Importació i exportació de Vladivostok - NIMF núm. 15 - Norma internacional de mesures fitosanitàries\nNúmero d’ISPM 15\nNORMA INTERNACIONAL DE MESURES FITOSANITÀRIES\nREGULACIÓ DEL MATERIAL D'EMBALATGE DE FUSTA EN EL COMERÇ INTERNACIONAL\nEl Secretariat de la Convenció Internacional de Protecció Vegetal (ISPM) està sent elaborat per les Normes internacionals per a mesures fitosanitàries (EPM) com a part de la Política d’Alimentació i Agricultura de les Nacions Unides i el programa d’assistència tècnica per a la quarantena vegetal.\nNormes de mesures fitosanitàries (NIMF) adoptades per les parts contractants IPPC i membres de la FAO que no són parts contractants a través de la Comissió Provisional de Mesures Fitosanitàries. Les NIMP són normes, directrius i recomanacions reconegudes com a base de les mesures fitosanitàries aplicades pels membres de l’Organització Mundial del Comerç en virtut de l’Acord sobre l’aplicació de mesures sanitàries i fitosanitàries. Es recomana als països que no són parts contractants de la IPPC que compleixin aquestes normes.\nAquesta norma s’ha adoptat per primera vegada a la quarta sessió de la Comissió Provisional de Mesures Fitosanitàries el mes de març de 2002, titulada Directrius per a la regulació dels materials d’embalatge de fusta en el comerç internacional.\nLes modificacions de l'annex 1 es van adoptar a la primera sessió de la Comissió de Mesures Fitosanitàries a l'abril de 2006. La primera revisió es va adoptar a la quarta sessió de la Comissió de Mesures Fitosanitàries de març a abril de 2009 com a norma actual, ISPM 15. La versió revisada de l’apèndix 1 amb les esmenes corresponents a l’apèndix 2 es va adoptar a la sessió 8th de la Comissió sobre mesures fitosanitàries de l’abril 2013.\nAquesta norma descriu les mesures fitosanitàries que redueixen el risc d’introduir i difondre plagues de quarantena en el comerç internacional amb material d’envasament de fusta de fusta no tractada. El material d’envasament de fusta subjecte a aquesta norma inclou la fixació de fusta, però no inclou envasos de fusta fets de fusta que s’ha processat de manera que no tinguin organismes nocius (per exemple, fusta contraplacada). Les mesures fitosanitàries descrites en aquesta norma no pretenen proporcionar una protecció permanent contra les plagues enderrocades o altres organismes.\nSe sap que les plagues associades al material d’embalatge de fusta afecten negativament la salut i la biodiversitat dels boscos. L’aplicació d’aquest estàndard reduirà significativament la propagació de les plagues i, per tant, reduirà el seu impacte negatiu. Els tractaments amb bromur de metil s’inclouen en aquesta norma en cas que no hi hagi tractaments alternatius disponibles només en determinades situacions o no en tots els països o no hi hagi altres materials d’embalatge adequats (que no siguin de fusta). A causa del fet que el bromur de metil esgota la capa d’ozó, s’ha adoptat la Recomanació CPM per substituir o reduir l’ús del bromur de metil com a mesura fitosanitària (CPM, 2008). Continua la cerca de mesures alternatives amb un impacte més benigne sobre el medi ambient.\nEmbalatges de fusta Les fustes no processades representen la via d’introducció i propagació de plagues. Atès que l’origen dels materials d’embalatge de fusta és sovint difícil de determinar, es descriuen mesures acceptades a nivell mundial per reduir significativament el risc de propagació de plagues. NPPO Es recomana acceptar materials d'embalatge de fusta per als quals s'han aplicat mesures aprovades sense requisits addicionals. Aquest material d’embalatge de fusta inclou els embolcalls, però no inclou el material d’embalatge de fusta reciclada.\nEls procediments per verificar si s'ha aplicat una mesura aprovada, incloent-hi l’ús d’un etiquetatge reconegut globalment, haurien d’estar implicats tant en els països exportadors com en els importadors. També es consideren en aquesta norma altres mesures per a les quals s’ha arribat a un acord bilateral. Si els materials d’embalatge de fusta no compleixen els requisits d’aquesta norma, les ONPF poden neutralitzar-los d’una manera aprovada.\nLes definicions dels termes fitosanitaris utilitzats a la NIMF 15 es poden trobar a la pàgina (Glossari de termes fitosanitaris).\nLes mesures fitosanitàries aprovades que redueixen significativament el risc d’introducció i propagació de plagues amb material d’embalatge de fusta inclouen l’ús de fusta descortitzada (amb toleràncies especificades per als residus d’escorça) i l’ús de tractaments homologats (prescrit a l’annex 1). L’ús de marques identificatives (prescrites a l’annex 2) permet identificar fàcilment el material d’embalatge de fusta que ha estat sotmès a tractaments aprovats. Es proporcionen descripcions de tractaments, etiquetatge i ús aprovats.\nLes organitzacions nacionals de quarantena i protecció de plantes (NPPO) dels països exportadors i importadors tenen obligacions específiques. El processament i l'etiquetatge sempre han de ser responsabilitat de l'NPPO. Aquells que autoritzin l’ús del marcatge han de supervisar el processament, l’ús del marcatge i la seva aplicació per part dels fabricants o estructures pertinents que realitzin el processament (o, com a mínim, realitzar una auditoria o anàlisi), i també haurien d’establir el procediment d’inspecció o control i auditoria.\nS’apliquen requisits particulars als materials d’envasos de fusta reparats o rebaixats. Les NPPO dels països importadors haurien de considerar les mesures fitosanitàries aprovades com a base per autoritzar la importació de material d’embalatge de fusta sense requisits addicionals d’importació fitosanitaris per a material d’embalatge de fusta, i també poden comprovar si compleixen els requisits d’aquesta norma. Si el material d’embalatge de fusta no compleix els requisits d’aquesta norma, els ONLP també són responsables de les mesures preses i, si escau, de la notificació d’incompliment.\n1. Bases de la regulació\nfustaobtingut d’arbres vius o de fusta morta pot estar infestat de plagues. El material d’embalatge de fusta sovint es fabrica amb fusta fresca que no s’ha processat ni processat suficientment per eliminar o eliminar les plagues i, per tant, continua sent un camí per a la introducció i propagació de plagues de quarantena. S'ha demostrat que Dunnage presenta un risc particularment elevat d'introducció i propagació de plagues de quarantena. A més, el material d’embalatge de fusta es reutilitza, repara o torna a treballar molt sovint (tal com es descriu a la secció 4.3).\nPot ser difícil determinar el veritable origen de diferents parts del material d’embalatge de fusta, cosa que dificulta l’establiment del seu estat fitosanitari. Per tant, en relació amb el material d’envasos de fusta, sovint és impossible realitzar una anàlisi rutinària del risc fitosanitari per tal de determinar la necessitat de mesures fitosanitàries i el seu volum .. Per aquesta raó, aquesta Norma Internacional descriu mesures adoptades a nivell internacional que poden aplicar-se a tots els països amb material d’envasament de fusta amb l’objectiu de reduir significativament el risc d’introducció i difusió de la majoria de plagues de quarantena que puguin estar associades a aquest material\n2. Material d’embalatge de fusta regulable\nAquesta guia s’aplica a totes les formes d’envasos de fusta que poden servir mitjançant la propagació de plagues que suposen un risc principalment per als arbres vius. Inclou material d’embalatge de fusta com ara encorbat, caixes, caixes d’embalatge, fustes de fixació, palets, bobines de cables i bobines / bobines que es poden trobar a gairebé qualsevol càrrega importada, incloses les que normalment no se sotmeten a inspeccions fitosanitàries.\nEls materials següents presenten un risc bastant baix, i per això no estaven inclosos en aquesta norma:\nmaterial d'embalatge de fusta completament fabricat en fusta fina (no més de 6 мм );\ncontenidors de fusta fabricats completament amb material de fusta reciclada, com ara xapes laminades, taulers de partícules, taulers de partícules orientades o xapes, que es van fabricar amb cola, calor i pressió, o una combinació d’aquests mètodes;\nbótes per a vi i begudes alcohòliques, que s’escalfaven durant el procés de fabricació;\ncaixes de regal per a vi, cigars i altres productes de fusta processats i / o elaborats de manera que exclogui la possibilitat d’infecció per plagues;\nserradura, encenalls de fusta i llana de fusta;\nelements estructurals de fusta fixats permanentment en camions i contenidors.\n3. Mesures fitosanitàries per al material d’embalatge de fusta\nAquesta norma estableix mesures fitosanitàries (inclosa la transformació) que han estat aprovades per al material d’envasament de fusta i preveu l’aprovació de tractaments nous o revisats.\n3.1 Mesures fitosanitàries aprovades\nLes mesures fitosanitàries aprovades descrites en aquesta norma consisteixen en procediments fitosanitaris, inclosos el processament i l’etiquetatge del material d’envasament de fusta. L’ús del marcatge elimina la necessitat d’utilitzar un certificat fitosanitari, ja que indica l’aplicació de mesures fitosanitàries reconegudes internacionalment. Totes les ONPF han de considerar aquestes mesures fitosanitàries com la base per autoritzar la importació de materials d’envasament de fusta sense requisits addicionals especials. Les mesures fitosanitàries diferents de les mesures aprovades descrites en aquesta norma requereixen una justificació tècnica.\nEs considera que els tractaments descrits a l’aplicació 1 són significativament efectius contra la majoria dels organismes nocius per als arbres vius associats amb el material d’envasament de fusta que s’utilitza en el comerç internacional. Aquests tractaments es combinen amb l'ús de fusta descoratjada en la fabricació d'envasos de fusta, que també ajuda a reduir la probabilitat de re-infecció per organismes nocius per als arbres vius. Aquestes mesures van ser aprovades segons:\nl’espectre de plagues contra les quals es dirigeixen;\neficiència de processament;\nviabilitat tècnica i / o comercial.\nHi ha tres passos principals en la producció de material envasat de fusta aprovat (inclosa la fixació de la fusta): processament, fabricació i marcat. Aquestes accions poden ser realitzades per diferents intèrprets o un intèrpret pot realitzar diverses o totes aquestes accions. Per facilitar la comprensió, aquesta Norma Internacional s’adreça als fabricants (aquells que fabriquen material d’embalatge de fusta i poden posar etiquetes a materials envasats de fusta processats adequadament) i aquells que processen (aquells que realitzen tractaments homologats i poden posar etiquetes a envasos de fusta processats adequadament. material).\nEl material d’embalatge de fusta sotmès a aquestes mesures aprovades es designa mitjançant la col·locació de marques oficials d’acord amb l’annex 2. Aquest marcatge consisteix en un símbol especial utilitzat conjuntament amb codis que designen un país en particular, un fabricant o organització responsable que va dur a terme el processament i el tipus de processament realitzat. En endavant, el conjunt de tots els components d’aquesta designació s’anomena "marcat". L’etiquetatge reconegut internacionalment que no estigui lligat a un idioma específic facilita el reconeixement del material d’embalatge de fusta processat quan s’ha vist abans d’exportar, als punts d’entrada i en altres llocs.\nLes ONPF haurien de considerar aquesta marca, tal com s’indica a l’apèndix 2, com a base per autoritzar la importació de material d’envasament de fusta sense requisits addicionals especials.\nPer a la fabricació de materials d’embalatge de fusta, també s’ha d’utilitzar fusta pelada que també ha estat sotmesa a un dels tractaments aprovats que s’indiquen a l’apèndix 1. Les toleràncies de residus d’escorça es detallen al suplement 1.\n3.2 Aprovació de tractaments nous o revisats\nQuan es disposi de nova informació tècnica, els tractaments existents poden ser revisats i modificats, i el FMC podrà aprovar nous esquemes alternatius de processament i / o processament per processar el material d’embalatge de fusta. El 28: 2007 ISPM proporciona orientació sobre el procés d'aprovació dels tractaments IPPC. Si s’accepta i inclou un esquema de processament de materials d’envasos de fusta nous o revisats, el material ja processat segons els termes del tractament i / o esquema prèviament aprovat no haurà de ser reprocessat ni etiquetat de nou.\nAcords bilaterals alternatius 3.3\nA més de les mesures especificades a l'annex 1, les ONPF poden reconèixer altres mesures mitjançant acords bilaterals amb els seus socis comercials. En aquests casos, no s’ha d’utilitzar el marcat que s’indica a l’apèndix 2, tret que s’aconsegueixin tots els requisits d’aquesta norma.\n4. Responsabilitat de l'NPPO\nPer evitar la introducció i la propagació de plagues, les parts contractants exportadores i importadores i les seves ONPV es comprometen amb determinades obligacions (tal com s'especifica als articles I, IV i VII de la CIPF). Les següents són obligacions específiques relacionades amb l'aplicació d'aquesta norma.\nQüestions normatives de 4.1\nEl processament i l’etiquetatge (i / o sistemes rellevants) sempre han d’estar dins de l’àmbit de l’NPPO. Les ONPF que autoritzen l’ús d’aquesta etiqueta s’encarreguen d’assegurar que tots els sistemes aprovats i aprovats per complir aquesta norma compleixin tots els requisits necessaris establerts en aquesta norma i també per al material d’envasament de fusta (o fusta de la qual es pretén produir fusta). El material d’embalatge marcat) ha estat processat i / o fabricat d’acord amb aquesta norma. Les responsabilitats de l’NPPO inclouen:\nautorització, registre i acreditació, segons convingui;\nSupervisió dels sistemes de processament i etiquetatge per verificar el compliment (per obtenir més informació sobre les responsabilitats que comporta, vegeu ISPM 7: 1997);\ninspecció, establiment de procediments d'auditoria i, si cal, auditoria (es proporciona informació addicional a ISPM 23: 2005).\nL’NPPO ha de supervisar (o, com a mínim, realitzar una auditoria o anàlisi) de la realització dels tractaments, així com autoritzar, si escau, l’ús i l’etiquetatge. El processament s'ha de fer abans d’aplicar el marcatge per evitar la presència d’un marcat en un material d’embalatge de fusta no satisfactori o maltractat.\nMarcatge i ús 4.2\nEls tipus de marques aplicades als materials d’envasos de fusta tractats d’acord amb aquesta norma han de complir els requisits establerts a l’annex 2.\n4.3 Requisits per processar i etiquetar materials d'envasos de fusta reciclats, reparats o convertits\nLes ONPF de països en què es reparen o es tornen a treballar els materials d’envasament de fusta amb l’etiqueta descrita a l’annex 2 per garantir que l’estàndard compleix l’exportació d’aquest material d’envasament de fusta i que aquesta norma compleixi plenament.\nMaterial de reciclatge de fusta 4.3.1\nUna unitat de material d’embalatge de fusta que s’ha processat i etiquetat d’acord amb aquesta norma, que no hagi estat reparada, alterada o alterada de cap manera, no requereix la reelaboració ni l’etiquetatge durant tota la vida d’aquesta unitat.\nMaterial d'embalatge de fusta remanufacturat 4.3.2\nEs considera que el material d’embalatge de fusta reparat és un material d’embalatge de fusta, en el qual fins a un terç dels elements s’han eliminat i substituït. Si es vol reparar el material d’embalatge de fusta marcat, les ONPF haurien d’assegurar que per a aquesta reparació només s’utilitzin fusta tractada d’acord amb aquesta norma o productes de fusta procedents de fusta tractada (vegeu la secció 2.1). Si la fusta tractada s’utilitza per a reparacions, cada article afegit haurà d’etiquetar-se separadament d’acord amb aquesta norma.\nLa presència de diverses marques sobre el material d’embalatge de fusta pot generar problemes per determinar l’origen d’aquest material d’envasament de fusta si conté plagues. Es recomana que les ONPF en països on es reparin materials d’envasos de fusta limiten el nombre de marques diferents que poden aparèixer en una unitat de material d’envasament de fusta. En aquest sentit, les ONPF de països en què es reparen materials d’embalatge de fusta poden exigir que les marques anteriors s’esborrin del material d’embalatge de fusta reparat, la unitat torni a processar d’acord amb l’Annex 1 i s’hagi marcat d'acord amb l’Annex 2. Si s'utilitza el bromur de metil per al reprocesament, cal tenir en compte la informació continguda a la Recomanació de CPM que substitueixi o redueixi l’ús del metil bromur com a mesura fitosanitària (CPM, 2008 r).\nSi hi ha algun dubte que tots els articles d’una unitat de material d’embalatge de fusta reparat s’elaborin d’acord amb aquesta norma, o l’origen d’aquesta unitat de material d’envasament de fusta o dels seus components és difícil d’establir. El material d’embalatge de fusta ha estat reprocessat, destruït o no autoritzat a moure's durant el comerç internacional veu l'embalatge de fusta segons la present estàndard. En cas de reprocesament, totes les marques aplicades anteriorment han de ser destruïdes permanentment (per exemple, pintant o retirant). Després de reprocessar, el marcatge s'ha de tornar a aplicar d'acord amb aquesta norma.\nMaterial d’embalatge de fusta convertit 4.3.3\nSi es substitueixen més d’un terç dels elements d’una unitat d’envasament de fusta, es considera que aquesta unitat es fa de nou. Durant aquest procés, es poden combinar diversos elements (amb modificacions addicionals, si cal) i després tornar a muntar-los en materials d’envasament de fusta per al seu ús futur. El material d’embalatge de fusta convertit pot, per tant, incloure elements nous i usats anteriorment.\nQualsevol marca prèviament marcada en el material d’envasat de fusta convertit ha de ser destruïda permanentment (per exemple, pintant o retirant). El material d’embalatge de fusta convertit ha de ser reelaborat, després d’aquesta aplicació s’ha de tornar a aplicar d’acord amb aquesta norma.\nSi les mercaderies en trànsit contenen material d’envasament de fusta que no compleix els requisits d’aquesta norma, les ONPF dels països de trànsit tenen el dret d’exigir mesures per garantir que no hi hagi risc inacceptable derivat d’aquest material d’envasament de fusta. Es donen instruccions més detallades sobre l’organització del trànsit a la NIMF 25: 2006.\nProcediments 4.5 per a la importació\nAtès que els materials d’embalatge de fusta estan presents en la majoria d’enviaments, inclosos aquells que no solen estar subjectes a control fitosanitari, és important que les ONPF cooperin amb organitzacions que normalment no estan relacionades amb la verificació del compliment dels requisits fitosanitaris d’importació. Per exemple, la cooperació amb duanes i altres agències i organitzacions interessades ajudarà a les ONPF a obtenir informació sobre la disponibilitat de material d’envasament de fusta. Això és important per garantir la detecció efectiva de possibles inconsistències del material d’envasament de fusta amb els requisits d’aquesta norma.\n4.6 Mesures fitosanitàries en el punt d’entrada en cas d’incompliment\nA les seccions 5.1.6.1 a través de 5.1.6.3 ISPM 20: 2004 i a la ISPM 13: 2001 es troba informació rellevant sobre la no conformitat i l’acció d’emergència. Tenint en compte la freqüent reutilització del material d’envasament de fusta, les ONPF haurien de considerar que pot produir-se la discrepància al país de producció, reparació o reordenació en lloc del país exportador o de trànsit.\nEn cas que el material d’embalatge de fusta no tingui l’etiquetatge requerit, o la identificació de plagues indiqui la possible ineficiència del tractament, l’NPPO hauria de respondre en conseqüència i, si cal, es pot emprendre acció d’emergència. Una acció així pot endarrerir la càrrega quan aclareixi la situació i, si escau, eliminar material inapropiat, dur a terme processament 3, destrucció (o una altra eliminació fiable) o transbordament. Al suplement 1 es proporcionen exemples d’opcions acceptables. Per a qualsevol acció d’emergència realitzada, s’hauria de respectar el principi d’impacte mínim, mentre que la tramesa mateixa s’hauria de distingir del material d’embalatge de fusta que acompanya la tramesa. A més, si es requereix una actuació d’emergència i l’NPPO utilitza bromur de metil, caldrà seguir aspectes rellevants de la recomanació de CPM.\nQuan es troben plagues vives, l'ONPV del país importador ha de notificar al país exportador en conseqüència el país o, si és possible, el país d'origen. En els casos en què la unitat d’envasament de fusta tingui més d’una etiqueta, l’ONPV hauria d’intentar de determinar l’origen de les parts no conformes abans d’enviar l’avís d’incompliment. També s’accepta l’enviament per part de l’NPPO de notificacions en absència d’etiquetatge i altres incoherències. Tenint en compte les disposicions de la secció 4.3.2, cal assenyalar que la presència de nombroses marques en una unitat de material d’embalatge de fusta no és un incompliment dels requisits.


