzada.\nA banda d’això, s’ha millorat l’atenció a la població adulta amb trastorn mental greu, amb la disminució d’un 10% dels ingressos hospitalaris.\nDespesa farmacèutica. El medicaments genèrics han anat guanyant quota de mercat progressivament i s’han situat el desembre de 2011 en el 43,3% (increment del 22% respecte al desembre de2010). Per a tot el 2011, la quota ha estat del 38,9%, un 19% més que el 2010.\nAl desembre de 2011, un 73,6% de les receptes han estat electròniques, un augment respecte al desembre de 2010 del 29%.\nEl 2011, 125.847 persones han accedit a un medicament d’ús hospitalari i dispensació ambulatòria, la qual cosa representa un augment de l’1,8% respecte al 2010.\nEls hipolipemiants, hipotensors i antiulcerosos són els grups terapèutics on la reducció de la despesa ha estat més gran.\nSatisfacció dels usuaris. L’any 2011 es mantenen estables els índexs de satisfacció global i de fidelitat amb els serveis avaluats.\nEn l’últim Baròmetre Sanitari de Catalunya, realitzat pel Servei Català de la Salut amb la col·laboració del Centre d’Estudis d’Opinió entre el 12 i el 19 de desembre del 2011, l’atenció sanitària es valora amb una nota de 6,83 sobre 10. Entre els serveis sanitaris, els més valorats són l’atenció hospitalària (amb un 7,12 sobre 10), seguit de l’atenció primària (7,04), les consultes externes (6,73) i urgències (5,89).\nPel que fa a la valoració dels aspectes de l’assistència sanitària, el que millor es valora és el tracte rebut per part dels professionals, que es valora amb un 8,09 sobre 10; el segon és la proximitat del centre, que es puntua amb un 7,96. L’aspecte que obté la nota més baixa, tot i que aprova, és el temps que es triga a fer proves diagnòstiques, que obté un 5,96.\nBalanç activitat d'atenció mèdica i sanitària pública a Catalunya 2011\nPDF | 1455


El sector ecològic de la Comunitat Valenciana va generar 452 milions d'euros el 2018 - Bio Eco Actual\nHome Actualitat El sector ecològic de la Comunitat Valenciana va generar 452 milions d’euros...\nEl sector ecològic de la Comunitat Valenciana va generar 452 milions d’euros el 2018\nEl sector ecològic de la Comunitat Valenciana ha generat, en 2018, un volum de negoci de 452,4 milions d’€. Aquesta xifra representa el 25% del valor de mercat del consum de productes ecològics de tot Espanya, que aconsegueix 1.805 milions d’€.\nJosé Antonio Rico, president del CAECV, en la presentació de les estadístiques de producció ecològica a la Comunitat Valenciana en 2018\nAixí es desprèn de les dades de l’Informe Anual de la Producció Ecològica que el president del Comité d’Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana (CAECV), José Antonio Rico, ha presentat aquest matí a la seu de Cajamar.\nRico ha destacat que “aquestes dades demostren que la valenciana, precisament l’any que el CAECV compleix 25 anys des de la seva creació, es converteix en una de les autonomies que més està apostant per aquest mètode de producció. Al costat de Catalunya, ha explicat, vam arribar el 57,4% del volum de negoci de tot el territori nacional”.\nEvolució del número d’operadors\nLa Comunitat Valenciana ha tancat 2018 amb 2.904 operadors (productors agrícoles, ramaders, de material vegetatiu, aqüícoles, empreses i importadors). Aquesta xifra ha suposat un increment del 11,2% en l’últim any (2017-2018), mentre que entre 2015 i 2018 el creixement ha estat del 29%.\nPer províncies, Castelló ha liderat el creixement en el nombre d’operadors en l’últim any, amb un 19%, seguida d’Alacant (12%) i València (9%). Si parlem de l’evolució en el període comprès entre 2015 i 2018, la província de Castelló també ha encapçalat l’increment en el nombre d’operadors, amb un 49%, seguida de València (39%) i Alacant (25%).\nPel president del CAECV, “estem parlant de creixements molt importants que l’any passat ens van situar al capdavant del creixement del nombre d’operadors. Aquest any confiem a poder seguir encapçalant les estadístiques ja que les dades que ha avançat el Ministeri d’Agricultura parlen d’un creixement mitjà en el nombre d’operadors del 6%, xifra que la Comunitat pràcticament multiplica per dos”.\nSi fem referència al nombre de productors, és a dir, agricultors, ramaders, productors de material vegetatiu i productors aqüícoles dedicats a la producció ecològica, en l’últim any la Comunitat Valenciana ha passat de tenir 2037-2218, que traduït en termes percentuals significa haver crescut un 8,8%. Aquesta dada es tradueix en un 22,6% si parlem del període comprès entre 2015 i 2018.\nAmb un increment del 18,9%, Castelló continua liderant el creixement entre 2017 i 2018, seguida d’Alacant, amb un 12,4% i València, que ha pujat en l’últim any un 9,1% el seu nombre de productors ecològics. La província de Castelló també lidera aquest increment en els últims quatre anys (2015 – 2018), amb una pujada del 34,3% seguida molt de prop per València (32,2%) i Alacant, amb un 22,8%.\nEl nombre d’empreses ha crescut en l’últim any un 19,1%, molt per sobre del que ho ha fet la mitjana nacional que, entre 2017 i 2018 ho ha fet en un 11%. Les empreses dedicades al sector ecològic han patit un increment del 51,9% entre 2015 i 2018.\nEls sectors més representatius de les empreses ecològiques ubicades a la Comunitat Valenciana són els dedicats a l’elaboració, conservació, manipulació i envasat de fruites i hortalisses, cellers i aquelles dedicades a l’elaboració de productes alimentaris d’origen animal.\nEl nombre d’importadors certificats ha crescut en l’últim any un 23,2% i en els últims quatre anys un 86,4%\n“El sector ecològic està demostrant ser molt competitiu i innovador i les xifres que avui presentem diuen que estem generant noves oportunitats de negoci i de treball, ajudant a mitigar un dels principals problemes que té el camp valencià, que no és altre que el de l’ relleu generacional. A més, parlem d’un mètode de producció de gran importància econòmica, social i ambiental”, ha afirmat José Antonio Rico.\nLa superfície certificada multiplica per dos la seva extensió\nL’any 2018 s’ha tancat amb 114.509 hectàrees certificades, un 18,6% més que l’any anterior, quan es van assolir les 96.477 hectàrees. Per Rico, “el 2017 liderem el creixement nacional i, el 2018, vam seguir per sobre de la mitjana nacional, que està en un increment del 5%. Autonomies com Catalunya han pujat la seva superfície en l’últim any un 5%, mentre que Balears ho ha fet en un 11%”.\nSi parlem del període 2015 – 2018, el nostre territori ha vist com ha multiplicat pràcticament per dos la superfície dedicada a la producció ecològica. El 2015 comptàvem amb 77.120 hectàrees, mentre que el 2018 vam comptabilitzar 114.509, fet que suposa un increment del 48,6%.\nUna altra dada a tenir en compte és que, a hores d’ara, la superfície dedicada a l’agricultura ecològica a la Comunitat Valenciana representa el 5,7% de la superfície agrària total i el 13,9% de la superfície agrària útil.\nPer províncies, València encapçala el creixement en l’últim any, amb un 31,6%, seguida de Castelló (21,1%) i Alacant (4,2%). Entre 2015 i 2018 València també és la que més ha crescut, amb un 80,5% més de superfície dedicada a aquest sistema de producció. El segueix la província de Castelló, amb un augment del 71,9%, i Alacant (15,7%).\nEls cultius ecològics que més superfície representen a la nostra Comunitat són: la vinya per a vi, la fruita seca, l’olivar per oli, els cereals, els cítrics, els fruiters i les hortalisses.\nFruits secs: 9.250 ha. (13,2% de la superfície respecte al convencional)\nOlivar per oli: 4.612 ha. (5% de la superfície respecte al convencional)\nPel que fa a les comarques que més importància tenen en el sector ecològic, si parlem de superfície certificada, les principals són: El Baix Maestrat a Castelló, La Plana d’Utiel – Requena a València i l’Alt Vinalopó, el Vinalopó Mitjà i La Vega baixa a Alacant.\nD’altra banda, si fem referència als tipus de cultiu, a la Plana d’Utiel – Requena i al Vinalopó Mitjà predomina el cultiu de vinya, la producció de fruita seca es concentra, principalment a l’Alt Vinalopó i el Vinalopó Mitjà, l’olivar certificat en ecològic s’ubica a l’Alt Vinalopó, la producció de cereals es concentra a la zona interior de la Comunitat, en major mesura a les comarques de la Plana d’Utiel – Requena, la Vall de Cofrents – Aiora i l ‘ Alt Vinalopó, la producció de cítrics, majoritàriament llimones a la comarca de la Vega Baixa, els fruiters a la Ribera Alta, la Costera, la Vall d’Albaida, l’Alcoià i el Baix Vinalopó i el cultiu d’hortalisses en l ‘Horta Nord, l’Alt Vinalopó, l’Alacantí, el Baix Vinalopó i el Baix Segura.\nLes nostres exportacions es dirigeixen gairebé íntegrament a la Unió Europea (Alemanya, França, Regne Unit, Itàlia, Suècia i els Països Baixos, entre d’altres). Cinc categories dominen les exportacions de productes ecològics de la Comunitat: hortalisses, fruita seca, vins, olis i fruites. Entre aquests cultius es concentra prop del 75% dels productes valencians exportats.\nPer a José Antonio Rico “aquestes dades demostren la contínua evolució del sector ecològic de la Comunitat Valenciana i ho estem fent de forma ordenada gràcies a la posada en marxa del I Pla de Producció Ecològica. El nostre objectiu és el de seguir millorant el camp valencià, oferint al consumidor productes sans, de major qualitat i respectuosos amb el medi ambient, que és el que ens està demandant”, ha finalitzat.\nPer a més informació visiti www.caecv.com


El CG Puigcerdà perd el quart partit de la final de la lliga i hi haurà desempat la setmana que ve a Donostia - Club Gel Puigcerda\n( 2-2, 2-3, 1-4 )\nQuart partit amb una magnífica entrada de públic tot i l’horari poc habitual. Un equip local que podía guanyar el seu sisè títol de lliga a casa 11 anys després, per sorpresa de tots. Però el vigent campió les dues darreres temporadas i màxim favorit no volia ser convidat de pedra i va plantejar un partit a tot o res en el que va arribar més fresc al període definitiu i en el que va imposar la seva llei per forçar el cinquè i definitiu partit de desempat a la seva pista dissabte que ve.\nEls dos equips tenien baixes del dia abans en les seves files i a més importants. Per part local Carlos Rivero tot i canviar-se no va jugar d’inici i suposava una baixa molt important en els esquemes de Barnola, l’entrenador local.\nUn primer període en el que l’equip vigent campió va sortir decidit a forçar el cinquè partit de desempat a la seva pista. Es va avançar per dues ocasions i va generar molt més joc en un període que en tot el partit anterior. Decidits i ordenats només van encaixar gols en situació d’inferioritat. El CG Puigcerdà tot i les baixes en la línia de power play va aprofitar dues superioritats per marxar al primer descans 2 a 2.\nEl segon període va seguir l’equip visitant portant el pes del marcador i arribant amb molt perill a la porteria de Tsaredgoredsev. S’avançava per dos gol que el Puigcerdà neutralitzava mitjançant un gran gol d’slap de Marc Paul i una rematada de Ramon Morer aprofitant un rebuig. Però just després d’aconseguir empatar l’equip visitant tornava a avançar-se en el marcador deixant el 4 a 5 al final del període.\nEl tercer temps el Txuri Urdin aconseguiria rematar el partit amb un parcial demolidor d’1 a 4. Els primers 10 minuts del príode ja posava la diferència definitiva en el marcador i el Puigcerdà tot i disposar de molt minuts de superioritat ja no tenia ni la condició física ni la mentalitat per remuntar el partit.\nAixi que la lliga 2018-19 es decidirà en un cinquè partit el proper dissabte a Donosti. Un partit en el que l’equip puigcerdanès tindrà algunes baixes importants després dels dos durs partits d’aquest cap de setmana.


Àrab clàssic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nllengua i llengua sacra\nL'àrab clàssic, també anomenat àrab culte, en àrab العربية الفصحى,i àrab alcorànic, és una varietat de l'idioma àrab. L'àrab clàssic és la forma de la llengua àrab utilitzada en els texts omeies i abbàssides (segles VII a IX). Està basat en els dialectes medievals de les tribus àrabs. L'àrab estàndard modern és descendent directe de l'idioma usat modernament en el món àrab, en l'escriptura i l'idioma formal parlat, per exemple, en discursos i transmissions radiofòniques. Mentre que l'estilística i el lèxic de l'àrab estàndard modern és diferent de l'àrab clàssic, la morfologia i la sintaxi s'han mantingut bàsicament sense alteracions. Els dialectes vernaculars, però, han canviat més dràsticament. En el món àrab, es fa poca distinció entre l'àrab clàssic i l'estàndard modern, i ambdues són anomenades al-fusha (الفصحى) en àrab, que significa 'eloqüent'.\n6è cap. de l'Alcorà en àrab clàssic.\nVersos de l'Alcorà en àrab clàssic.\nL'origen de l'àrab clàssic es troba en les parts nord i central de la península Aràbiga i és diferent de les llengües de l'àrab antic del sud, les quals van ser parlades a la part sud de la península, al modern Iemen. L'àrab clàssic és l'única llengua supervivent de les llengües de l'àrab antic del nord. La inscripció més antiga en àrab clàssic data del 328 dC i se la coneix com la inscripció de Namara. Va ser escrita en l'alfabet nabateu i trobada al sud de Síria a l'abril de 1901.\nAmb l'expansió de l'islam, l'àrab clàssic va esdevenir una llengua d'importància a escala internacional i de devoció religiosa, ja que és la llengua en què va ser revelat l'Alcorà. La seva relació amb els dialectes moderns és similar a la relació entre el llatí i les llengües romàniques o entre l'idioma xinès mitjà i idioma xinès.\nEn àrab, sol anomenar-se al-luga al-'arabiyya al-fusha, اللغة العربية الفصحى, 'la llengua àrab més eloqüent'. Està basat en les modalitats parlada i literària en ús a la regió del Hijaz al segle vii. Està fixada originalment per l'Alcorà i la poesia àrab preislàmica.\nParal·lelament a l'ús literari i oficial de l'àrab clàssic, s'han desenvolupat diferents modalitats d'àrab dialectal o àrab parlat que han conviscut amb el clàssic en situació de diglòssia. Hi ha discussió sobre si aquestes varietats dialectals procedeixen d'una transformació de l'àrab clàssic o si cal buscar-ne l'origen directament en dialectes preislàmics.\nA partir del segle xix, l'àrab clàssic ha donat lloc a una subvarietat que, de vegades, rep el nom d'àrab culte modern, àrab literal modern o àrab estàndard.\nL'àrab clàssic pertany a la família de llengües semítiques i, per tant, guarda nombroses similituds en pronunciació i conjugació amb idiomes com l'hebreu, arameu, accadi i amhàric. El seu ús de vocals per a modificar un grup base de consonants és similar a l'hebreu bíblic.\nk a t a b a, ell va escriure\nya kt u b u, ell escriu\nma kt ū b un, escrit (paraules)\nk i t ā b un, llibre\nk u t u b un, llibres\nk i t ā b tonyina, escriptura\nk i t ā b tonyina, escriptures (plural femení)\nma kt a b un, oficina, escriptori\nma kt a b atun, biblioteca\nk ā t i b un, escriptor\nk ā t i b ūna, escriptors (plural masculí)\nk u tt ā b un, escriptors (plural intern)\nmi kt ā b un, màquina d'escriure\nL'àrab pertany a la família de llengües semítiques, una família lingüística originària d'Orient Mitjà, a la qual també pertanyen l'hebreu i l'arameu. Cal destacar que l'escriptura de l'àrab, coneguda com a alfabet àrab, deriva molt directament de l'alfabet arameu. Cap d'aquests dos alfabets sol transcriure usualment les vocals breus (encara que sí que transcriu algunes de llargues). L'àrab clàssic, i en particular per a la compilació de l'Alcorà, va desenvolupar marques especials de puntuació per assenyalar les vocals breus, indicades sobre les línies mitjançant una puntuació especial. L'àrab s'escriu de dreta a esquerra.\nBin-Muqbil, Musaed «Phonetic and Phonological Aspects of Arabic Emphatics and Gutturals». Falta indicar la publicació, 2006.\nWatson, Janet «The Phonology and Morphology of Arabic». Falta indicar la publicació. Oxford University Press, 2002.\nBin Radhan, Neil «Die Wissenschaft des Tadschwīd». Falta indicar la publicació.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Àrab_clàssic&oldid=25834363»


- Sanitat, Benestar Social i família\nResultats de la cerca — 503 elements coincideixen amb el vostre criteri\nDemà dijous, Ca l’Anita acull la xerrada "Què sabem de la fibromiàlgia?"\nEl centre cultural Ca l’Anita acollirà demà, dijous 30 de maig, la xerrada sobre fibromiàlgia que oferiran la doctora Rosa Maria Puig i la infermera Anna Costa, i que comptarà també amb la intervenció d’un afectat de fibromiàlgia que donarà a conèixer la seva experiència personal. L’acte tindrà lloc a les 19 h i l’entrada és lliure.\nLectura de la declaració del Dia Internacional de les Dones\nDemà, divendres 8 de març, davant l’Ajuntament de Roses, tindrà lloc la lectura de la declaració institucional amb motiu de la commemoració del dia Internacional de la Dona. El dia internacional de les dones o dia de la dona treballadora se celebra el 8 de març de cada any i està reconegut per l’Organització de les Nacions Unides (l’ONU). L’acte tindrà lloc a les 12 h\n15 famílies de Roses ja han participat en el programa d’habilitats parentals “L'aventura de ser pares”\nUn total de 15 famílies (9 de l’escola Montserrat Vayreda i 6 del Centre Escolar Empordà) han participat al llarg del primer trimestre del curs escolar en l’activitat impulsada per l’Ajuntament de Roses “L'Aventura de ser Pares”, un programa educatiu adreçat a la formació i reflexió sobre aspectes relacionats amb l’educació, cura i socialització dels infants. Els participants han valorat de forma molt positiva aquesta iniciativa, que s’ofereix ara a les escoles Els Grecs, Narcís Monturiol i Vicens Vives, amb places encara disponibles en les dues últimes.\nUn total de 13 supermercats de Roses participen els dies 30 de novembre i 1 de desembre en la campanya Gran Recapte d’Aliments a Catalunya. Durant els dos dies, els establiments comptaran amb la participació de voluntaris o disposaran d’espais habilitats per fer efectiva la recollida d’aliments.\n230 professionals d’atenció primària comparteixen durant la jornada d’avui al Teatre Municipal de Roses experiències d’integració social sanitària i apoderament de la ciutadania, en el marc de la XI Jornada d'Àrees Bàsiques de Salut de Girona, que porta per títol "Ara et toca a tu, ara ens toca a tots". Aquesta jornada és un punt de trobada bianual dels professionals que treballen per a l'atenció primària de la Regió Sanitària de Girona, organitzada per l’Institut Català de la Salut a Girona.\nEl passat dilluns, el regidor de Benestar Social de l’Ajuntament de Roses, Marc Danés, oferí una xerrada oberta al públic durant la qual aportà una visió general dels serveis i recursos destinats a Roses en prestacions socials i polítiques d’atenció a les persones. Una quarantena de persones van assistir a l’acte, que tingué lloc a Ca l’Anita de Roses.


La Montserrat i la Maria Antònia, dues mestres que van passar a reformar l'educació en democràcia | SANDRA VICENTE\nAixí, la Montserrat fa un repàs pels seus anys d’escola i afirma que sí que va aprendre moltes lliçons, però lliçons que la van fer entendre que “mai no exposaria les meves filles a una educació com aquella”. Les diferències marcades entre nenes “que eren nenes igual que les riques” es van sumar a la suspicàcia que hi havia al centre respecte a les relacions emocionals i fraternals que s’establissin entre les alumnes: “Quan tenies una amiga molt amiga et separaven d’ella, no fos cas…”, recorda.\nAquestes dues mestres expliquen que l’educació per les nenes s’acabava aviat: “la meva germana va deixar d’estudiar perquè les monges li van dir que no servia, i els meus pares van fer cas”, recorda la Montserrat. Per aquelles que continuaven, l’opció era estudiar comerç per acabar exercint de taquígrafa o secretària. Però tant la Montserrat com la Maria Antònia sí que van passar al Batxillerat, “tot i que no era el normal”, recorden. Tot i que van assolir superar aquesta primera barrera, cap de les dues el va finalitzar a la primera; la Maria Antònia ho va deixar per un problema de salut del seu pare i la Montserrat “perquè volia sortir de l’escola fos com fos. Recordo el meu pare plorant, perquè volia que tinguéssim l’educació que ell no va tenir, però jo volia treballar”, recorda.\nAnys després, totes dues havent tingut ja una criatura, van tornar a estudiar, no sense abans fer un tastet del món laboral. La Montserrat va exercir de secretària a una oficina amb gent “que no havia llegit mai un llibre, tot eren homes que només sabien parlar de futbol i prostitutes…”. La Maria Antònia, per la seva banda, no es va desvincular massa del seu objectiu final i treballava a Protecció de Menors, ja que en aquella època “no calia tenir el títol per exercir de docent”.\nAixí, ja entrada la dècada dels 70 van tornar a estudiar, la Montserrat a dedicació complerta i la Maria Antònia compaginant treball i el Batxillerat nocturn. “Allà ens vam trobar amb moltes dones que també havien tornat a estudiar de grans: moltes havien estudiat comerç i d’altres van tornar a les aules després d’haver format una família. Quasi totes teníem canalla, ens casàvem tan d’hora…”, recorda la Maria Antònia.\nExpliquen que pels nois també era difícil, però “més per la situació política i social, que no pas per l’educativa”. I és que dels nois s’esperava que estudiessin i “als que valien, se’ls ajudava”. En canvi, “en nosaltres poca gent confiava, teníem altres tasques assignades que no passaven per l’aula”, apunta la Montserrat. Així, la pregunta“que no tens res millor a fer?” que formulava a la Maria Antònia la seva mare quan la veia amb un llibre a les mans, encara ara l’assalta, acompanyada del sentiment de culpa quan s’asseu a llegir. “Tota aquesta educació moralista que ens havien inculcat aflorava quan volies rebel·lar-te en les formes més minses: ja sigui estudiar el que volies, no casar-te per l’església o deixar d’anar a missa”, es queixa.\nLa Maria Antònia recorda la seva joventut amb una llum als ulls que la transporta als seus 19 anys, època en la que va entrar a l’escoltisme, ja de monitora. “En aquell moment em vaig començar a obrir i va ser quan vam començar a plantejar la coeducació. Aquesta revolució educativa va venir acompanyada d’una de personal, recorda: “vaig començar a sortir amb nois, vaig deixar d’anar a missa…tot allò que a casa no em deixaven fer”.\nAixí, en aquesta quarantena d’anys que ens separen d’aquell moment s’han fet molts canvis, “potser massa i tot”, opina la Maria Antònia, qui recorda que la llibertat a l’aula era quelcom que van assolir i que poc a poc s’ha anat perdent, tot i que ara “torna a reivindicar-se”. Explica que tenien una granja amb un porc que mataven i cuinaven amb l’ajuda de les famílies, que portaven màquines per fer botifarres, tot fent una festa. “Ara tot això està prohibit”, es lamenta, mentre critica “la febre de l’homologat”.