Pa artesà, un aliment nutritiu i de qualitat a recuperar - Diari de Terrassa\nPa artesà, un aliment nutritiu i de qualitat a recuperar\nM.F. 21.03.2017 | 04:21\nEl pa ha estat durant segles un dels aliments bàsics de la dieta per a moltes cultures. De fet, les primeres referències daten de fa més de 10.000 anys i té una història realment interessant i curiosa. No obstant això, la seva importància ha anat disminuint, especialment en les darreres quatre dècades, i ara és més un acompanyament que un producte essencial en la piràmide alimentària. Els motius d´aquest descens són diversos i es poden trobar en fets com que, actualment, podem menjar altres productes que ens alimentin igual i que siguin assequibles. També, perquè trobar pa bo resulta més complicat que fa 40 anys, quan tot era més natural i la majoria de forns venien un pa de qualitat i no com ara, que hi ha molts punts de venda que no són forns tot i que s´anomenen així i que venen "pa acabat de fer", és a dir, pa acabat d´escalfar que potser fa tres mesos que tenen al cong lador i que al cap d´un parell d´hores queda dur com una pedra. I també es consumeix menys pa perquè hi ha l´estesa creença que el pa engreixa. Però no és cert. Qui consumeix una barra al dia ingereix unes 600 calories, el que representa un 25%, aproximadament, de l´energia que l´organisme necessita si es té en compte que un adult necessita ingerir unes 2.000 calories al dia. De fet, els nutricionistes recomanen menjar pa. I és que un pa de qualitat aporta minerals, vitamines, fibra, proteïnes i hidrats de carboni necessaris per a l´organisme.\nL´autèntic pa no és tan fàcil de fer com pot semblar. I és que, a més dels ingredients que requereix (farina de blat ecològica, massa mare, aigua i sal), també necessita temps i el bon ofici del forner. Però fins aquí. Res d´additius. Ni conservants, ni colorants, ni emulgents ni correctors d´acidesa o similars. I en tot això rau el quit de la qüestió. Un pa de debò és un pa elaborat amb una matèria primera de qualitat, ecològica i de proximitat a poder ser, dedicant-li el temps necessari, fet a mà per autèntics professionals i manipulat i servit adequadament i amb coneixement. Així, no és el mateix els cereals que fan servir les panificadores industrials que els que farà servir aquell petit forn de pa artesà, com tampoc serà igual la quantitat de llevat que faran servir, ni el temps que dedicaran a elaborar la massa ni, per descomptat, la massa que faran servir. De la mateixa manera, no serà igual la quantitat de pa que acabaran fent, ni les propietats que tindrà el producte final ni la manera de distribuir-lo. I per tot plegat, lògicament, el preu no serà el mateix. Ni s´hi acostarà. Com tampoc s´hi acostarà el gust que tindrà el pa artesà, d´un forner de tota la vida, que el pa industrial del qual, d´una mateixa fornada, hauran sortit cinquanta barres. Un pa artesà és cruixent, de molla humida i tova, que pot ser més o menys tupida segons el tipus de cereals utilitzats. Tindrà diversos matisos, uns gustos definits i concrets i segurament serà més àcid. I pot durar fins i tot dies. En canvi, un pa industrial només cruixirà acabat de fer, després es tornarà xiclet o dur com la sola d´una sabata. Serà sec, de poca molla, amb un gust tirant a insípid i sense matisos ni aromes.\nDe massa lenta\nParlàvem que, per aconseguir pa de debò, un dels ingredients que necessitem és la massa mare. Es tracta d´una barreja de farina – principalment de blat o sègol– i d´aigua que fermenta espontàniament gràcies a la presència de bacteris acidolàctics i llevats procedents de la farina i l´ambient. Aquesta massa aporta característiques distintives, aromes, matisos i sabors únics, així com una llarga vida útil, als productes finals, a causa de l´activitat metabòlica dels microorganismes presents. Aquest procés de la massa mare, que normalment tarda una setmana a fer-se, també permet que el gluten faci la total maduració, el que significa que és més digestiu. Aquesta també és una diferència amb els pans industrials, ja que es fan amb masses que reposen molt poc i la maduració del gluten s´acaba fent dins de l´organisme, el que els converteix en indigestos. A més, aquesta massa afavoreix l´assimilació de nutrients i la flora bacteriana intestinal se´n beneficia.\nUna altra diferència entre el pa artesà i l´industrial és que conté més nutrients. Així, el pa fet amb farina ecològica i massa mare en té més –proteïnes, fibres més digeribles i més minerals– que la resta. A més, el pa ecològic no conté additius químics i en canvi té més propietats nutricionals, com els antioxidants i els oligoelements. El pa industrial conté farines molt refinades que, per tant, perden moltes propietats i deixen de ser integrals. En canvi, el pa de debò és integral, ja que aquesta paraula fa referència a la propietat d´"íntegre" de les farines, que es troben molt poc tractades o gens. A més, en els pans industrials, la farina conté quantitats importants de productes químics, segons apunten diversos especialistes, ja que en el cultiu del cereal s´afegeixen per millorar-ne la conservació. D´altra banda, durant el procés de mòlta, la farina es pot tractar també amb altres productes, com el clorur de nitrosil, per facilitar el procés de producció del pa. Sense comptar que s´hi poden afegir blanquejants, estabilitzants, gomes, enzims... Ara, quan aneu a comprar pa, ja sabreu a què us heu d´atendre i, com a mínim, no us donaran pa per llebre.\nDefensar un producte Km 0 i ecològic. Terrassa