METEO - Associació Cultural La Fraternal Espollenca\nAPUNTS DEL TEMPS 2019\nAquest és un resum meteorològic de l’any que hem deixat enrere, a mode d’apunts:\nGran part del 2019 el podem qualificar com d’extraordinàriament sec, amb una pluja miserable els primers 9 mesos de l’any, a excepció de l’abril. Tant és així que el període de gener a setembre va resultar ser el més eixut conegut mai a Espolla, rècord segons les dades que es tenen disponibles, amb només 216 litres/m2 (uns 24 litres per mes de mitjana, baixíssima quantitat). Una secada però que es va tallar de cop el 22 d’octubre amb l’arribada de fortes tempestes que arrencaven del mar i que van espategar sobre nostre en forma d’aiguats. Aquell dia va caure, en poques hores, gairebé la mateixa pluja que portàvem de tot l’any. En tot el dia 22 vam recollir 178’9 litres/m2, 72 litres dels quals van caure en només una hora a la matinada, fent créixer i començar a desbordar còrrecs i rieres. Per sort no va durar més hores a aquest ritme i no va caure a tot arreu per igual, perquè d’haver-ho fet així hagués pogut portar a grans desbordaments com els del 12 novembre de 1999, quan aquesta mateixa intensitat de pluja va durar entre 2 i 3 hores.\nDe la resta de l’any només destaquen dues plogudes bones com la del 22-23 d’abril i la del 4 de desembre, amb 52 litres en cadascuna, i de pluja d’anar fent. El mesos més secs van resultar ser el març, amb gairebé ni gota (només dècimes de litre), agost i febrer, que van voltar els 2 litres cadascun només, i el més plujós l’octubre, que amb els seus 211 litres va ser el segon més plujós conegut a Espolla després de l’octubre de 2005 (quan vam recollir 270 litres).\nNomés vam tenir hivern al gener, que va ser ben fred i amb fortes tramuntanes, provinents d’altes latituds. A partir del febrer la temperatura es va suavitzar molt. Fins i tot vam tenir alguna temperatura insòlita com els 24’3ºC de màxima del 22 de febrer, o els 26’7ºC del 24 de març, ambdós dies amb tramuntana reescalfada, i en el cas del març amb rècord històric de mes de març. En tot el 2019 només vam tenir dos dies amb temperatura sota zero, tots dos al gener: el dia 8 amb -1’1ºC, i el dia 22 fins a -2’2ºC a l’estació del “Camp de l’avi” (100 metres sobre el nivell de mar). A la part fonda del terme municipal, a l’estació del “Camp de l’olivera” (83 metres sobre el mar) el dia 22 es va arribar a -3’3ºC. És habitual que allà hi refredi més.\nL’ambient més fresc del normal però va tornar durant 3 mesos, d’abril fins a juny, amb temperatures mitjanes per sota de les habituals. No vam tenir una primavera gaire càlida, ni molt menys. Fins i tot destaquen temperatures nocturnes molt baixes per l’època: el 19 de maig 6’0ºC de mínima, i a les portes de l’estiu el 12 de juny 7’0ºC de mínima, mai assolits en un mes de juny en els 17 anys d’història de l’estació. Aquell dia el Canigó estava ben nevat, com a principis de primavera.\nLes coses es van girar i molt dues setmanes després amb l’onada de calor més forta de l’any, curta però molt forta. El 28 de juny vam arribar a una màxima de 40’1ºC, la segona punta de calor més alta coneguda a Espolla després de la del 13 d’agost de 2003 amb 40’3 ºC. Fins ara la temperatura més elevada del mes de juny eren els 37’6 ºC de l’any 2003. Els vents d’aquell 28 de juny bufaven de mitjorn, reescalfats i en una bombolla càlida africana, i encara més calents van arribar a la Catalunya Nord en saltar l’Albera, amb uns 42ºC. Algunes rostides de ceps vam patir, unes vinyes encara una mica tendres i que dies abans encara estaven passant fred. L’endemà dia 29 de juny encara vam arribar a 39’3ºC de màxima, però llavors aquella bombolla càlida es va anar enretirant. L’estiu va ser molt càlid però, no per calors extremes (màximes de fins a 35 i 36ºC), però sí per la llarga continuïtat de dies càlids. El juliol va tenir 27 dies amb temperatures màximes per sobre dels 30ºC, i l’agost fins a 26 dies. De fet el juliol va quedar com el tercer juliol amb una temperatura mitjana més elevada dels últims 17 anys, i l’agost el quart. I el setembre va ser una prolongació d’aquesta tendència càlida, amb 9 dies amb màximes a partir dels 30ºC.\nL’octubre es va mantenir igualment en la línia elevada, i amb ben poc fred nocturn. No va ser així al novembre, quan l’hivern es va avançar, entre els dies 7 i 22 vam tenir fred notable, alguna temperatura mínima de fins a 1ºC i ja dues enfarinades a l’Albera. Després tot això va recular i va tornar la suavitat, fins al punt que al desembre no va fer fred ni tan sols a les nits, ben poques gebrades al terra vam veure. El dia de Nadal es van assolir els 20’8ºC de màxima.\nAquest és un llistat dels mesos del 2019 ordenats segons la diferència de la seva temperatura mitjana assolida l’any passat respecte de la seva mitjana normal, les anomalies:\nFebrer + 1’7ºC per sobre de la seva mitjana normal\nDesembre + 1’6ºC\nMarç + 1’5ºC\nJuliol + 1’2ºC\nAgost + 0’8ºC\nSetembre + 0’7ºC\nOctubre + 0’6ºC\nJuny - 0’5ºC per sota de la seva mitjana normal\nGener - 0’6ºC\nAbril - 0’9ºC\nMaig - 1’2ºC\nNovembre - 1’3ºC\nLa temperatura mitjana de tot el 2019 va ser de 16’69ºC, la sisena més elevada de tot l’historial començat el 2003.\nEl gener va ser el mes més afectat per aquest vent, amb 19 dies sencers bufant, la qual cosa representa un rècord en durada en aquest mes dels últims 21 anys. Les entrades d’aire hivernal del gener van donar cops de fins a 111 km/h el dia 25, però a més van ser fins a 7 els dies en què es va passar dels 90 km/h aquell mes. Aquesta tendència va continuar fins a principis de febrer, quan es va assolir la tramuntanada més forta de l’any, amb 121 km/h el 3 de febrer.\nCom a segon mes més ventat va destacar el maig, amb 14 dies bufant la tramuntana, també rècord de mes en durada, això sí, sense grans cops forts excepte els 95 km/h del dia 12.\nLa resta de mesos no van destacar gaire per la tramuntana, excepte el març amb 9 dies bufant (cop màxim el dia 17 amb 100 km/h), i el setembre amb 8 dies, essent notables els 95 km/h del dia 5, en plena secada extrema de finals d’estiu.\nEn total el 2019 va presentar 101 dies de tramuntana, la durada anual va ser la normal pràcticament, que són 98 dies.\n(Vista des del Coll de l’Esparreguera, amb el cel netejat per la tramuntana, 12 de maig.)\nEl 2019 va ser un any ben fluix en nevades a la serra de l’Albera, amb només 8 dies amb presència de la neu agafant al terra. L’enfarinada més tardana es donà el 3 d’abril als 850 metres d’alçada, i la més primerenca el 7 de novembre just només al Puig Neulós. Com a una mica destacable podem recordar la nevada a muntanya als 500 metres de cota del 23 de gener, que al poble va donar algun floc de neu local, poca cosa.\n(L'Albera nevada als 850 m de cota, 4 d’abril)\nTempestes i calamarsa\nFins a 31 dies amb tempesta en tot l’any passat, per sota de la seva mitjana normal, que són 35 dies. L’abril va tenir 8 dies amb gropada, una la del dia 3 amb algun gra de calamarsa. Llavors trobem, amb 6 dies de tempesta cadascun, el juliol i el setembre. La resta de mesos per sota. El segon dia amb calamarsa i últim de tot el 2019 va ser el 7 de juliol, en una tempesta forta que va deixar grans entre calamarsa i pedra, però que va picar més d’Espolla en avall.\nMolt important va ser, de fins a 3.042 hores de sol en tot l’any passat. Mai no havia sigut tan elevada des que hi ha dades preses el 2006, vam superar per primer cop les 3.000 hores. Això significa que en tot el 2019 durant el dia de mitjana vam tenir un 68% del temps amb sol, i que només va estar cobert el 32% del temps restant.\nTambé destaca la tan baixa afectació de la boira, amb només 3 dies, 1 dia a l’agost i els altres 2 al desembre.\nRoger Geli Terradas\n(L'Albera, mas Corbera en primer pla. Neu als 500 m de cota, 23 de gener)\nDades estació d’ESPOLLA\nnºAE059 Servei Meteorològic de Catalunya\ni nº 0421E Agència Estatal de Meteorologia\nCota sobre el nivell del mar 100m