Polseres Kangaroocare dentició Earthy Rainbow - Kangura.com - Portabebès ergonòmics\nInici > Botiga online > Accessoris\nPolseres Kangaroocare dentició Earthy Rainbow\nLes polseres KangarooCare són totalment naturals i estan dissenyades especialment per a la mare cangur i lactant o, senzillament, per a aquells que estimen la naturalesa i tot el que és natural. Les diferents textures ajuden a desenvolupar la motricitat fina del nadó.\nEdat del nadó: de 0 a 3 anys.\nPosicions: al canell del portejador o a la tira del portanadons.\nMaterials: cotó i fusta de roure.\nNetejable: a mà amb sabó neutre.\nLes polseres KangarooCare són completament segures per al teu bebè. Les pot tocar o fins i tot xuclar o mastegar... i, a més, són precioses!\nEs poden utilitzar com a polsera o nuada al teu portanadons perquè el nen/a la pugui tocar i xuclar.\nEstan fetes a mà amb fusta de roure, i punt de cotó orgànic (fet amb ganxet artesanalment) que cobreix les boles de fusta. Materials 100% naturals, vegans, humans i ecològics.\nLes polseres KangarooCare són l'accessori perfecte per a les mares usuàries de portanadons'.\nEstimulen al nadó a tocar, mirar i explorar i són completament segures per a mastegar.\nBoba Mini motxilla de joguina


COLÒNIES ESTIU PYRENE // de festa! a celebrar-ho :)\nde festa! a celebrar-ho :)\nBy Raül Cavaller12 Juliol, 2014 No Comments\nPer recuperar-nos ahir vàrem anar al Barranc de La Vansa! que gros baixa el barranc! després de tanta pluja hi ha trams on l’aigua baixa forta i ens ha calgut anar amb compte. Per la tarda, visita a la Seu i gelat al Passeig 🙂\nLes noies d’Equitació ahir excursió per la vall de Ridolaina, pujant per la Torre de Sant Romà. Estan encantades amb els seus cavalls i diuen el diumenge se’ls endueen a casa.\nAhir els de Travessa 8×8 van sortir d’hora dels Cortals dels Oriols per fer el Comabona i arribar… al Refugi El Roget de Saldes! Un dia amb uns colors espectaculars i bona recompensa arribats a Saldes: bon sopar i acollidor refugi.\nAvui Travessa 8×8 tenien un bon repte: el Pedraforca! pel Prat de Reu hem pujat tranquils fins arribar a l’enforcadura i fins al Pollegó Superior. Quánta gent que pujava pel Verdet! que tranquils hem pujat pel Prat de Reu, gràcies per ensenyar-nos la ruta Oriol. Després, baixada memorable per la tartera.\nEquitació sortida de tot el dia altre cop! i Aventura en bici fins a Bor, espeleo a la Fou i tornada fent visita a Bellver!\ni ara… de festa! a celebrar-ho 🙂


La PAHC desencadena una setmana de lluita contra el BBVA a Sabadell - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Entitats » La PAHC desencadena una setmana de lluita contra el BBVA a Sabadell\n17 Març 2014 a 17:35\n“Nosaltres no cedirem, no marxarem. BBVA rendiu-vos”.\nImatge cedida per la PAHC Sabadell\nLa PAHC de Sabadell comença una nova setmana d’ocupació de l’oficina situada al carrer Alfons XIII al vell mig de la ciutat amb l’objectiu d’aconseguir l’anulació de 10 avals que consideren nuls i que afecten a 10 famílies de la ciutat.\nDissabte la Plataforma d’Afectats va reunir-se amb un grapat d’entitats i col·lectius de la ciutat que van fer arribar el seu compromís i solidaritat a les persones afectades i a les que s’han concentrat per dormir dins l’oficina. Desprès de recollir diverses impressions, la PAHC i les entitats han decidit convocar cap a una gran manifestació que sortirà demà a les 7 de la tarda i que recorrerà Sabadell.\nEl BBVA es nega a cedir davant les peticions formulades, de manera que la Plataforma i els afectats han decidit seguir amb la protesta iniciada ara ja fa prop de 15 dies amb un conjunt d’activitats i propostes.\nEl proper 21 de març membres de la Plataforma iniciaran una caravana informativa on explicaran a la població la situació. També estan recollint informació sobre diversos directius del banc que es nega a negociar, i han promès portar la protesta a les seves cases un cop comencin. S’ha demanat també una Junta de Portaveus Extraordinària de cara a que els Grups Municipals mostrin el seu suport cap a la Plataforma.\nDurant les properes setmanes també s’iniciarà una campanya entre la ciutadania de cara a que aquests retirin tots els diners de les seves comptes del BBVA, que al ser el banc que va absorbir l’antiga Caixa Sabadell, conté desenes de milers de dipòsits d’estalvi.\nEl comunicat acaba amb una promesa: “Nosaltres no cedirem, no marxarem. BBVA rendiu-vos”.\n#Afectats per la hipoteca #bbva #crisi #Economia #habitatge #pah #pahc #pahc sabadell #vivenda\nLa jutgessa torna a denegar el desallotjament de l’oficina ocupada per la PAHC\nICV es suma a la manifestació de la PAHC\nLa PAHC posa fi a la tancada de l’oficina del BBVA de Sabadell després de 17 dies\nLast reply was 17 Març 2014\nView 17 Març 2014\nLa PAHC desencadena una setmana de lluita contra el BBVA a Sabadell http://t.co/qnjyKstgql #SI #Sabadell


Zebrahead @ Sala Bóveda - 18/11/15 - Primera Fila\nZebrahead @ Sala Bóveda – 18/11/15\nEls californians Zebrahead van tocar ahir a la sala Bóveda en una festa rock sense excepcions. En una sala més aviat petita com és Bóveda, l’esperit demolidor del quintet va contagiar al públic creant una combinació d’explosió instantània. El seu so punk-rock-pop va elevar-se a la màxima potència, gràcies a una acústica impecable. Tal com es gaudeix d’un bon concert de rock: en una sala petita. Aquesta estava plena, estàvem tots revoltosos i érem de totes les edats.\nEl d’ahir va ser l’únic concert de Zebrahead al nostre país, dins la seva gira de presentació del nou disc “What The Plank” (Rude Records, 2015). L’espectacle el van inaugurar gent de la casa, els catalans Daylight, que ja fa uns quants anys que estan donant guerra sobre dels escenaris. Els següents en tocar va ser mítica banda de pop-punk MXPX. Alguns vàrem sentir una mica de nostàlgia de la nostra adolescència a l’escoltar-los i d’altres van començar a escalfar motors ballant amb clàssics com “Punk Rawk Show”. El guitarrista de Zebrahead va aparèixer a tocar un tema, tot just a temps per a preparar-nos pel que ens venia a continuació.\nZebrahead van pujar a l’escenari i van encendre la llarga metxa que no va apagar-se fins al final. Van obrir amb “Hell Yeah”, seguit de “Save Your Breath”, un tema del seu nou àlbum “Walk the Plank”. El repertori va comptar amb 20 potents cançons, prou fortes per fer-te suar cansalada si volies. Va estar ben equilibrat entre vells i nous temes (més durs i molt interessants), com per exemple, la millor intro de la nit “Who Brings A Knife To Gun Fight”, una energètica peça del nou disc, on ningú va poder quedar-se de braços plegats mentre cantaven “We just wanna fucking party!”. Pel mig es van colar antigues cançons més melòdiques a l’estil pop-punk californià, com “Call Your Friends” o “Worse Than This” entre temes més potents del seu nou disc. La festa ja feia estona que havia començat i com a convidats van estar alguns clàssics que no podien faltar com és “Playmate of the Year”.\nA banda d’una bona acústica, també és d’agrair que un grup interactuï amb el seu públic, i ahir vàrem estar servits. Els músics no van parar de demanar-nos ballar i saltar, fins i tot van animar a beure a tot Barcelona en el tema “Drink Drink”, on la sala ja semblava una olla a pressió. Zebrahead poden anar forts, també poden ser uns catxondos, però són uns tios com Déu mana, la cançó “I’m Just here For the Beer” va anar dedicada a les víctimes de l’atemptat terrorista del 13 de novembre a París. Tots cinc van crear un so tan sòlid i una atmosfera tan càlida que no podien decebre a ningú.\nTot lluint un bigoti mastodòntic, que res té a envejar al de Dalí, i una samarreta on s’hi podia llegir “Gaye Pride”(en referència a Marvin Gaye), el guitarrista Dan Palmer, el membre més recent de la banda, va construir-se el seu propi altar sobre l’escenari tocant els riffs de les cançons “Mental Health” i “Falling Apart”, entre d’altres. Va ser sens dubte l’autèntica estrella old school de la nit, que brillava sobre la furiosa potència vocal d’Ali Tabatabaee, el cantant, el qual va deixar bastant constància de la qualitat i la versatilitat del seu instrument (la veu).\nZebrahead anuncien “Brain Invaders” i estrenen ‘All My Friends Are Nobodies’\nNous detalls sobre el nou disc de Zebrahead\nZebrahead presenta el vídeo de So What


El jardí de Mossèn Cinto Verdaguer és per moltes raons el nostre parc favorit de Barcelona i, fins i tot des de l’ajuntament reconeixen que “és amb diferència un dels jardins més bonics de Barcelona”.\nQualsevol moment de l’any és bo per visitar-lo, ja que la combinació de les diverses floracions i els canvis estacionals de les fulles dels arbres fan que cada estació tingui el seu encant i el seu color.\nTé una superfície de 4,30 hectàrees amb 2.800 m2 de parterres i un entramat de camins que retallen grans praderies de gespa.\nEs tracta un jardí temàtic dedicat a les plantes bulboses, rizomatoses i aquàtiques. Les plantes protagonistes són tulipes, narcisos, jacints, nimfes i lliris d'aigua.\nA la part alta del jardí hi ha una trentena de petits estanyols connectats que es reparteixen a banda i banda d'una llarga escalinata. L'aigua va baixant des d'un estanyol allargassat situat al davant d'una paret de rocalla amb una petita cascada. Un pont de fusta arrodoneix la delicadesa d'aquest racó, en què hi ha un dels accessos del recinte.\nAl mig del parc hi ha un llac i una immensa praderia amb grans arbres esparsos al final de la qual hi ha la comunicació entre aquests jardins i els de Joan Brossa.\nÉs un parc ideal per anar amb nens donades les grans extensions de gespa i us garantim que s’ho passaran d’allò més bé pujant i baixant per les pendents.\nEstà situat a la muntanya de Montjuïc i, per tant, forma part del parc de Montjuïc. El jardí de Mossèn Cinto Verdaguer baixa per un lleuger pendent que permet gaudir d'unes bones vistes de Barcelona, del mar i, en dies clars, fins i tot del Montseny. Fa veïnatge amb el jardí de Joan Brossa (antic parc d'atraccions) i el viver dels Tres Pins, a mitja pujada del Castell de Montjuïc.\nL'entrada principal està situada a l'avinguda de Miramar, al costat del telefèric i en front de les piscines Picornell. L’entrada és monumental i rep el visitant amb un gran escut de Barcelona fet amb plantes bulboses, emmarcat per grans magnòlies, que en el seu moment de floració, a finals de primavera, donen al conjunt una gran espectacularitat.\nMostra Parc de Mossèn Cinto Verdaguer en un mapa més gran\nAquest post li volem dedicar molt especialment a ella, que tant l’ha gaudit i que ara hi té prohibit l'accés:\nEtiquetes de comentaris: Montjuïc, Mossèn Cinto Verdaguer, parc\nFinalment sembla que l’Ajuntament de Barcelona s’ha posat de forma seriosa amb això d’Internet! Després de la iniciativa nadalenca, ara s’ha inaugurat la web “Estiu 2009”.\n(millor no parlar el blog personal de l’alcalde Hereu de 262.000€ anuals....)\nEn aquesta nova web podreu trobar informació de:\nPlatges i piscines: Informació bastant detallada dels serveis.\nEstiu i música: De moment hi ha algunes mancances.\nActivitats nocturnes: Algunes de molt interessants.\nNens i nenes: Sense novetats, teniu molt més en aquest blog.\nMuseus: Molt bona recopilació d’activitats en museus públics.\nFestes majors: Hi ha només les estiuenques, però la info és molt complerta.\nEstiu als districtes: Interessant buscador d’activitats puntuals.\nSi voleu una informació més detallada de les platges podeu visitar:\nWeb de les platges de Barcelona\nEtiquetes de comentaris: estiu, platges\nEl projecte BioDiverciutat ens proposa fer el Curs Sobre la Investigació de la Fauna Nocturna (CSI Fauna Nocturna), aquest dissabte 11 de juliol a les 19:30.\nAquest curs és un Ecosafari a la zona del parc de Collserola, on "els participants es convertiran en investigadors de rastres i sons i tal vegada albiraran la curiosa fauna nocturna de l´àrea periurbana de Barcelona".\nMostra EcoSafari nocturn per Collserola en un mapa més gran\nAquesta activitat està organitzada per BioDiverciutat.org, que és un programa d’educació ambiental de l’Institut Jane Goodall Espanya. BioDiverciutat té com a missió informar i conscienciar sobre l’existència i la importància de la biodiversitat en el medi urbà en el que vivim, i està orientat principalment a estudiants d’entre 8 i 12 anys. Entre d’altres activitats organitza ecosafaris, tallers i proposa ecoiniciatives.\nEn concret, aquesta activitat permet descobrir espècies poc conegudes i donar suport la seva conservació. En aquest safari s’han proposat:\nConèixer la fauna nocturna\nAprendre a identificar rastres d´animals\nReconeixer el cant de les aus nocturnes\nData: Dissabte 11 de Juliol del 2009\nPunt de trobada: Estació Baixador de Valvidrera\nHora d´inici: 19:30\nPer a tots els públics i edats.\nCal sol•licitar la reserva a info@biodiverciudad.org (també per informació addicional). Les places són limitades!!\n... i no us oblideu de portar llanternes!!!!\nEtiquetes de comentaris: collserola, cursos, parc de collserola, taller infantil


Llengua lígur: La llengua sense nom\nAndrea Acquarone 9 de juliol de 2014 a les 13:55\n"En la seva ingenuïtat potser es pensaven no fos dialecte de Ventimiglia."\nQue si que pensaven que ho fòs!\nMolt bonic aquest texte; és veritat que Ventimilla és una ciutat amb molta tteciò per la parla local. Allà hi ha una demografia desquilibrada car l'Estat italià inviava al "confino" molta gent da tot arreu. Sembla quels vintimillosos siguin ni una tersera part. Però passa que els foresters s'hagin integrat molt bé (a vegades menys) i n'hi ha que fan els "sbadieratori" medievals, i altres coses de la tradicciò.\nEs nota al texte original la forma: se custùmava de lascià infirà e braghe. Forma catalana també, que ne genovés de Genova no existeix.\npep 9 de juliol de 2014 a les 14:52\n'no fos' = 'que fos' en català (o al menys jo ho faig servir d´aquesta manera, ara dubto!). En un primer moment no tenia clar si escriure-ho així perquè podia portar a confusió... ara ho he canviat per si de cas.\nuna vegada vaig llegir un text a un fòrum on un jove de Ventimiglia deia que els seus companys se´n fotien d´ell perquè deia frases en dialecte.. i els que més se´reien eren els que tenien cognoms típics de la zona. Bé, esperem que siguin les coses de l´edat i amb els anys canviïn ;-)\ngràcies un cop més per la teva aportació!


Tres alumnes de l'IES Josep Segrelles d'Albaida guanyen el concurs juvenil 'Rosquilletres' d'À Punt\nInicio Arrels i tradicions Tres alumnes de l’IES Josep Segrelles d’Albaida guanyen el concurs juvenil ‘Rosquilletres’...\nEls guanyadors del concurs 'Rosquilletres'.\nSergi Girón Roig, Paula Gil Nàcher i Pau Pínter Cerdà són alumnes de 3r d’ESO i s’han emportat el títol de millors lletrejadors i lletrejadores\nTres alumnes de l’IES Josep Segrelles d’Albaida han resultat vencedors en la tercera edició del concurs ‘Rosquilletres’ d’À Punt. Concretament Sergi Girón Roig, Paula Gil Nàcher i Pau Pínter Cerdà, alumnes de 3r d’ESO, s’han emportat el títol de millors lletrejadors i lletrejadores ja que el concurs del canal autonòmic posa a prova l’habilitat dels estudiants de lletrejar paraules en valencià.\nEls estudiants de l’institut d’Albaida s’han imposat una renyida final on participaren els sis equips classificats al llarg de la temporada. En total, competiren 18 joves procedents de l’IES Serra d’Espadà (Onda), el Col·legi Carmelites (Gandia), l’IES Mare Nostrum (Alacant), l’IES L’Alcalatén (l’Alcora), el Col·legi Hernández, de Castelló (la Ribera Alta) i l’institut de secundària que s’ha emportat el primer lloc del pòdium d’aquesta temporada.\nSergi, Paula i Pau, s’han entrevistat amb el director general d’À Punt, Alfred Costa, qui ha destacat la importància de promoure l’excel·lència en els estudiants i de fomentar el coneixement i l’estima de la llengua en les generacions més joves, un dels objectius de la radiotelevisió pública.\nEls guanyadors han estat acompanyats pel seu professor, Rafa Vidal Soriano, i la presentadora del Rosquilletres, Laura Sanchis Vidal.\nRosquilletres és un concurs produït i emés per À Punt en col·laboració amb les productores InfoTV i Bleba30. Patrocinat per l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), la prova principal del concurs divulgatiu consisteix a lletrejar correctament i al més ràpid possible paraules en valencià.\nPau Pínter Cerdà\nPaula Gil Nàcher\nSergi Girón Roig\nArtículo anteriorLa arquitecta Zaida Muxí ofrecerá una conferencia sobre arquitectura y urbanismo feminista en el IVAM\nArtículo siguienteLa Policia Local de Carlet tramita més de 1.100 denúncies a causa de la pandèmia\nCompromís per Sagunt proposa que la ciutat allotge el Museu Valencià de la Romanització\nLa Fira d’Ontinyent «més completa i inclusiva» atrau milers de visitants


Culliss House B&B Inverness Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCulliss House, 15 Culduthel Road, Inverness Centre, Inverness, Regne Unit, IV2 4AG - Veure al mapa\n"Que hi hagués aparcament a la casa i que estava molt a prop..."\nExcepcional 9,7 (547 comentaris)\nBarri Inverness Centre Inverness Centre Inverness Centre\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Culliss House B&B és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Inverness. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Inverness. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, àrea de fumadors.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses camp de golf (a 3 km), jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Culliss House B&B no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (547) Parelles (369) Viatgers en solitari (31) Famílies amb infants petits (35) Famílies amb infants grans (54) Grups (58)