Col·lectiu Ronda - Estudis Cooperatius\nEl Postgrau d'Economia Social i Solidària de la XES arriba a la quarta edició\n5 de setembre de 2019 cooperativisme, economia social, formació, XES, La Ciutat Invisible, postgrau\nLa intercooperació i l'enfortiment socioeconòmic local, l'aposta pels sectors productius transformadors i la capacitació per acompanyar noves cooperatives són alguns dels objectius estratègics que es plantegen dins la IV edició del Postgrau Economia Social i Solidària-Estudis Cooperatius, que comença el proper més d'octubre i que compta amb persones tècniques de Col·lectiu Ronda dins el claustre docent que l'imparteix.\nImpulsat per la Xarxa d'Economia Solidària (XES) de Catalunya, el Postgrau, que combina coneixements teòrics i pràctics, és coordinat per la cooperativa La Ciutat Invisible i compta amb el reconeixement acadèmic de la la Universitat Pompeu Fabra – Barcelona School of Management i el suport econòmic de la Direcció general d’Economia Social i Cooperatives de la Generalitat de Catalunya. La seva durada és d'un any i l'equip de persones que l'imparteixen provenen totes de col·lectius vinculats a món del cooperativisme, la majoria amb llarga trajectòria i arrelament.\nL’objectiu general del Postgrau en ESS, que s'aborda des de diferents camps de coneixement (història, teoria social, economia feminista i finances ètiques, desenvolupament comunitari o administració socioempresarial, entre altres) és fer de la formació una dimensió estratègica per a garantir la viabilitat econòmica i social i incrementar la potència de transformació de les iniciatives d'economia social i solidària, per anar fent més sòlida l'aposta per al cooperativisme. Reforçar la formació tècnica dels agents que protagonitzen processos d'impuls del cooperativisme i fomentar la intercooperació es compten entre els objectius específics del curs.\nEl pla d'estudis del Postgrau es realitza a partir de 3 mòduls formatius (Cooperativisme i enfortiment socioeconòmic local, debats emergents i sectors productius transformadors i constitució i administració de cooperatives) i inclou una visita formativa a un ecosistema cooperatiu català i una a un territori fora de Catalunya. Les classes s'imparteixen en tres espais diferents de la ciutat de Barcelona. L’alumnat, un cop acomplerta la formació, pot optar a altres acreditacions: acadèmica (curs d’especialització en creació i gestió d’empreses de l’economia social i solidària amb el reconeixement de 10 crèdits ECTS de la Universitat Pompeu Fabra) o de l'àmbit socioeconòmic (formació integral en Economia Social i Solidària, amb el reconeixement de la Xarxa d’Economia Solidària de Catalunya i Coòpolis, Ateneu Cooperatiu de Barcelona).\nPer a més informació i inscripcions podeu clicar aquí: http://www.formacio.coop/


Bloc de Comunistes de Catalunya: Nuet a El Diario.es: "El Procés, segrestat per Artur Mas i CiU"\nAlguns creiem que no és tolerable la continuïtat d'un teatre i d'una comèdia que ens porta de nou a 9 mesos de més retallades, més corrupció i més frustració nacional.\nEl 12 setembre 2012 Mas es va convertir en independentista. No creia en la independència, tal com ho han fet i ho fan molts catalans i catalanes, en un sentit de ruptura per començar canvis profunds no només de relació amb Espanya sinó també de canvis socials i democràtics imprescindibles. Mas ho va fer com una fonambulística operació d'engany per poder mantenir el poder i la política retalladora, corrupta i clientelar que el caracteritza.\nVa perdre 12 diputats perquè molta gent no va picar l'ham d'un Molt Honorable President que va retallar, recordem, no per necessitat, sinó en moltes ocasions per convicció; per canviar d'arrel un model de cohesió social en el qual no creia ni creu per raons ideològiques de dreta; catalana, però dreta.\nMas ha utilitzat durant dos anys, fins al 9N, el "Procés" per sobreviure quan tot Europa es produïen canvis de governs retalladors, i quan sembla que el pròxim 25 de gener això mateix passarà a Grècia, on Samaras (el Rajoy o Mas grec ) pot ser substituït per una esquerra radical que sí que té un programa de sobirania nacional per resistir el neoliberalisme de Merkel i els mercats, i per construir un país que mereixi tal nom.\nMas va posar el post 9N al servei de la refundació del fracassat projecte de CiU, intentant utilitzar i manipular amb mètodes gairebé camorristes (quina falta d'escrúpols tan aterridora) les nobles intencions de tanta gent d'ERC, l'ANC i Òmnium, al servei d'un nou període de supervivència política.\nI alguns creiem que no és tolerable ara la continuïtat d'un teatre i d'una comèdia que ens porta de nou a 9 mesos de més retallades, més corrupció i més frustració nacional.\nPerò no defallim, al contrari, redoblem esforços per canviar la nostra sort al maig, al setembre i al novembre. La Catalunya social sí que pot abraçar un projecte de país per a una majoria de la ciutadania. Cal que comencem a reduir els sectarismes d'uns i altres (tot allò de si uns són massa liberals, els altres massa radicals, els altres massa independents i els altres massa comunistes -ah, sí, i em deixava els massa populistas-). No veig a Mas, Duran i els grans patrons de Catalunya parlant en termes anàlegs de les seves diferències.\nCalen diàlegs, acords i accions conjuntes i coordinades de la Catalunya social, democràtica i alternativa a tot aquest femer. L'alternativa és que cadascú faci la guerra pel seu compte, acceptant implícitament que no som capaços de ser alternativa i que vam jugar al taulell d'un actiu, llest i trampós MHP.\nSortirem d'aquesta, confiem en l'impuls de la mobilització i de la indignació acumulada. Estem a l'altura de les circumstàncies, que significa fer el que la gent necessita i espera. No el que creiem possible en els nostres reduïts mons particulars (absolutament respectables). Construïm junts amb el nostre poble una lluita, però sobretot, construïm junts una esperança en la victòria.


Llegim / Opinió 23/10/2020\nLa situació política de Catalunya no dona, en aquests moments, gaires ales al cosmopolitisme: es pot entendre. Els moviments nacionalistes, per meres raons d’economia mitològica i simbòlica, tendeixen a tancar files i a potenciar les formes de cultura que escauen al país. És la qüestió de la identitat, necessàriament conservada “en modesta poncella” (Hölderlin-Riba), per evitar que es desdibuixi -cosa, aquesta, a la qual a casa nostra s’hi afanyen més els mites dels Estats Units que els d’Espanya, aquests igualment envaïts i difuminats- la nostra “mitologia nacional”.\nAixò encara no succeïa a la primera meitat del segle XX, quan Catalunya es va permetre -des del primer D’Ors i Prat de la Riba fins al final de la Guerra Civil- donar cor a una política cultural cosmopolita, en la qual van tenir un lloc predominant les cultures anglesa (Manent), Alemanya (Riba) o francesa (els avantguardistes).\nEn aquell context, no ha de sorprendre que Josep Carner -quan ja es trobava exiliat a Bèlgica- fes un discurs, el 7 de novembre de 1948, al Gran Amfiteatre de la Sorbona (París), defensant malgrat tot el cosmopolitisme de la cultura catalana. Va ser en motiu dels Jocs Florals d’aquell any que, de moment, com és obvi, no podien celebrar-se al Principat.\nEncara que Carner no deixa d’apel·lar, en aquest parlament, als temes tan propis de tot nacionalisme, com “la terra” i la “rica consciència col·lectiva”; encara que posseeix, de la llengua catalana, la mateixa idea que en tenien els líders espirituals del nacionalisme alemany al temps del romanticisme (Herder) -“la fidelitat a la nostra llengua és el nostre mitjà propi d’expandiment i el senyal de la nostra fe”-, no s’està d’incorporar a la seva vindicació una referència a l’esperit cosmopolita que ell, i tota la seva generació, havien conegut a la Barcelona de preguerra: “Voldria que [la flor dels exiliats i dels que es troben, ara com ara, en la impotència] guardessin l’aspiració vigilant, mai del tot no satisfeta, vers l’excel·lència. Vull dir-los que els pertoca d’atènyer el nivell més exigent de les grans literatures i les altes ciències”.\nVet aquí un programa, en un temps molt més inclement que el nostre d’ara, que es podria tornar a posar sobre la taula.


Holiday home Ika 60 Croatia Lovran Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Ika 60 CroatiaOpric, Lovran, Croàcia - Veure al mapaHoliday home Ika 60 CroatiaVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 50 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Ika 60 Croatia està situat idealment a Ika; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Holiday home Ika 60 Croatia, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, parc infantil. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Ika, el Holiday home Ika 60 Croatia és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrentadoraempolles d'aigua de cortesianeverarenta vaixellesMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Obertes les inscripcions per l’espai firal – Fira Món Geganter\nUn any més, la Fira del Món Geganter es posa en marxa i s’obren les inscripcions per a participar a l’espai firal. La 13a Fira del Món Geganter tindrà lloc el 4 i 5 d’abril a Tordera.\nLa Fira del Món Geganter se celebrarà dins el marc de la Fira Mercat del Ram, una fira multisectorial en la qual hi participen nombrosos expositors i acull visitants de tot el territori. Aquesta fira està plenament consolidada ja que compta amb més de 40 edicions i, a més, des de fa uns quants anys també acull la Mostra d’Associacionisme Local. Aquesta mostra acosta l’activitat cultural, social i esportiva del municipi als visitants de la fira. Durant aquesta edició diverses entitats del municipi col·laboraran en la nostra fira.\nL’espai firal estarà situat al Parc Prudenci Bertrana, en el mateix recinte firal tindran lloc els tallers, conferències, activitats infantils i les activitats pròpies de la Fira del Ram. A més, tindrem el segon concurs fotogràfic Instagram en el qual els guanyadors rebran cupons de descompte per utilitzar-los a l’espai firal.\nLes inscripcions es poden formalitzar en el següent enllaç fins el 29 de febrer: Formulari inscripció expositors.\nPodeu consultar les bases en aquesta pàgina firamongeganter.cat/bases-expositors/\nPer a qualsevol dubte, us podeu posar en contacte amb nosaltres: expositors@firamongeganter.cat.


La Paola marxa… però ens deixa un bon record! – EI 3\nLa Paola marxa… però ens deixa un bon record!\nPublished on Abril 7, 2017 Abril 7, 2017 per cferreres\nAvui és l’últim día de pràctiques a Sadako… tot i que sembla que va ser ahir quan va començar la meva aventura a la classe dels koales!!\nAbans de tot, en el següent enllaç us deixo una descripció de la meva intervenció amb algunes fotografies per tal que pogueu veure tot allò que hem treballat i après conjuntament.\n“Juguem a experimentar”\nNomés tinc bones paraules per descriure la meva experiència a l’escola. Aquests nens i nenes m’han ajudat a descobrir una part de mí que no coneixia pas, m’han ajudat a construir el meu perfil de mestra a l’etapa d’Infantil i m’han ensenyat tantes coses que mai acabaria d’escriure…! Sempre seran el meu primer grup d’Infantil, i això no s’oblida mai!\nTambé, voldria agraïr a la Cristina tot allò que he après gràcies a ella… Ha estat tota una referent per a mí, una gran mestra i companya. De ben segur, els vostres nens i nenes l’adoraran i l’estimaran per sempre!!\nI a vosaltres, pares, gràcies per deixar-me gaudir i aprendre dia rere dia dels vostres fills!\nUs trobaré molt a faltar, petits koales!!\nCategories General, LA CLASSE\nAnterior HAPPY EASTER!\nSegüent AQUESTA SETMANA…\nOne thought on “La Paola marxa… però ens deixa un bon record!”\nAbril 7, 2017 a les 11:18 am\nMuy interesante! Muchas gracias! 🙂


Rayuela - Trabajos finales - 2145 Palabras\nPáginas: 9 (2145 palabras) Publicado: 28 de mayo de 2009\nHISTORIA DE LA LLENGUA (I)\nINTRODUCCIO A LA RENAIXENÇA\nDurant la segona meitat del segle XVIII s'havien produït uns canvis estructurals profunds dins la nostra societat,que van permetre que se superar l'empobriment cultural dels segles precedents i prepararen el reviscolament que es produirà en el segle següent.\nLa Renaixença s'inicia l'any 1833 amb l'oda La pàtria de bonaventura CarlesAribau i arriba fins 1891.\nCAP A LA NORMATIVITZACIÓ\nDes de la revista L'Avenç s'impulsà aquesta reforma lingüistica.\nHi havia tres problemes.El primer era la fixació de l'ortografia i la creació d'un diccionari. El segon era decidir entre dos models de llenguatge: el literari o culte iel col·loquial o popular. I el tercer el representava l'enorme influència del castellà sobre la llengua.Pompeu Fabra proposà com a model el dialecte oriental i, més en concret, el central .\nL'Avenç considera aquesr dialecte >.\nELS DOS MODELS DE LLENGUATGE\nD'una banda estava el moviment culturalista, eren partidaris d'una llengua acadèmica ( català acadèmic ) , molt allunyada de la llengua col·loquial.\nDe l'altra els defensors de la llengua col·loquial, el català que ara es parla,redactors de periòdics i sainetres.\nCom apunta Manuel Sanchis Guarner, la feble industrialització a les nostres terres va ser la causa que la nostra burguesia, abandonara el valencià i es castellanitzara. La burguesia valenciana es va castellanitzar a mitjan el segle XIX, i la Renaixença reduïda a un moviment d'elit intel·lectual.\nConstantí Llombart va voler donar unaempenta a la nostra llengua i cultura, revitalitzant-les, però aquest intent fracassà.\nEl primer terç del segle XX se’n va fixar la codificación. Normativització ,necessària per a fer de la nostra una llengua de cultura.\nEL CONGRÉS DEL 1906\nS’inicià amb la presentación del gran projecte del mallorquín Antoni Maria Alcover, que, amb la publicación de la Lletra deconvit donava a conéixer el programa complet per a fer el que després seria el monumental Diccionari català-valencià-balear.\nAquest clima d’extraordinària adhesió a la llengua culminà l’any 1906 amb la celebración del Primer Congrés Internacional de la Llengua Catalana.\nLES NORMES ORTOGRÀFIQUES\n1911 Secció Filològica de l’IEC.\nLa primera activitat de la Secció Filològica se centrà a resoldre elgreu problema de l’ortografia, i promulgà l’any 1913 unes Normes ortogràfiques.\nPompeu Fabra l’encarregat de l’elaboració de les Normes ortogràfiques, i havia publicat la seua Gramàtica de la llengua catalana un any abans.\nA la valència del començament del segle XX podem distinguir tres postures lingüistiques diferents. Sector cultista, format per Lo Rat Penat,líder Teodor Llorente; Populista, solucions lingüistiques castellanitzades i vulgaristzants, integrat per saineters i autors de narrativa, de revistes satíriques i polítiques. I grup minoritari d’escriptors.\nEls gramàtics valencians, Josep Nebot, el pare Fullana i Lluís Revest. Dos primers mantigueren postures secessionistes. Lluís Revest, primer gramàtic valencià del segle XX que s’atreveix aafirmar la catalanitat del valencià.\nCONTINUÏTAT DE LA NORMATIVITZACIÓ\nDESPRÉS DE LES NORMES\nLes normes signades a castelló l’any 1932, eren incompletes.\nLa guerra civil i la postguerra van suposar un trencament de la relació directa amb el procés normativitzador català.\nCarles Salvador és autor d’una Gramàtica valenciana. Manuel Sanchis Guarner havia publicat un any abans la seuaGramàtica valenciana. Són també molt importants en aquest període els diccionaris de Francesc Ferrer Pastor.\nL’any 1998 fou creada l’Academia valenciana de la Llengua. Entre les competències de l’acadèmia està determinar la normativa oficial del valencià i defensar la seua denominación i la seua entitat.\nENVERS LA NORMALITZACIÓ LINGUÏSTICA\nEn el context...


Santfeliuenc FC Fundat l'any 1905: El Santfe visita l'Europa més enratxat\nCE EUROPA ..... SANTFELIUENC FC\nÀRBITRE: BERNAT MAS LÓPEZ (DELEGACIÓ DE BARCELONA)\nPER SEGUIR EN DIRECTE: @SantfeliuencFC, @CEEuropa, Ràdio Sant Feliu, Footters.com i Ràdio Marca Barcelona\nTEMPS PREVIST: CEL AMB SOL I NÚVOLS I TEMPERATURA DE 23 GRAUS\nAl Nou Sardenya i ja en van set. El Santfeliuenc visita un dels millors escenaris del futbol barceloní i ho fa amb necessitat de sumar i contra un rival que després d'un inici vacil·lant ara dibuixa una corba netament ascendent. Un duel entre clàssics que els socis del Santfeliuenc poden veure per 5 euros presentant el seu carné a la taquilla. Un clàssic amb 126 anys d'història en una matinal de gran futbol.\nAndrés González busca la reacció en un escenari que tradicionalment se li ha donat bé al Santfe ja que només ha perdut en una de les sis visites precedents. El Santfeliuenc necessita i vol els punts que posin fre a una mala ratxa de cinc partits sense tastar el dolç sabor de la victòria. Kevin Sánchez i Jaume Duran seran les baixes d'un col·lectiu que recupera Juanjo Prior.\nEl Santfeliuenc s'endú el Trofeu més solidari\nEl de menys, el resultat. El Santfeliuenc i la Penya Recreativa van participar el passat dimecres en el derbi més solidari. El Muévete por los que no pueden va servir perquè els dos equips santfeliuencs disputessin un entretingut derbi amb victòria per als blanc-i-blaus per 2 a 3. Bon ambient al Municipal de Falguera i resposta solidària a la qual també s'hi va sumar el Club Bàsquet Santfeliuenc.\nEl millor Europa\nSis jornades li ha costat guanyar els graciencs però tan bon punt han sumat s'hi han posat de valent. Dues vitòries consecutives substanciades amb sengles golejades, 4-0 al Cerdanyola i l'aclaparador 0 a 7 en el derbi contra el Sants. L'equip que entrena David Vilajoana s'ha reforçat bé i ha mantingut la columna vertebral del curs passat. L'objectiu: tornar a ser l'Europa de fa algunes temporades.\nMarc Priego i Uri Vives (Martinenc)\nSergi Pastells (Granollers), Guti (Terrassa), Alberto González, Álex Cano, Guillén i Castell\nUri, Varona, Josa, Javi Prats, Gabi López, Alfons Serra, Kilian (Martinenc) i Miki Puerto (Europa B)\nJordi Martínez, David Jiménez (L'Hospitalet), Joel Jorquera (Europa, juv), Sergi Monsó (Europa B), Albert Martí (Europa B) i Jordi Cano (Castelldefels)\nEl CE Europa ha recuperat el somriure després d'un inici amb dubtes\nFont de la imatge: ceeuropa.cat/Àngel Garreta\nPublicat per Santfeliuenc, FC a 16:56


L’autor osonenc Marc Capdevila guanya el 28è Pin i Soler de novel·la | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nL’autor osonenc Marc Capdevila guanya el 28è Pin i Soler de novel·la\nFoto de família dels guardonats. Foto: Laia Marín\nTarragona ha viscut aquesta tarda la gala de lliurament dels Premis Ciutat de Tarragona, que ha reestrenat el Teatre Metropol. L’osonenc Marc Capdevila s’ha endut el prestigiós premi de novel·la Pin i Soler per ‘L’Observador de núvols’, mentre Lídia Álvarez guanyava el Vidal Alcover de Traducció, i el Tinet d’enguany ha recaigut en M. Victòria Lovaina i Ruiz\nEl premi de novel·la Pin i Soler, que enguany arribava a la seva 28a edició, ha estat per a l’escriptor osonenc, nascut a Vic i resident a Tona. El jurat, integrat per Xavier Aliaga (guanyador de l’edició anterior), Mònica Batet, Pere Guixà, Bernat Puigtobella, Vicenç Villatoro i Joan Chavarria com a secretari, ha justificat el seu veredicte amb la següent motivació per «la creació molt personal i la força de la veu narrativa» i també per «un discurs exuberant farcit de referències creuades i l’alta cultura i la cultura més popular».\nLes mostres de traducció que ha presentat la guanyadora s’ajusten molt a l’estil de l’autor i mantenen una bona qualitat lingüística. L’obra, un cop traduïda, serà publicada per les edicions de 1984.\nÉs un relat escrit en una veu narrativa omniscient molt treballada, es posa en la ment d’un infant de manera versemblant. «La redacció és fluida, ben travada, el conte és divertit i té un grau de suspens que manté atén el lector i l’obliga a voler continuar», destaca el jurat. D'»acurat, precís, magnífic», l’ha titllat el jurat.\nEls Premis Literaris Ciutat de Tarragona són convocats per l’Ajuntament de Tarragona, Òmnium Cultural del Tarragonès i el Centre de Normalització Lingüística de Tarragona i compten amb la col·laboració de la Diputació de Tarragona, la Joiera Blázquez i les editorials Cossetània, 1984 i Angle. L’organització corre a càrrec de la Casa de les Lletres.\nL’organització està «molt satisfeta» tant de l’edició d’enguany com de l’evolcuió experimentada en les darreres. Els premis convocats en el cartell tarragoní registren contínuament una alta participació. Les raons, segons les enquestes que passen a tots els participants després de cada edició, són diverses. Les més destacades, però, són «la història i la reputació del premi, juntament a les dotacions econòmiques, el prestigi de les editorials i del jurat i la transparència i claredat del procés de selecció».\n13/05/2017 El valencià Xavier Aliaga s’endú el Premi Pin i Soler de novel·la\n04/05/2019 Jaume C. Pons Alorda guanya el Pin i Soler amb ‘Ciutat de mal’\n09/05/2015 Salvador Company, Gabriel de la S.T. Sampol i Nela Miralles són els guanyadors dels Premis Literaris de Tarragona