Inici / Actualitat / Notícies / Bigues i Riells acosta les noves tecnologies a la gent gran a través de cursos gratuïts\nLa primera sessió es dedicarà als telèfons intel·ligents.\nL’Ajuntament de Bigues i Riells posa en marxa a partir del pròxim mes d’abril una sèrie de cursos sobre noves tecnologies dirigits a la gent gran del municipi. L’objectiu és oferir els coneixements bàsics a un sector de la població que sovint viu d’esquena a les noves tecnologies.\nEl primer curs serà un taller de formació sobre l’ús de telèfons intel·ligents. En aquest curs s’explicarà que és un mòbil intel·ligent o “smartphone”, els seus botons i connexions, la seva configuració bàsica, aplicacions que es poden descarregar, com fer-ho i per a què serveixen. També s’ensenyarà als participants com fer l’enviament de missatges per WhatsApp, correu electrònic i SMS. Durant la sessió, els participants podran fer pràctiques amb la col·laboració de joves voluntaris del municipi, que els ajudaran en la configuració del seu smartphone. Els participants rebran un certificat d’assistència.\nLa cita és el dijous 7 d’abril de 4 a 6 de la tarda al Casal d’Avis Bon Caliu, al Centre Cívic el Rieral. Les persones que s’hi vulguin inscriure ho poden fer de dilluns a divendres de 9 a 14 h a través de l’OAC (Oficina d’Atenció al Ciutadà) o els dimarts i dijous de 16 a 19 h al Casal d’Avis Bon Caliu.\nLa regidoria de Noves Tecnologies ha estat la impulsora d’aquesta iniciativa, amb la col·laboració de les regidories de Comunicació, que imparteix el curs; Joventut, que ha engrescat els joves a donar suport en la realització del curs; i Benestar Social, ja que el curs està dirigit a la gent gran.


Coscollet: de març 2014\nQuè se'n pot fer, d'Espanya?\nEdiciones Destino, Barcelona 2013\nEl volum, de 302 pàgines, s’estructura en tres parts. La primera parla de l’evolució i de la direcció del món actual; la segona es pregunta d’on ve Espanya i, la tercera, es planteja què es pot fer amb Espanya.\nA la primera part estableix la distinció entre la història, com a recull de relats, com a successió de fets –la història amb minúscula- i la Història hegeliana –amb majúscula- com a procés de desvetllament de la consciència.\nUna idea especialment interessant d’aquesta part és la que estableix la relació entre la guerra i la història i analitza la importància que aquesta ha tingut en el desenvolupament de la humanitat, des del neolític fins ara, i principalment en la creació dels estats actuals. També és remarcable l’anàlisi que l’autor fa del concepte de progrés i dels diversos ritmes i formes que aquest ha tingut en la història humana. A partir d’aquests elements, l’autor es planteja el futur de les idees, de l’espècie, del paper de la guerra, de l’economia i d’Europa.\nA la segona part l’autor estudia les causes d’aquesta anomalia Històrica (amb majúscula, és a dir, sense Il·lustració) anomenada Espanya. Des de la capitalitat de Madrid, a l’existència del “capitalisme castís” que domina i corromp els mecanismes de l’estat democràtic i s’oposa a la innovació, al progrés i a l’educació. L’autor dedica una especial atenció als dos conceptes hegemònics de nació que han configurat la mentalitat espanyola, l’orteguià –amb una voluntat sobre el paper integradora i que hauria tingut el seu moment estel·lar durant el parèntesi de la transició- i el josenatonià, el de “unidad de destino en lo universal”, que és el que autènticament s’ha acabat imposant. L’autor retrata també la classe política espanyola com una classe econòmicament “extractiva” que es dedica a “capturar” beneficis de les empreses regulades a través del BOE, valent-se del poder "extractor" que els dóna la seva influència política. Tot seguit analitza la crisi actual que, segons ell, a l’Estat espanyol té un triple vessant, l’econòmic, l’institucional i el moral.\nA la tercera part l’autor proposa un seguit de reformes que van des dels partits polítics fins al mercat del treball, passant per la llei electoral, els organismes reguladors, la justícia, l’ensenyament primari i universitari, l’habitatge...\nEl llibre em sembla força interessant i recomanable, tot i que, atesa l’ambició del plantejament, hi trobo algunes llacunes històriques importants: el paper de la noblesa rendista i terratinent –subvencionada fins a les orelles-, la financiació de les creences religioses a través de l’Estat, les subvencions arbitràries i capricioses –molt especialment les del caríssim món de la tauromàquia-, el paper i el sentit de la monarquia en un estat presumptament democràtic- etc. Hom té la sensació que critica –i amb raó- els masovers, però que s’oblida dels amos autèntics. Com a català, no m’agrada la definició joseantoniana de nació ni l’orteguiana, perquè cap de les dues no ens deixaria ser el que durant segles hem aspirat a ser: catalans i espanyols amb dignitat i sense renúncies.\nSegons Molinas, de fet, els catalans sobiranistes no tenim un model de nació. En discrepo. Per si de cas, li avanço quin és el meu tal com jo el veig: “un projecte de futur, amb una profunda i inequívoca voluntat democràtica i democratitzadora, que permeti a tothom ser qui és i qui vulgui ser i que garanteixi la llibertat, la dignitat, la igualtat d’oportunitats, la seguretat, l’educació i la sanitat de totes les persones que en formin part”.\nPublicat per Marcel Fité a 13:16 Cap comentari:\nUn poema de Josep Espunyes\nN’he fet seixanta-cinc\nA l’Albert Turull\nAcluco els ulls i retorno a l’ahir,\nals amics i a la plaça de la vila,\non jugàvem amb el cèrcol o a futbol\ni tenia al davant tota una vida.\nS’han escolat els anys. I aquella vida,\nque veia sense fi en la llunyania,\nse m’ha fet fonedissa a poc a poc,\ntalment sense notar que el temps fugia.\nSóc gran. I sóc enyor i sóc record\ndavant l’hora que s’acosta i que m’aboca\n—entre temença i serenor, diria—\ncap a la mort, la fi que néixer implica.\nBarcelona, 3 de gener del 2007\nPublicat per Marcel Fité a 13:56 Cap comentari:


El Govern avisa que el canvi d'ús dels hotels obsolets no serà mai la solució\nTurisme recorda que la reconversió en pisos és tan sols una opció més del PTI\nJoan Carles Palos | 02 juliol 2004\nEl Govern ha volgut centrar i moderar el debat sobre el canvi de model turístic i la seva repercussió sobre el sector. En aquest sentit, el director general d'Ordenació Turística, Josep Aloy, avisà que «el canvi d'ús dels establiments hotelers obsolets no serà mai la solució definitiva» a la situació difícil i delicada del sector i recordà que «la seva reconversió en habitatges «és tan sols una de les moltes opcions que planteja el Pla Territorial de Mallorca».\nAloy sortí al pas de les declaracions que en els darrers dies han fet sindicats, patronal i representants del sector sobre el pacte entre el Consell de Mallorca, el Govern Balear i la patronal hotelera mallorquina per permetre la reconversió dels hotels en habitatges. «No parlam de reconvertir en pisos tots els establiments hotelers obsolets. En la majoria dels casos, els immobles s'hauran d'esbucar. Però en altres, els ajuntaments podran acordar quin ús els volen donar». En aquest sentit, assenyalà com a possibles usos el residencial i el social, a més de la possibilitat de transformar els establiments en residències per a la gent gran.\nEn qualsevol cas i per tranquil·litzar les organitzacions sindicals, el director general d'Ordenació Turística advertí que «en tots els casos, la solució passa per donar una sortida laboral a les plantilles de treballadors dels hotels afectats». Aloy qualifica el moment d'«oportú» per fer el debat sobre el canvi de model turístic. Una discusió que s'ha de basar en propostes concretes, tot i que «hi ha un segment de l'oferta que ha d'apostar necessàriament per la qualitat o, fins i tot, per reduir el nombre de places».\nTurisme presentà ahir els quatre projectes europeus en els quals està treballant i pels quals disposarà de més de 800.000 euros pel desenvolupament de programes dirigits a la millora mediambiental de les àrees naturals d'interès turístic i la diversificació del producte que s'ofereix.\nD'altra banda, cal destacar que el conseller de Política territorial del Consell de Mallorca, Bartomeu Vicens, es reuní ahir amb representants del Foment de Turisme, promotors immobiliaris, constructors, patronal hotelera i Aeca per discutir sobre les al·legacions presentades al Pla territorial de Mallorca. Vicens els va transmetre la negativa de la institució a la creació d'una borsa d'habitatges a preu taxat, a la implantació d'un parc temàtic i a l'ampliació de l'aeroport de Palma.


Notícies - Oques Grasses actuaran a la Festa Major 2014\nLa banda, en una de les imatges promocionals del seu nou disc / Foto: Oquesgrasses.com\nel 13/mai/14 Sílvia González Festa Major PDF\nEls osonencs Oques Grasses, Premi Enderrock al millor grup revelació, són un dels grups que formaran part del cartell musical de la Festa Major 2014. La banda, que actuarà el divendres 27 de juny a la plaça d'Octavià, presentarà el seu nou disc 'Digue-n'hi com vulguis'.\nDesprés de rebre aquest any el Premi Enderrock al millor grup revelació pel seu primer disc, Oques Grasses arrenquen la gira de presentació del seu nou treball, passant per Sant Cugat. 'Digue-n'hi com vulguis' es podrà sentir a la Festa Major, el 27 de juny a la plaça d'Octavià.\nSerà la primera vegada que la formació actuarà a Sant Cugat portant el seu 'reggae a la cassola'. És una fusió de reggae, rock i pop amb una posada en escena divertida, marca de la casa, que divulguen en la present gira que van arrencar al març a Manresa.\nEl cantant i guitarrista d'Oques Grasses, Josep Montero, ha explicat a Cugat.cat que estan molt il·lusionats d'estrenar-se a Sant Cugat amb la festa grossa del municipi.\nAquest any ens està venint a veure cada cop més gent i amb el grup estem fantàstics. Venir a Sant Cugat també està molt bé.\nA Oquesgrasses.com el grup dóna la possibilitat als seus seguidors de descarregar-se gratuïtament els temes de 'Digue-n'hi com vulguis', amb més de 6.500 descàrregues. Amb l'alegria com a tema del disc, 'Digue-n'hi com vulguis' sorgeix de la relació que Oques Grasses ha establert amb el seu públic durant la presentació del seu primer treball 'Un dia no sé com', autoeditat.\nA banda d'Oques Grasses, unes altres pinzellades del programa de la Festa Major seran l'actuació d'Ítaca Band a la Festa Major Alternativa (FMA), el dissabte 28 de juny. En l'àmbit de la cultura popular, els Diables de la Creu Alta de Sabadell acompanyaran els Diables de Sant Cugat, també el dia 28, en el tradicional correfoc, mentre que els Castellers de Sants i la Colla Jove dels Xiquets de Tarragona participaran amb els Gausacs a la Diada Castellera, l'últim dia de festa.


Inici » Cultural » Obertes les inscripcions del concurs de curtmetratges del Festival Protesta\nEdició anterior del festival - Font: Festival Protesta\nLogotip de la iniciativa - Font: Festival Protesta\nDc, 03/05/2017 - 14:13\nLes inscripcions per participar al Festival Protesta es poden fer a partir d'aquest enllaç. La iniciativa combina el concurs de curtmetratges amb la projecció de llargmetratges, música en directe, exposicions, xerrades i taules rodones relacionades amb el món audiovisual i la crítica social.\nLa convocatòria consta de dues categories, que són ficció i documental, i la durada dels curtmetratges que es presentin al concurs no podrà superar els 30 minuts. El comitè de selecció farà una tria dels curts finalistes, dels quals el jurat atorgarà el premi al millor curtmetratge documental i al millor de ficció.\nFins al 14 de setembre no es faran públics els curtmetratges finalistes que es projectaran durant el festival.\nEnguany el festival arriba a la seva cinquena edició. Per a celebrar-ho es faran activitats a cinc ciutats diferents, mantenint Vic com a seu, i s’ampliarà el nombre de projeccions de llargmetratges.\nEl premi al millor curtmetratge documental i al millor curtmetratge de ficció està dotat amb 1.000 euros; el premi del públic, amb 500 euros. El 25% de cada premi es destinarà a alguna entitat sense ànim de lucre escollida pel guanyador o guanyadora.\nEls premis també inclouen una escultura de forja feta per Enric Pla Montferrer. Per més informació pots consultar les bases del concurs.\nEnriquezArte, un projecte d’art transformador per enriquir la comunitat de Nou Barris\nL’oferta de diferents tallers de l’associació promou l’exploració artística entre el veïnat del districte perquè se sentin part d’un mateix col·lectiu.


La Vall encendrà la foguera de Sant Antoni i beneirà els animals | Matarranya Media\nLa Vall encendrà la foguera de Sant Antoni i beneirà els animals\nLa foguera s'encendrà dissabte quan caiga el sol i els veïns es reuniran al voltant del foc.\nLa foguera i el sopar popular són els punts àlgids de la festa a la Vall\nDesprés que l’any passat la localitat de nord del Matarranya assenyalés el 17 de gener com a festivitat local. ‘Sant Antoni’ ja es considera una de les jornades més arrelades a la Vall del Tormo que aquest any se celebrarà el cap de setmana per assegurar l’assistència de tots els veïns.\nSerà dissabte quan el municipi celebrarà la missa en honor al sant juntament amb la processó i lliurament del pa beneït que prosseguirà amb la benedicció d’animals. Les flames no faltaran en aquest municipi. La foguera s’encendrà quan caiga el sol i els veïns es reuniran al voltant de la foguera per degustar els xoriços rostits a les 9 del vespre acompanyats per un vi. Un trio musical i la discomòbil local condensaran els millors ànims fins que els cossos aguanten. La Comissió de Festes i l’Ajuntament de la Vall del Tormo són els encarregats de preparar els actes amb antelació, però també s’ocupen de què aquest dia res falle.


La Baixada dels Raiers de Coll de Nargó celebrarà enguany la 32a edició - FÒRUM.ad\nLa Baixada dels Raiers de Coll de Nargó celebrarà enguany la 32a edició\nEl 09/08/21 11:47\nCartell de la baixada dels Raiers de Coll de Nargó 2021. Foto: RàdioSeu\nLa Baixada dels Raiers de Coll de Nargó arriba enguany a la seva 32a edició coincidint amb els avenços fets per tal que aquesta tradició sigui considerada Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat. La Comissió de la Unesco ha informat recentment que la candidatura multinacional “El ràfting amb fusta”, presentada per Àustria, Txèquia, Alemanya, Letònia, Polònia i Espanya, de la qual formen part els raiers nargonins, serà considerada per a la seva inscripció el 2022 a la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat.\nL’Associació de Raiers de la Ribera del Segre se suma als esforços que està fent la International Association of Timber Raftsmen (IATR) perquè el resultat sigui un èxit. “Encarem aquesta 32a edició amb il·lusió, tot i que som conscients que encara cal tenir en compte l’estat de pandèmia en el qual ens trobem”, afirma l’entitat en un comunicat.\nL’activitat comptarà amb unes mesures especials que permetran complir amb la normativa de seguretat establerta pels organismes oficials per a evitar qualsevol risc de contagi. La localització de sortida de la Baixada dels Raiers i la d’arribada, així com el recorregut, faran possible mantenir les distàncies de seguretat dels participants i els espectadors. D’altra banda, s’ha canviat el format del dinar popular, que serà menjar per a emportar.\nEls Raiers de Coll de Nargó començaran el dissabte 14 d’agost a partir de les 10 del matí als Clops de Fígols, des d’on s’iniciarà la baixada, prevista per a les 12 h. L’ofrena floral a la font de la Dona del Raier, en honor a totes les dones que cuidaven la casa i la família en absència dels raiers (obra de l’artista Philippe Lavaill), es mantindrà i tindrà lloc a les 16 hores, sempre mantenint les distàncies de seguretat establertes.\nLa construcció dels rais es farà entre el 9 i el 13 d’agost, a partir de les 19 hores a la plaça de l’Ajuntament.\nAquest any els Raiers de Nargó estrenen logotip, amb una tipografia creada pel raier i dissenyador gràfic Adrià Molins. Molins s’ha inspirat en l’original tipografia de les plaques dels carrers de Coll de Nargó, que ha recuperat i digitalitzat.\nJuntament amb aquesta nova imatge i amb motiu de la cursa per a ser Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat, l’Associació de Raiers de la Ribera del Segre ha iniciat una campanya a través de les xarxes socials per a animar a la gent a participar d’aquesta tradició. A través de l’expressió #aixòrai, que significa “cap problema”, es vol transmetre que l’obtenció d’aquesta fita no serà difícil si hi col·labora tothom.\nTradició a través de les cançons\nPer a aquells que vulguin conèixer la tradició a través de les cançons, ho poden fer amb el grup El Darrer Tram, format per Juan Ramón Roldán (1a Guitarra), Pablo Andrés Giménez (Flauta travessera), Àngel Ribas (Acordió), Joan Ramon Gracieta (Veu i Guitarra) i Laura Fité (Recitat). La formació va crear-se el 2011 exclusivament per a presentar l’obra ‘El cançoner del rai’, de l’escriptor de Coll de Nargó Marcel Fité.\nAquest recull és un homenatge a tots els que es van dedicar a aquest antic ofici. ‘El cançoner del rai’ evoca i explica la inacabable postguerra. A més de recordar i homenatjar el treball del rai i els mateixos raiers, Marcel Fité hi reconstrueix literàriament, i des de diversos angles, un món desaparegut, amb la intenció de redescobrir en la seva bellesa i d’evitar que aquest passat sigui un passat perdut.\n«Ara aquell món se n’ha anat / Ja no m’heu de menester/ El temps dels rais ha passat / I jo en sóc el tram darrer». Tal com diu aquesta estrofa de Marcel Fité, musicada pel grup Darrer Tram, el temps dels raiers fa anys que es va acabar, coincidint amb la construcció d’embassaments que feia impossible el descens pel riu (cap als anys trenta).\n“La Baixada dels Rais és una festa que recorda a les noves generacions d’on venim, qui eren els nostres padrins, com treballaven la fusta i com era de dura la seva professió. No es tracta només de baixar pel riu, dies abans cal preparar els trams i anar a buscar les redortes, per tal que el dia de la Baixada només calgui enraiar”, expliquen des de l’Associació de Raiers de la Ribera del Segre.\nUna de les particularitats que té la Baixada de Nargó és que no recorda només els homes i el seu ofici, sinó que també és una festa en homenatge a les dones dels raiers, amb una ofrena floral a una font del poble dedicada a elles. Com deia en Ton Marot, fill de raier, «eren les dones les que patien i s’havien de fer càrrec de totes les feines de casa, del camp i dels fills mentre els homes eren fora».\nNotícia Anterior: Aprèn com reformar la fusteria de la teva llar\nSegüent Notícia: Els Bombers de la Generalitat tanquen el cap de setmana amb 8 rescats al Pirineu


Més de 100 alumnes passaran per l'Escola d'Estiu | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nInici / Actualitat / Més de 100 alumnes passaran per l'Escola d'Estiu\nAquest mes de juliol s'ha inaugurat la formació intensiva del Centre de Formació del Col·legi de Periodistes. Els alumnes gaudiran d'onze cursos especialitzats en gestió en xarxes socials, eines d'edició i disseny i accions de comunicació externa. El Google News Lab oferirà tres workshops per treure suc a algunes de les seves eines digitals.\nEl Col·legi de Periodistes de Catalunya ha inaugurat aquest matí l'Escola d'Estiu amb l'objectiu d'oferir una formació intensiva durant aquest mes de juliol. La vocal de la Junta de Govern, Núria de José, ha estat l'encarregada de donar la benvinguda a tots els alumnes que han assistit a la primera sessió i ha destacat la importància de formar-se contínuament per adaptar-se a les transformacions de l'ofici. A continuació, s'ha posat et marxa el curs "Pla de continguts i redacció per mitjans socials" amb la redactora web Eva Sanagustín.\nMés de 100 alumnes gaudiran d'un total d'onze cursos agrupats en tres temàtiques: gestió en xarxes socials, eines d'edició i disseny i accions de comunicació externa. A més, s'inclouen tres workshops diferents sobre Verificació i factckecking, Eines visuals i noves narratives i Google Trends, a càrrec de Google News Lab. Consulta la taula de preus i troba l'opció que s'adapti millor a les teves necessitats.\nSi vols actualitzar coneixements, encara ets a temps d'apuntar-te en els pròxims cursos de l'Escola d'Estiu. És un oportunitat per passar-t'ho bé amb companys de professió i aprofitar el temps per aprendre coses noves. Posa't en contacte amb nosaltres a través del correu cfd@periodistes.cat o el telèfon 93 317 19 20.\nPer a més informació: https://www.periodistes.cat/formacio/escola-destiu