13.2.3. Arts plàstiques i disseny\nAquests ensenyaments aprofundeixen en els àmbits de formació que deriven de la relació entre l'art i el disseny: les arts aplicades, els oficis artístics, les modalitats del disseny i la conservació i restauració de béns culturals.\nLes arts aplicades i els oficis artístics corresponent a Cicles Formatius de Grau Mitjà o Superior que s'agrupen en diferents famílies professionals, aquestes són:\n> Arts florals\n> Arts aplicades a la indumentària\n> Arts aplicades al llibre\n> Arts aplicades a l'escultura\n> Ceràmica artística\n> Comunicació gràfica i audiovisual\n> Disseny d'interiors\n> Disseny industrial\n> Esmalts artístics\n> Joieria d'art\n> Tèxtils artístics\nEl currículum inclou ensenyaments teòrics i pràctics en centres educatius, una fase de formació pràctica en empreses, estudis o tallers, i una obra final, si es tracta d'un cicle de formació específica de grau mitjà, o un projecte final si es tracta d'un cicle de formació específica de grau superior.\nLa formació en empreses, estudis o tallers comprèn les pràctiques en entitats de titularitat pública o privada; està integrada al currículum del cicle que es cursa; també es pot efectuar en el marc d'intercanvis nacionals o internacionals. Permet complementar els coneixements, les habilitats i les destreses dels mòduls que integren el currículum del cicle de formació específica, i avaluar els aspectes més rellevants de la competència professional adquirida pels alumnes.\nConservació i restauració de béns culturals (estudis superiors)\nPer accedir a aquests ensenyaments cal disposar del títol de Batxiller i superar una prova d’accés. Les persones majors de 19 anys que no disposin del títol de Batxiller, hi podran accedir mitjançant la superació d’una part de la prova d'accés esmentada, regulada i organitzada pel Departament d’Educació, que acrediti que té la maduresa en relació amb els objectius del Batxillerat i els coneixements, habilitats i aptituds necessàries.\nLes Especialitats que es poden cursar són quatre:\n> Document gràfic\nEl títol que s'expedeix és equivalent a una diplomatura universitària.\nDisseny (estudis superiors)\nPer accedir a aquests ensenyaments cal disposar del títol de batxiller i superar una prova d’accés, regulada pel Departament d’Educació, en la qual es valorarà la maduresa, els coneixements i les aptituds per a cursar-los amb aprofitament.\nLes persones majors de 19 anys que no disposin del títol de Batxiller, hi podran accedir mitjançant la superació d’una part de la prova d'accés esmentada, regulada i organitzada pel Departament d’Educació, que acrediti que té la maduresa en relació amb els objectius del Batxillerat i els coneixements, habilitats i aptituds necessàries.\nLes especialitats que es poden cursar son:\n> Disseny gràfic\n> Disseny de productes\n> Disseny d’interiors\n> Disseny de moda\nSource URL: http://barcelonesjove.net/1323-arts-pl%C3%A0stiques-i-disseny


Parlant de Nou Estadi, ja coneixem la posició de l’Ajuntament, llegeixis Joan Miquel Nadal, de REMODELACIO, ja que ningú pot pensar que es un estadi nou, per mi un estadi nou seria fer un altre, no aixecar-lo sobre els fonaments de l’actual. Doncs be el que hem pogut veure, que es poc, només ens han pintat un dibuix i no ens parla de temes importants com que passarà amb les localitats dels abonats, que haurà de pagar un abonat per exemple de gol si l’han de recolocar a preferent? I un de tribuna si el col•loquen a gol o preferent? Suposo que algú haurà pensat en qui es farà càrrec d’aquest menyscapte d’ingrés que tindrà la SAD. Com quedaran les entrades i sortides?, ja que si hem de tornar a sortir tots per la tanca verda del costat del pavelló no hem guanyat res per tal de fer una evacuació ràpida. I moltes coses mes que son importants i que no ens han aclarit ni tan sols ens han fet sabedors del projecte ens hem hagut d’assabentar per la premsa. El que si ens han aclarit es que perdem localitats al gol sud per poder veure el mar (?), sense comentaris.\nDe tota manera el que mes em fa gràcia es que digui el Sr. Nadal que farà una consulta al soci, aficionat, accionista i ja te decidit el que vol fer, a les hores per que vol fer aquesta consulta si no ha de ser vinculant? Be aquestes maneres d’actuar son pròpies del nostre Alcalde i no ens sorprenen. El normal seria reunir-se tots els Grups Polítics Municipals i tenir un consens entre tots, cosa difícil però no impossible, per tal de tenir unes millors instal•lacions esportives, que no ens oblidem haurem de pagar entre totes i tots els tarragonins de la nostra butxaca, i per tant crec que hi ha d’haver un consens de tots.\nFinalment vull dir al Sr. Nadal que escolti el que volem majoritàriament i sigui democràtic:\nVOLEM UN ESTADI NOU !!!!!\nPer cert podem començar a buscar un nom, jo proposo el de l’impulsor del futbol al Club Gimnàstic de Tarragona: William Tarin


Cada vídeo musical Kardashian Cameo: de Kylie Jenner a WAP a Kris a Thank U, Next - Música\nTots els cameos de vídeos musicals de Kardashian que probablement heu oblidat\nRecordeu quan Kim va protagonitzar un vídeo musical de Fall Out Boy amb un mico?\nÉs possible que la família Kardashian-Jenner comencés a la televisió de realitat, però també ha tingut cameos icònics en una sorprenent quantitat de vídeos musicals.\nKim, Khloe, Kourtney, Kendall, Kylie i fins i tot Kris han aparegut en nombrosos videoclips al llarg dels anys. Tot i que algunes de les aparicions de convidats provenien de les relacions de les dames amb músics, un parell de cameos van arribar abans que la família s’hagués convertit en els noms més coneguts que són avui.\nMés recentment, Kylie va compartir el protagonisme amb Cardi B i Megan Thee Stallion al vídeo musical de la nova cançó del duet 'WAP'.\nPerò l’aparició, que presentava a Kylie caminant per un passadís amb un atractiu body i capa estampat de lleopard, va rebre algunes crítiques per part d’alguns fans. A Twitter, molts espectadors van expressar que consideraven que els cameos haurien d’haver estat reservats completament a les dones del BIPOC en música com Normani, Mulatto i Sukihana, que també apareixien al vídeo.\nD’altres, però, van argumentar que l’aparició donaria més publicitat al vídeo i que cridaria l’atenció dels músics BIPOC implicats. Cardi B fins i tot ha retuit a missatge assenyalant que el cameo de Kylie obtindria més opinions.\nNo és cap secret que els Kardashians puguin augmentar els èxits de qualsevol tipus de contingut, inclosos aquests vídeos musicals, que gairebé tots tenen més d’un milió de visualitzacions. Mireu tots els cameos de Kardashian a continuació, inclosos els que potser heu oblidat.\n1. Kim a 'Diumenge tancat' de Kanye West\nKim va aparèixer al vídeo del marit Kanye West 'Closed on Sunday' juntament amb els quatre fills: North, Psalm, Chicago i Saint. La pel·lícula es va filmar al ranxo de la família a Wyoming i també va comptar amb Kris Jenner, a més de la germana de Kim Kourtney i els seus fills.\n2. Khloe al francès Montana, 'Don't Panic'\nMentre Khloe sortia amb el francès Montana, va aparèixer al seu videoclip de 2014 per a 'Don't Panic', on es podia veure amb una màscara esgarrifosa i amb una pistola.\n3. Kendall a 'Penso' de Tyler the Creator\nKendall va aparèixer en el vídeo musical de l'amic Tyler the Creator de 'I Think'. L’art va imitar la vida al vídeo, on el model va fer un cameo ràpid i es va vestir amb un vestit verd per fer una sessió de fotos.\nRyan Cabrera i Ashlee Simpson\n4. Kylie a 'Deixeu de tractar de ser Déu' de Travis Scott\nEl 2018, Kylie va aparèixer al videoclip de Travis Scott, pare de bebè, per a 'Stop Trying To Be God'. Al principi, Kylie va ser vista com un personatge celeste brillant i daurat que bressolava Travis enmig d'una zona de destrucció i, posteriorment, sostenia un xai mentre portava una bata de lluentons.\n5. Kris a Ariana Grande, 'gràcies, següent'\nKris Jenner va aparèixer a l'emblemàtic vídeo d'Ariana Grande per 'Thank you, next' al costat d'un nombre impressionant d'altres celebritats. Kris va assumir el paper de la mare de Regina George en l'homenatge de 'Mean Girls', un paper que originalment va interpretar Amy Poehler.\n6. Kim al 'M.I.L.F. de Fergie $ '\nEn la primera aparició de Kardashian als vídeos de Fergie, Kim va protagonitzar 'M.I.L.F $' juntament amb un grup d'altres mares famoses com Chrissy Teigen i Alessandra Ambrosio.\n7. Kendall i Kylie a 'I'm Yours' de Justine Skye\nKendall i Kylie es van unir a la companya Justine Skye en el vídeo líric de la seva cançó 'I'm Yours', on van participar en una sessió de karaoke i van tancar la música.\n8. Kylie a PartyNextDoor's 'Come and See Me'\nKylie es va posar de moda amb el rumorós beau PartyNextDoor en el seu videoclip de 'Come and See Me'. Des de llavors, Kylie ha negat que el duo hagués sortit, però sí que van compartir una sexy sessió de maquillatge de vídeos musicals sota la pluja.\n9. Kim a Dimitri Vegas i Like Mike contra el 'Best Friend's Ass' de Paris Hilton\nParis Hilton va retre homenatge a la culata de Kim en el seu videoclip per 'Ass Best Friend's Ass' E! Notícies que 'seria un delicte no tenir-hi el cul més infame'.\n10. Kendall a 'Enchanted (Cute)' de Fergie\nKendall va robar l'atenció com l'única estrella del vídeo de Fergie per a 'Enchanté (Carine)', on diverses versions del model es dedicaven a la vida quotidiana en una casa elegant.\n11. Kylie a 'Find That Girl' de Boy Band Project\nEl 2014, Kylie va protagonitzar el vídeo de 'Find That Girl' de Boy Band Project quan tenia només 16 anys. Al vídeo, Kylie i un grup de amics van assistir a un ball de mascarades on actuava la banda.\n12. Kim a 'Thnks Fr Th Mmrs' de Fall Out Boy\nAbans que 'Keeping Up With The Kardashians' arribés fins i tot a l'aire, Kim va filmar el videoclip de Fall Out Boy per a 'Thnks Fr Th Mmrs' després de ser connectat per l'estilista de la banda. Tot i que originalment va interpretar l’interès amorós del baixista Pete Wentz, la seva atenció es va traslladar més tard al director del vídeo, i va ser interpretat per un mico.\n13. Kendall al 'Freaky Friday' de Lil Dicky\nKendall va fer un cameo en el vídeo de Lil Dicky 'Freaky Friday' que va retre homenatge a la pel·lícula del mateix nom de Lindsay Lohan. En lloc de canviar de lloc amb la seva mare, va canviar de cos amb Chris Brown i més tard es va trobar intercanviant amb Kendall. També va comptar amb Ed Sheeran i DJ Khaled.\n14. Kylie a 'Stimulated' de Tyga\nKylie i Tyga van negar la seva relació durant força temps, però finalment van debutar oficialment al seu videoclip de 'Stimulated', dues setmanes després del seu 18è aniversari. Més tard, Kylie va protagonitzar el seu vídeo 'Dope'd Up'.\n15. Kim al 'Bound 2' de Kanye West\nAbans que Kim i Kanye es lliguessin oficialment, ella va aparèixer al seu icònic i arrogant vídeo musical 'Bound 2', on se la podia veure asseguda a la part davantera de la moto de Kanye amb les cames embolicades al voltant del seu cos.\ntext dolç al xicot\n16. Kendall a PartyNextDoor 'Reconeix'\nKylie no és l'única KarJenner que apareix en un vídeo de PartyNextDoor. El 2014, Kendall era l’interès amorós del seu vídeo de 'Reconeix'.\n17. Kylie al 'Blue Ocean' de Jaden Smith\nKylie va aparèixer en el videoclip musical Blue Ocean de l'amic Jaden Smith de fa molt de temps el 2014.\n18. Kim als 'Llops' de Kanye West\nKim va protagonitzar un altre dels vídeos musicals del marit Kanye, aquesta vegada com a part d’una campanya per a Balmain. A l'emocional vídeo en blanc i negre de 'Wolves', Kim es pot veure plorant al costat de la germana Kylie i les models Alessandra Ambrosio, Joan Smalls, Jourdan Dunn i Josephine Skriver.\n19. Kendall als Black Eyed Peas 'On és l'amor'\nEl 2016, Black Eyed Peas va llançar una versió actualitzada de 'Where Is The Love', que també comptava amb Justin Timberlake, Jamie Foxx, Ty Dolla Sign i Mary J. Blige.\n20. Kendall al 'BlackLight' de One Call\nEn la primera aparició de vídeo musical de Kendall, es va unir a la banda de nens One Call per obtenir un bash de neó negre al soterrani.\nl'alegria necessita barron trump\nnoms de mascotes per a amigues\nbritney i madonna kiss\nquina carn per rostir olla\nnoia menjada per coco