Biografia Pep Albanell | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nPep Albanell i Tortades va néixer a Vic (Osona) el 25 de desembre de 1945. Ben aviat, però, quan ell tenia quatre anys, la família es va traslladar a la Seu d'Urgell. Aquest canvi i les dificultats d'adaptació que li va ocasionar van marcar la seva infància i la seva adolescència. El mateix autor recorda aquells anys com una mena de naufragi personal:\n"I allà, al peu del Cadí, vaig créixer una mica com un nàufrag abandonat a la seva pròpia sort en territori desconegut i hostil. Però el vaig poder dominar i de tot plegat me'n va restar un esperit fantasiós i una mica llunat, una certa tendència a la solitud, i una insubornable afecció al subgènere de la gent perduda en la immensa mar blava. I un paisatge de muntanya que no el sabria canviar per cap altre"\nEn aquest ambient urgellenc, va iniciar-se en el plaer de la lectura i es va convertir en un lector voraç de llibres fantàstics que el permetien allunyar-se de la realitat. La lectura quasi convulsiva de novel·les de nàufrags (en va arribar a llegir més de trenta o quaranta) va anar configurant en el jove Albanell tota una simbologia al voltant de la figura del personatge aïllat que ha d'aprendre a superar la seva situació a partir de l'esforç personal. Aquests referents literaris, juntament amb l'anècdota biogràfica del canvi de residència, van suggerir, anys més tard, la trama d'El nàufrag de les muntanyes, la història d'un noi perdut en la immensitat dels Pirineus que aconsegueix sobreviure gràcies a l'enginy, l'instint i l'esforç.\nLa seva infància va estar envoltada d'històries. A més a més de les lectures, comptava amb la presència de la seva àvia, que gaudia explicant-li relats de temàtica ben diversa. El lligam sentimental que de ben petit va establir amb aquest tipus de literatura ha condicionat el seu interès cap a les narracions de tradició oral. Fins i tot, durant una època va recórrer diverses poblacions per tal de recopilar les llegendes i els contes que s'hi explicaven.\nVa començar a escriure els primers relats als dotze anys, en els quals no podia faltar la temàtica dels naufragis. També va reflectir en alguns poemes les seves primeres experiències amoroses. Dels escrits inicials, en destaca una novel·la en tres volums (Se empieza a vivir a las siete), que respon a l'època del realisme històric. En aquella època, estudiava al matí i a la tarda treballava en una fàbrica. La ficció reflectia la seva pròpia experiència: la sensació plaent de començar a viure quan s'acaba la jornada laboral.\nVa viure dos anys a Madrid, durant els quals va estudiar uns cursos de periodisme. Passat aquest temps, es va traslladar a Barcelona, on va estudiar Filosofia i Lletres i es va anar integrant en l'ambient cultural de l'època:\n"Perquè Pep Albanell forma part d'una generació influenciada pels hippies, Bob Dylan, els Beatles, el Maig del 68 i l'existencialisme, que va haver de viure en el marc de la repressió franquista. Se'l considera un dels components de la Generació dels Setanta, una generació preocupada per la resistència catalana i la militància cultural" (M. Biosca).\nDes de les primeres experiències narratives, la seva vocació literària es va anar consolidant i, als dinou anys, ja tenia la intenció de buscar-hi una sortida professional. Instal·lat definitivament a Barcelona, va anar compaginant la voluntat d'escriure amb diverses tasques editorials i, posteriorment, va trobar feina en una caixa d'estalvis. Va començar a publicar el 1972, adreçant-se al públic adult. Quan ja tenia en el mercat tres o quatre publicacions, el seu amic Carles Senpau li va fer veure la necessitat de publicar per als nois i per a les noies ja que, en aquell moment, la literatura infantil i juvenil necessitava noves aportacions de qualitat.\nD'aquesta complicitat entre els dos amics va sorgir, escrit conjuntament, Un llibre amb cua (traduït al castellà amb el títol En el corazón de la sierra). Es tracta d'una novel·la de to realista que li va aportar l'experiència d'adreçar-se al lector jove. El llibre el van signar amb el pseudònim de Joles Sennell, nom sorgit de la barreja de JOsep AlbaNELL i CarLES SENpau.\nLa guia fantàstica (1977) va ser el seu primer llibre com a autor en solitari, adreçat al públic infantil i signat amb el pseudònim de Joles Sennell, pseudònim utilitzat per Pep Albanell per a signar bona part dels llibres dirigits a infants i a joves. Aquesta dualitat que ha mantingut en la seva creació ha estat talment com una disfressa que li permet interpretar el paper d'autor que escriu per als més petits i diferenciar-se del que ho fa per als lectors adults.\nLa personalitat literària d'Albanell ha trobat una tercera identitat que s'amaga darrera del col·lectiu d'escriptors Ofèlia Dracs. Aquesta denominació va ser inventada pel mateix Albanell i recull les inicials dels membres fundadors: Miquel Desclot, Carles Reig, Josep Albanell, Jaume Cabré i Joaquim Soler. Albanell va promoure la creació d'un conte eròtic per part de cada un dels autors i els va aplegar en el recull Deu pometes té el pomer (1980), amb el qual van guanyar el premi de novel·la eròtica La sonrisa vertical (1979). Sota aquest nom ha publicat posteriorment altres obres com Lovecraf, Lovecraf (1981), Negra i consentida (1983) i Essa efa (1985).\nHa compaginat els seus llibres amb la col·laboració constant en revistes infantils com Cavall Fort, Rodamon i Tretzevents. Ha participat en l'elaboració de llibres de lectura d'editorials dedicades a l'ensenyament, com Barcanova, Onda i Casals, i ha escrit també guions per al cinema, la ràdio i la televisió.\nAl llarg de la seva trajectòria professional ha rebut un nombre important de premis literaris: el Víctor Català 1972 pel recull de narracions Les parets de l'insomni; el Sant Jordi de novel.la 1974 per Pinyol tot salivat (publicat amb el títol de Calidoscopi sentimental); el Joaquim Ruyra 1976 per El Barcelonauta; el CCEI 1978 per La guia fantàstica, obra que, el mateix any, va ser distingida com a llibre d'interès infantil.\nTambé ha rebut el premi de Crítica Serra d'Or 1978 per Ventada de morts; el de Crítica Serra d'Or 1980 per L'estel de colors; el Ciutat d'Olot 1980 per Ara us n'explicaré una; el de Crítica Serra d'Or 1981 per El núvol de la son, i el Folch i Torres 1981 per En Pantacràs Xinxolaina. El 1981 va formar part de la llista d'honor de l'IBBY per Ara us n'explicaré una. L'any següent, per la mateixa obra, va formar part de la llista d'honor del premi Andersen, el més important dins del gènere de la literatura infantil i juvenil. El 1983 va rebre el premi de la Generalitat per El bosc encantat i el 1986 el de Crítica Serra d'Or per El llapis fantàstic.\nL'any 1990 guanya el Premio Nacional de literatura infantil amb l'obra La rosa de Sant Jordi; el de novel·la curta Manuel Cerqueda Escaler 1998, atorgat pel Cercle de les Arts i de les Lletres d'Andorra, per Zoofília, i el Sant Carles Borromeu de contes i narracions del mateix any, lliurat la nit literària andorrana, per Una mica de mort.\nUn dels seus èxits més notables ha estat la novel·la Ventada de morts (1978), celebrada tant per la crítica com pel públic en general. La seva dedicació a la literatura infantil l'ha dut a obtenir un gran reconeixement popular entre els lectors i les lectores, alhora que les seves obres han estat un remarcable èxit de vendes, tant a Catalunya com a la resta de l'Estat. Al llarg de la seva producció literària, formada per més d'una seixantena de publicacions, ha anat combinant la narrativa juvenil amb obres per a adults com Si fa no fa, fals (1975), Els ulls de la nit (1989) i Una mica de mort (1999), entre moltes altres.\nEl 2013 rep el Premi Trajectòria de la Setmana del Llibre en Català.


Vi Bogle Vineyards Chardonnay: totes les anyades a Uvinum\nCompra Bogle Vineyards Chardonnay al millor preu\n“clàssic personalitat Clarksburg brilla a través de les pomeres i pereres notes verdes, mentre que les brises de pinya una mica més tropical al costat de la rica sensació a la boca creat per criança sobre lies abunda paladar mitjà, mentre que l'acabat està embolicat en textures cremoses i tons des del picant fermentació malolàctica notes de roure americà de caramel i vainilla són l'equilibri perfecte a la frescor i acidesa d'aquest vi multifacètic”\nFitxa tècnica · Bogle Vineyards Chardonnay\nBogle Vineyards Chardonnay 2018 13,95€\nQuina és la valoració de/d' Bogle Vineyards Chardonnay?\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Bogle Vineyards Chardonnay?\n“La família Bogle és activa en l'agricultura des de fa més de 100 anys. Des de finals dels anys 60 del segle passat també creix el raïm al país de vi de Califòrnia i més tard Clarksburg Lodi. Una part del vi fermentat en bótes de roure; madura part 'sud lie' i part malolàctica fermentat. En conjunt, un exemple (assequible) de Califòrnia Chardonnay. A la copa del vi és de color groc daurat amb grans llàgrimes. El Bogle Chardonnay té els sabors típics de pomes i peres, així sabor de vainilla també val la pena causa de l'envelliment de la fusta. El vi és oaked bé complets i cremosa i té un final llarg i preciós. Bogle està certificada per diversos organismes: Certificat de Califòrnia viticultura sostenible, Regles Lodi Certificat de certificació ecològica i "Sagrament de l'àrea de negoci sostenible" Certificat.”\n“personalitat Clarksburg clàssic brilla a través de les notes de poma i pera verd, mentre que les brises de pinya una mica més tropicals per. La rica sensació a la boca creat per criança sobre lies abunda paladar mitjà, mentre que l'acabat està embolicat en textures cremoses i els tons de la fermentació malolàctica. notes especiades de roure americà de caramel i vainilla són l'equilibri perfecte a la frescor i acidesa d'aquest vi multifacètic.”\n“Clars records a flors blanques. Amb tocs com de sal, mineral. El Bogle Vineyards Chardonnay California té una relació qualitat-preu fantàstica.”\n“Me'l va donar a conèixer el meu millor amic. Un Chardonnay amb un color molt bonic. Res més olorar-lo vaig notar olor de flors blanques. No tenia cap defecte. Aquest vi de Bogle Vineyards va quedar bé amb el menjar.”


Estarà situada al carrer Goya, 6\nBarcelona - Dijous, 16/05/2019 - 18:09\nLa firma de moda japonesa Uniqlo ha anunciat aquest dijous l’obertura de la seva primera botiga a Madrid. La companyia, després de les botigues de Barcelona, obrirà el primer establiment madrileny en el número 6 del carrer Goya, un dels eixos comercials més prestigiosos de la capital.\nLa nova botiga, que ocuparà el mític local Jardín de Serrano, té una superfície comercial de 1.590 metres quadrats distribuïts en dues plantes. "Uniqlo oferirà una completa línia de peces innovadores, funcionals i de gran qualitat per a dona, home i nens, que ja han seduït milers de consumidors a Espanya", ha afirmat l’empresa.\nEl director executiu d’Uniqlo Europa, Taku Morikawa, ha destacat el dinamisme del mercat espanyol així com la bona salut de la marca a Espanya, cosa de la qual la marca se sent molt orgullosa. A més, ha assegurat que "l’arribada a la ciutat de Madrid és una fita important dins del pla d’expansió europeu d’Uniqlo. La capital madrilenya connecta amb les diferents cultures i tradicions del país i és una ubicació excel·lent per continuar introduint la nostra filosofia LifeWear".\nPer la seva banda, el director d’operacions d’Uniqlo Espanya, Kohsuke Kobayashi, ha afirmat que "els consumidors espanyols aprecien la nostra proposta innovadora de roba simple i\nconstantment perfeccionada amb l’objectiu de millorar les seves vides. Aquesta nova obertura demostra el nostre compromís de respondre a una demanda creixent de roba funcional i de qualitat amb preus assequibles".\nAmb l’obertura la primera botiga a Madrid, Uniqlo consolida la seva presència al mercat europeu on actualment opera més de 90 botigues en nou mercats: el Regne Unit, França, Rússia, Bèlgica, Alemanya, Espanya, Països Baixos, Suècia i Dinamarca. A més, la marca obrirà la primera botiga a Itàlia aquesta mateixa tardor.