El Campus d’Alcoi de la UPV amb el tèxtil | ARA Multimèdia\nPablo Díaz / Campus d'Alcoi de la UPV\nPablo Díaz és el nou director del Departament d'Enginyeria Tèxtil i Paperera.\nLa indústria tèxtil de la Comunitat Valenciana en general i de les empreses que pertanyen a les nostres comarques en particular, ha demostrat crisi rere crisi que és un sector de reinvenció continua i el Campus d’Alcoi vol que els seus alumnes siguen conscients de les possibilitats d’aquest món empresarial.\nEl nou director del Departament d'Enginyeria Tèxtil i Paperera (DITEXPA), Pablo Díaz, explica que la indústria tèxtil busca cada volta més treballadors qualificats i ben formats que s’adapten a la innovació que el sector requereix. Eixa és la raó per la qual segons Díaz la universitat ha establert dues càtedres sobre tèxtil, una amb l’institut tecnològic AITEX i, altra més recent, amb l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE).\nDíaz entén que el món tèxtil de la comunitat ha sabut adaptar-se a aquesta gran crisis sanitària convertint-se en un element fonamental a l'hora de crear mascaretes, tèxtil sanitari i equips de protecció individual. És una indústria que ha aprés a transformar-se durant els moments més difícils i que requereix innovació, disseny i desenvolupament constant. El campus vol transmetre tot açò al seu alumnat perquè coneguen totes les possibilitats que té el tèxtil.\n“És un objectiu estar cada dia més prop d’aquestes empreses” confessa Díaz, que sap que l’ocupabilitat de part dels estudiants d'Enginyeria Tèxtil i Paperera resideix en aquest sector i amb el contacte estret entre la formació i el treball real que necessiten les empreses.\nSessió en línia per conéixer totes les ajudes al sector tèxtil


Santi Vila es casa per segona vegada amb Artur Mas i Xavier Trias entre els convidats\nL'exconseller la Generalitat i Javier Luque han passat per l'altar aquest dissabte 30 de juny\n01/07/2018 11:51 | Actualitzat a 01/07/2018 16:54\nCarles Puigdemont va oficiar la primera boda de Santi Vila | EFE\nDesprés del seu matrimoni fracassat amb un cuiner brasiler, Santi Vila ha tornat a passar per l'altar aquest dissabte per casar-se amb Javier Luque, l'home que l'ha fet canviar el seu pensament polític.\nPerò si a la celebració del seu primer casament hi van anar tot un seguit de personalitats famoses, aquest cop els nuvis han volgut un casament més íntim amb amics i familiars, tot i que també hi ha hagut alguna cara coneguda.\nArtur Mas i Xavier Trias, entre els convidats\nL'absència més destacada respecte a l'anterior celebració ha estat sens dubte la de Carles Puigdemont, que com a alcalde de Girona va ser l'encarregat d'oficiar la cerimònia. Així i tot, aquesta també ha estat oficiada per dos alcaldes del PDECat: l'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, i l'alcalde d'Olot, Josep Maria Corominas.\nMalgrat que, segons explica 'El Mundo', des de JxCat no veien amb molt bons ulls la presència de polítics independentistes a la celebració, el cert és que molt d'ells han acabat acceptant la invitació, qui sap si forçat per no tenir una descortesia als nuvis. Entre els assistents més destacats hi eren l'expresident de la Generalitat Artur Mas o l'exalcalde de Barcelona Xavier Trias. De l'àmbit polític també s'hi va poder veure a Felip Puig, David Bonvehí, Santi Fisas i un bon nombre d'alcaldes, com els de Banyoles o Tortosa.\nA més, a l'acte celebrat a la masia Les cols d'Olot, també hi va haver un gran nombre de periodistes com Josep Cuní, Màrius Carol o Manuel Campo Vidal, l'actor Marc Clotet, l'empresari Aldo Comas, la dissenyadora Cristina Castañer o l'ambaixador italià Stefano Saninno.\nMalgrat la decisió de l'exconseller de donar-se de baixa del PDECat després de les desavinences sobre el conflicte polític català, han estat uns quants els excompanys de partit que li han volgut mostrar el seu suport en aquesta data tan assenyalada.\nVola va decidir abandonar la formació per centrar-se en la seva tasca com a director general d'Aigües de Banyoles i no interferir en el congrés que el partit celebrarà entre els dies 20 i 22 de juliol. Un adeu amb polèmica, després d'afirmar «tenir més en comú amb un gai del PP que amb un catalanista acèrrim del Pirineu».


Com arribar a la pensió Barcelona City Ramblas\nA Barcelona, tots els camins porten a la Plaça Catalunya, i exactament allà és on està la pensió Barcelona City Ramblas, a peu de la plaça central de Barcelona i on comença la Rambla, el carrer més famós de la ciutat.\nT’expliquem com arribar al Barcelona City Ramblas des dels llocs d’origen més habituals. Al costat de l’explicació et facilitem un link perquè puguis veure la ruta sobre el mapa un cop arribis a Barcelona.\nPots agafar l’aerobús i baixar a la darrera parada: Plaça Catalunya, estem just al costat!. També pots agafar Rodalies RENFE (tren) i baixar a l’estació de RENFE de Passeig de Gràcia, des d’on pots arribar en uns 10 minuts caminant (veure recorregut aquí)\nUn cop a Barcelona-Estació del Nord agafa el metro a Arc de Triomf (Línia 1-línia vermella) en direcció a Hospital de Bellvitge i baixa a la parada Plaça Catalunya. L’hostal es troba a tocar caminant (veure recorregut aquí)\nA l’Estació del Nord agafa el metro a Arc de Triomf (Línia 1-línia vermella) en direcció a Hospital de Bellvitge i baixa a la parada Plaça Catalunya. ¡Estamo al costat! (Veure recorregut aquí).\nSi arribes a Barcelona en tren, segurament pararàs a l’Estació de Sants. Des d’allà, pots agafar el metro (Línia 3 – Línia Verda) fins a Plaça Catalunya (veure recorregut aquí) o agafar Rodalies Renfe fins a l’estació de Plaça Catalunya, en ambdós casos estem molt a prop (veure recorregut aquí)\nSi arribes a Barcelona en un creuer o en qualsevol tipus de Barcelona, et recomanem agafar un taxi per més comoditat. Tanmateix, si preferiu el transport públic, podràs caminar uns minuts fins a l’estació de metro de Drassanes (Línia 3 – Línia Verda) i baixar a la parada de metro de Plaça Catalunya. Estem al costat! (Veure recorregut aquí).\nCONDICIONS DE CHECK-IN\nés necessari registrar i recollir les claus primerament al carrer Aragó 281 (a sis (6) carrers d’aquest allotjament). Poseu-vos en contacte amb l’establiment si necessiteu més informació./th>


No val ensopegar més\nJonathan Pereira es disposa a centrar durant un moment del Nàstic-Llagostera\nUn Nàstic molt necessitat rep a l’Espanyol B (12 hores) en un duel que pot acabar en drama en cas de derrota\nActualitzada 02/11/2019 a les 18:30\nAl Gimnàstic de Tarragona només li val la victòria en el duel que disputarà aquest diumenge, a les dotze hores i al Nou Estadi, contra el filial de l’Espanyol.\nLa derrota a Olot, tot i que els tarragonins van merèixer millor premi, han deixat molt tocat a un equip que segueix sense trobar el camí i continua instal·lat en la zona perillosa de la taula classificatòria del grup tercer de Segona B.\nUn mal resultat podria precipitar alguna decisió dramàtica per part del Consell d’Administració. Sense ser el culpable de la situació, Xavi Bartolo veuria perillar el seu lloc perquè, després d’onze jornades, la situació classificatòria de l’equip seria nefasta.\nMirant el got mig ple, les possibilitats de victòria del Nàstic són majors si es té en compte que el joc dels tarragonins és cada dia millor i que, a més, aquesta setmana torna un dels futbolistes cridats a ser referència en aquest equip. Jonathan Pereira ha complert els quatre partits de sanció i, tot i que segurament entraria des de la banqueta, és una opció més a tenir en compte en atac.\nTambé torna Ferran Giner, que ha complert el cicle de cinc cartolines grogues i que entrarà a la convocatòria, tot i que tampoc apunta a la titularitat.\nL’onze davant dels blanc-i-blaus podria ser el mateix que a Olot, amb Bernabé Barragán sota pals i Pol Valentín, Juan Rodríguez, Bruno Perone i Javi Bonilla en defensa. Pel centre del camp, David Goldar i Damián Petcoff, amb Habran i Pol Ballesteros a les bandes i Brugui i Pedro Martín a dalt. Tot i això, Habran, Ballesteros i Brugui podrien sortir en un altre ordre i permutar posicions durant el partit.\nComenta el contingut : No val ensopegar més


Contactem amb agents del barri per preparar una taula rodona d’experts – DESOS Opció Solidària\nContactem amb agents del barri per preparar una taula rodona d’experts\nDesprés de les vacances, el projecte d’Aprenentatge i Servei sobre la introducció de les minves en el circuit alimentari ha tornat a les aules de 3r d’ESO de l’Institut Montjuïc. L’activitat ha donat continuïtat al debat i la reflexió sobre les característiques dels diferents models de consum i als coneixements que té l’alumnat sobre cada un d’ells.\nEn la darrera sessió, els i les joves van buscar informació sobre els diferents models de consum alternatius del barri i del districte. L’alumnat també va cercar quins llocs alternatius de consum podien trobar al districte de Sants-Montjuïc i va conèixer en què consistien els grups i les cooperatives de consum.\nEn canvi, aquesta activitat s’ha centrat en contactar amb diferents experts del barri sobre els models de consum alternatius. L’alumnat els ha enviat un correu electrònic per convidar-los a participar en una taula rodona on actuaran de conferenciants. Hi participaran representants de botigues ecològiques, restaurants i grups o cooperatives de consum del districte.\nLa trobada se celebrarà el proper 25 d’abril al mateix Institut Montjuïc i permetrà a les noies i nois de 3r conèixer de quina manera poden incidir en la comunitat. L’activitat també servirà perquè l’alumnat entengui els motius que porten alguns establiments a apostar pels productes ecològics i de proximitat, incloent les minves al circuit alimentari del districte. La sessió també els ajudarà a descobrir com poden dur a terme el seu servei.\nEls nens i nenes de Cicle Mitjà de l’escola Cavall Bernat visiten el Parc Agrari\nL’alumnat de l’Institut Montjuïc busca models de consum alternatius al barri


Targeta Regal - Abacus Cooperativa\nYou are here: Inici > Productes Abacus > Targeta Regal Targeta Regal\nRegala tot l’Abacus!\nSi vols encertar de ple amb els teus obsequis, tria les noves targetes regal d’Abacus. Unes noves targetes especialment dissenyades per a regalar a petits i grans. Pots carregar-les a partir de 10€. Segur que els agrada!\nLa targeta regal només es pot utilitzar després de la seva activació a caixa.\nEs pot carregar amb un import mínim de 10€ i un màxim de 600€.\nTé una validesa de 12 mesos a partir de la seva data d’emissió.\nEl receptor d’aquesta targeta podrà adquirir qualsevol producte de les botigues Abacus cooperativa, excepte a abacus.coop\nEl saldo de la targeta pot consumir-se en una o diverses compres.\nEl saldo i la caducitat de la targeta es pot consultar a qualsevol botiga Abacus cooperativa.\nL’import de la targeta correspondrà a l’import carregat en aquesta.\nNo té validesa després de la seva data de caducitat.\nConsulta les preguntes més freqüents Targeta Regal\nLa puc adquirir si no sóc soci?\nSí. La Targeta Regal la pot adquirir qualsevol client i no té cap preu especial per socis o sòcies Abacus. Pot fer servir-ho alguna altra persona?\nTal com indica el text legal, la Targeta Regal és intransferible. Si perdo la Targeta Regal ho he de comunicar? A on?\nA les condicions legals s’indica que Abacus no es fa responsable de la pèrdua o el mal ús de la targeta. Rep el mateix tractament que qualsevol altre producte i per tant si es perd, es perden també els diners que quedin en el saldo.\nNo s'aplicaran descomptes en les compres, però tindrà Punts Abacus?\nDe fet, la Targeta Regal funciona com si fossin diners, el Carnet de Soci és el que acumula punts per compra. Si un soci compra un producte, paga amb la Targeta regal i presenta el Carnet de Soci, se li sumaran els Punts Abacus que pertoquin.\nSi torno un article comprat amb la Targeta Regal, se'm tornaran els diners o se'm sumarà al saldo existent a la Targeta?\nLes devolucions d’articles pagats amb la Targeta Regal es faran com si es tractés d’una compra amb diners. Es retornarà l’import del producte retornat mitjançant un val. BlogEmpremta Abacus


‘Hockey +’ rep el reconeixement de la Federació Espanyola\nRedacció, Les Corts\t| Actualitzat el 14 Març 2018 a les 10:53\nL’equip del Barça de ‘Hockey +'. Foto: Districte\nUn gran xarxa d’acció, de reflexió i d’interacció. Un espai amb l'objectiu de garantir la igualtat d'oportunitats en tots els àmbits. Això, i molt més, és l’Espai d’Inclusió de les Corts, pioner en aquest àmbit, i que aquest 2018 està de doble enhorabona. Per una banda, el Districte acaba de rebre la Menció Commemorativa de la Reial Federació Espanyola d’Hoquei (RFEH) pels 10 anys de suport al projecte d’’Hockey +’. De l’altra, enguany fa una dècada que el districte aposta pels espectacles de teatre inclusiu, i des del 2009 pel teatre infantil accessible.\nEl projecte d'’Hockey +’, que va néixer al Districte de les Corts i que compta amb el suport de l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat, va rebre divendres passat la Menció Commemorativa de la RFEH durant el sopar de gala del Torneig d'Hoquei Inclusiu de la Copa S.M el Rei i la Reina, que se celebrava a València. Un reconeixement per la celebració de la desena edició del Torneig d’’Hockey +’ de Sala, organitzat per l’Escola Moragas, el FC Barcelona i el Districte de les Corts, i al seu valor com a projecte d’inclusió de joves amb discapacitat intel·lectual a través de l’esport. El president de la RFEH, Santiago Deó, va fer entrega de la distinció al regidor de les Corts Agustí Colom, en un acte on també hi van ser tècnics del districte, així com Gabriel Barbeta, tècnic que conjuntament amb Jordi Lobo, coordinador del projecte, van impulsar la iniciativa. També els acompanyaven dos jugadors d’’Hockey +’, Juanjo Bergés, del RC Polo- CO Les Corts, i Víctor Cadenas, del FC Barcelona.\nEl d'’Hockey +’ és un projecte d’esport inclusiu on els equips estan formats per persones amb discapacitat intel·lectual provinents de centres ocupacionals i d’escoles dels diferents districtes de la ciutat que juguen en els clubs federats a la Federació Catalana de Hockey.\nA banda de l’esport inclusiu, les Corts és pioner a oferir obres de teatre accessibles per a persones amb discapacitat visual o auditiva, i enguany celebra el desè aniversari d’aquesta iniciativa, que es duu a terme durant la festa major del districte. Va ser justament en un d’aquests espectacles, el 2009, on arran de la petició d’un infant amb discapacitat visual, es va posar en marxa el teatre infantil accessible al centre cívic Tomasa Cuevas-Les Corts. Subtitulació, audiodescripció en directe, interpretació en llenguatge de signes i visita tàctil a l’escenografia i vestuari, són les mesures d’accessibilitat que fan que petits i grans puguin gaudir plenament, i en igualtat de condicions, dels espectacles teatrals, que ara es programen periòdicament. Al mes de febrer, l’escenari del Tomasa Cuevas-Les Corts va ser protagonista de l’obra “El bosc com balla”, emmarcada dins el circuit Barcelona Districte Cultural.\nLa propera cita serà un espectacle infantil accessible al carrer. La plaça Comas es transformarà temporalment en un teatre, el pròxim 6 de maig a les 12 h, per acollir l’espectacle ‘Els secrets de Mr. Stromboli’ de la companyia ‘El que ma queda de teatre’ i ‘L’Avalot’. Una obra amb mesures d’accessibilitat adaptada a tots els públics.\nEspai d’Inclusió 20+20+20\nL’Espai d’Inclusió del districte de les Corts és un espai que aglutina tres grans grups de membres: entitats de persones amb discapacitat, entitats del tercer sector i empreses i institucions dels barris de les Corts.\nLes accions i iniciatives de l’Espai 20+20+20 aglutinen els principis de compromís, igualtat, col·laboració, cooperació, confiança, respecte, transparència i participació. El Districte impulsa aquest espai amb l'objectiu de garantir la igualtat d'oportunitats en tots els àmbits, sumant les voluntats i les capacitats d'actors socials diversos, els quals poden aportar conceptes innovadors per enriquir un debat necessari per analitzar com ampliar les accions d'integració.\nL’Espai d’Inclusió celebra una trobada anual on assisteixen els representants d’aquesta xarxa.


Apologia de la curiositat: L’altre escàndol de la fallida de Spanair\ndemostraria que el Prat és més competitiu internacionalment que Barajas. És a dir, la fi del somni de Barcelona com a capital internacional, mentre Madrid pugui impedir-ho.\nEl flamant aeroport ampliat de Barcelona continuarà sent un simple baixador de turistes low cost, no la indispensable eina de creixement de Catalunya dotada de connexions ràpides amb els centres mundials d’activitat econòmica. La primera companyia de l’aeroport de Barcelona per nombre de viatgers és actualment Vueling (7’7 milions anuals), seguida per l’extinta Spanair (4’4), Ryanair (3’4), Easyjet (2’4), Air Europa (1’5) i Iberia (1’4). La companyia espanyola de bandera només apareix en sisè lloc, a un aeroport nou de trinca condemnat per AENA al sucursalisme local.\nAlguns s’han apressat a acusar l’últim govern tripartit de la Generalitat de finançar una aerolínia catalana com Spanair per ocultar la incapacitat política de fer entrar en raó el govern central, que és el nus indefugible de la qüestió. Precisament el director general de Ports, Aeroports i Costes d’aquell govern de la Generalitat, Oriol Balaguer, acaba de publicar un llibre en el qual analitza el dilema, titulat Catalunya, més enllà dels núvols: una proposta per recuperar el creixement econòmic. Va ser presentat l’11 de novembre a l’IESE pel conseller Mas-Collell, en un intent de repetir la trobada del 2007 a la mateixa institució del sector empresarial català per tal de pronunciar-se a favor d’un aeroport internacional a Barcelona.\nEls que acusen l’anterior govern tripartit de la Generalitat d’ingenuïtat en la compra de Spanair, pensen potser que l’actual aconseguirà del govern absolut del PP més racionalitat aeroportuària?


Nou equip a la Revista de Treball Social (RTS) | Treball social sanitari ICS\n← Reserveu agenda!\nSistemes de registre en l’atenció social sanitària →\nAquest 4 de setembre ha pres possessió el nou equip de la Revista de Treball Social (RTS), editada pel Col·legi Oficial de treball Social de Catalunya.\nLa RTS és una publicació quadrimestral de caràcter científic i professional on, en cada edició, s’aborden temes que són de gran interès dins de l’àmbit del treball social. Cada quatre anys es renova l’equip de redacció.\nEl primer número publicat pel Col·legi, coincidint amb la seva fundació, va ser l’any 1982. Actualment podeu accedir en línia a tots els números de la revista , tant en català com en castellà, editats a partir de 2006. També es pot trobar una selecció dels articles publicats traduïts a l’anglès.\nEl nou equip de la RTS està integrat per vuit treballadores i treballadors socials amb una àmplia experiència professional i acadèmica. Destacar que en aquest nou equip hi participen dues Treballadores Socials Sanitàries (TSS) de l’ICS: Rosa M. Carrasco, treballadora social d’atenció primària i membre del Comitè d’ètica assistencial en atenció primària de la institució, n’és la directora i Josep Cazorla, treballador social de l’àmbit hospitalari, forma part de l’equip de redacció.\nUs ampliem la notícia El nou equip de la RTS comença a treballar.