Cuinadiari: de gener 2022\nFa un temps vam publicar la massa de brioix del Xavier Barriga per poder mostrar-vos més endavant com fer una Coca de Sant Joan. I és que amb la mateixa massa també acostumem a fer el nostre Tortell de Reis. És una massa que, com totes les de brioix és laboriosa de fer, però val la pena l’esforç.\nEl tortell de hui l'hem farcit de trufa, praliné d'avellanes i neules esmicolades, i l'hem decorat amb bombons de Ferrero Rocher.\nIngredients de la massa de brioix:\nAmb estes quantitats ixen 3 tortells. Amb la massa que queda, o bé pots reservar 100 g per a fer de massa mare per a la següent massa o bé pots fer alguns dels brioixos que et mostrem aquí. També els pots guardar congelats un cop formats abans que pugen o bé després d'enfornar-los.\nHui jo he fet dos tortells més, un enrotllat amb crema de cacao i un altre farcit de dolç de moniato i els hem decorat amb cireres i taronja confitada.\nxocolata de postres fosa\n-Per a ficar a dins del farcit:\n-Donat el llarg temps de pastat, els ingredients, sobretot els ous, la mantega, l’aigua o fins i tot la farina han d’estar freds de la nevera. Això farà que la pasta s’escalfe el mínim possible. La massa de brioix no ha d’estar a més de 25-26ºC en finalitzar el pastat.\n-La massa fermentada: tot i que no és imprescindible, millorarà la qualitat i la textura del brioix. La primera vegada que faces la massa, reserva'n 100-150 grams. La pots guardar embolicada amb film transparent a la nevera, si l'utilitzes l’endemà, o al congelador, si acostumes a pastar una vegada a la setmana. Si la congeles, el dia anterior passa-la del congelador a la nevera.\nSi tens massa mare, pots substituir esta massa fermentada. Refresca-la posant-li el 50% d'aigua. (ex. 60 g massa mare + 60 g farina + 30 g aigua i ho deixes pujar)\nEstris: TMX /panificadores/ robot de cuina amb accessori ganxo*, bols, safata, plàstic transparent de cuina, rodet, paper de forn, pinzell de silicona, cassó per a fer la trufa, màniga pastissera.\nElaboració del praliné:\n1.- Posa una paella al foc i agrega les avellanes i el sucre. Deixa coure fins que el caramel agafe un to daurat fosc i les avellanes estiguen ben cobertes.\n2.- Deixa refredar completament i tritura fins a formar una pasta.\nElaboració de la trufa cuita/ganache:\n1.- Escalfa la nata i agrega la xocolata i el praliné. Remena fins a integrar.\n2.- Deixa refredar a la nevera fins a l'endemà o com a mínim 8 hores.\nEtiquetes: 6.-DOLÇOS , 6.2.-Masses fermentades dolces , 6.7.-Dolços Nadals i altres festes , Congelables , Productes i Tradicions , Propostes Nadal


King of Rome Apartment Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nKing of Rome ApartmentVia Etruria 27, San Giovanni, Roma, Itàlia, 00183 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en17comentarisKing of Rome ApartmentVeure més fotos"Its very homely, very convenient. Very clean. Its easily acc..."KatherineSwitzerlandVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Roma, King of Rome Apartment és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. King of Rome Apartment també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Roma. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de King of Rome Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Roma.


FER campionats de 2 nivells - ButiNET\nFER campionats de 2 nivells\nEntradaAutor: raul29 » 06 feb. 2009, 20:41\nproposo fer campionats de diferents nivells perque la gent q comenÇa jugui amb gent del mateix nivell a veure els savis del butinet quina solucio busqueu carles deep qjq etcccccc carles fer el dilluns un campi gent q comenÇa el aniri be , amb algu d. experiencia q els expliqui al final de cada dat la jugada\nraul29 l’ha editat per darrera vegada el dia: 11 feb. 2009, 16:43, en total s’ha editat 3 vegades.\nEntradaAutor: Carles » 06 feb. 2009, 20:46\nDoncs, si, es uan bona idea. De fet ja tenia pensat fer algun dilluns campionat per principiants, ja que segur que ni ha que no s'atrevixen a jugar al "normal".\nEntradaAutor: mariah » 07 feb. 2009, 17:29\nEl meu punt de vista es de no fer els diferents campionats, es la meva opinió personal, perquè encara que perdi , prefereixo jugar al “normal”, jugant amb gent que en saben mes es quan aprens, i als campionats encara et mires mes les jugades.\nPregunta? Qui son els mes bons? (els que es creuen professionals i ho diuen constantment i estan humiliant als que ells creuen que no en saben) o els que no diuen res, i veritablement en saben moltísim, que per cert “xapo” per aquests, normalment son uns cavallers i unes senyores, i es un plaer jugar amb ells – elles.\nGracies per donar-nos la oportunitat de poder opinar.\nEntradaAutor: Cacharpes » 07 feb. 2009, 19:15\n.La meva opinió com a ''principiant'' o directament petardo butifarristic, també es la de poder jugar contra els ''bons'', crec que es la millor manera d’aprendre’n.\nAixí et preguntes com coi han fet això,....com coi sabien el que,.....i et fixes en com algú que en sap i òbviament pot domina una ma de la partida, o tota la partida.\nA mi no en fa res perdre, i si guanyo alguna als bons encara que nomes sigui per cartes ....doncs millor.\nI sempre podem anar a les classes de dilluns no?, i en algunes partidetes amb amics pots comentar les jugades, que crec que es molt interessant\nEntradaAutor: BET » 07 feb. 2009, 22:58\nDoncs jo com la mariah, opino lo mateix, es una llàstima nomes de saber que som uns “ pardillos” nomes al començar , ho sento , no estic d’acord amb l’idea.\nI com en Cacharpes ha dit, a mi m’agrada la partida que hi hagi un mínim nivell, al menys per poder rectificar els meus errors ( que son molts) però així aprenc de les partides perdudes. Perquè encara que no ho sembli de les partides que perds aprens molt !!\nEntradaAutor: 1717 » 09 feb. 2009, 13:03\nTotalment d'acord en contra de fer campeonats diferenciats segons el nivell del butinaire.\nEn primer lloc, qui adjudica el nivell? Que voleu fer servir els rankings dels campionats? sera per sistema de votacions dels butinaires?, o directament "a dedo"?\nSegon, els pasarells com un servidor, sols podem aprendre jugant amb gent mes bona que nosaltres.\nTercer, algun dels "cracks" ha nascut ensenyat? no te memoria per recordar la paciencia que algu,va tenir al seu moment?\nQuart, El que tindrien de fer els "cracks", es dedicarse a ensenyar,en lloc d'escriure coses al mitg de la partida com: ???????????, o directament "no tens ni puta idea" o "el oro collons" etc. i aixi aixecarien el nivell dels "palanganas", pq amb aquestes expresions l'unic que s'aconsegueix es posar mes nervios al company. En comptes d'aixo, seria molt mes educadiu, que diguesin: Vols que despres t'expliqui on te has equivocat? o vols que te digui com hagues jugat jo aquesta ma?. Segur que tots aniriem mes be.\nPero ..... soc conscient que aixo es una empresa privada, i per tant es poden montar campionats condicionats, tants com els propietaris vulguin, tot i que si els paganus tenim dret a utilitzar tot el butinet ........\nEntradaAutor: Carles » 09 feb. 2009, 13:11\nA veure, només per aclarir la meva resposta inicial: jo crec en fer campionats per principiants, o sigui per jugadors que comencen, i tenen ganes de fer un campionat, però no s'atreveixen a jugar un "oficial". Tant per falta de nivell o com de velocitat de joc.\nPer exemple, fer 4 rondes de 8 dats amb 20 minuts per ronda.\nAquesta era la meva idea.\nEntradaAutor: 1717 » 09 feb. 2009, 13:18\neps, aixi ho tenia mal entes.\nTotalment d'acord amb la idea\nEntradaAutor: BET » 09 feb. 2009, 13:27\nDoncs si l’idea es fer campionats per la gent que comença intreduir-se en el Butinet doncs endavant. Però tal com ha dit el raul29, es mes que això.. ja que exposa fer campionats de “ mestres “ tal com anomena ell, aquí si que hi estic en contra !. Es la meva manera de pensar.\nTambé afegiré, que hi ha grans jugadors que ni s’atreveixen entrar en els campionats per aquets “ Grans mestres “ ( suposo per això que diu el 1717, d’aquets : ???? ), i jo demano des de aquí, que en mica en mica es vagin o els ajudem a introduir-los i dir-los que es per passar una bona estona.\nBET l’ha editat per darrera vegada el dia: 10 feb. 2009, 09:42, en total s’ha editat 2 vegades.\nEntradaAutor: mariah » 09 feb. 2009, 15:38\nAixí totalment d’acord es un altra manera de com s’interpretava al principi\nEntradaAutor: raul29 » 09 feb. 2009, 18:46\neu llegit be e dit d fer campionats per la gent q comenÇa i q no pot jugar el campionats normals per falta de nivell o rapidessa i dijous fer un campi de mestres obert a tothom muaaaaaaaaaaas\nEntradaAutor: Angeles » 10 feb. 2009, 00:41\nClar que s'havia entès la teva proposta (per això precisament, imagino, que els savis no han contestat).\nPerquè algú que per a buscar rivals anuncia al general cosa semblant a " una parella de mestres per a jugar", no fa una proposta a favor de la gent que comença, o almenys això sembla. Ben al contrari.\nLa proposta, sembla precisament que et molestin en els campionats que tu dius normals. Et molesta el poc nivell de la gent que comença?, la lentitud en el seus jocs?, et molesta la gent no mestra? .....\nDoncs mira noi, a mi no em molesten gens ni mica en els campioants normals que jo hi jugo. El que si em molesta són les fantasmades.\nEntradaAutor: plana » 10 feb. 2009, 12:42\nJo també dire la meva: Mes que intentar fer campionats de diferents nivells (qui s'atreveix a donar-los?).... el que faria un dia a la setmana, es un campionat amb "partides comentades" on, al final de cada dat, cada jugador pogues donar la seva opinió al respecta.\nPodrien ser partides a 101 punts i 4 rondes de 30' (aprox.) per ronda. Crec que aqui es podrien trobar els diferents "nivells".... i els mes "veterans" podrien exportar la seva experiència als que comencen. I els "principiants" podrien aclarir els seus dubtes.\nSi es vol, i per fer-ho mes amè, en comptes de campionat es podria fer el sistema de "roda".... serien tres partides i jugarien tots contra tots\nAixó si, sempre de bon "rollo" i sense "fantasmades"\ncom o veieu\nPd: De vegades es sent un "soroll" de cadenes ...que deu ser\nEntradaAutor: raul29 » 10 feb. 2009, 17:01\nDoncs mira noi, a mi no em molesten gens ni mica en els campioants normals que jo hi jugo. El que si em molesta són les fantasmades (ANGELES)\n1- tu a mi no em coneixes\n2- cada tarda paso hores jugant amb gent que comenÇa et puc fer una llista de nicks .\n3- lo que tu dius fantasmades , nomes ho faig amb persones que en acceptem les bromes\n4- per respecte a tu no contestare mes , perque fins tenia una imatge de tu i prefereixo seguir tenint-la , jo nomes e fet una proposta no que ningu m insulti gratuitament .\n5 - plana molt bona idea\nEntradaAutor: Angeles » 10 feb. 2009, 19:23\nraul29 ha escrit: eu llegit be e dit d fer campionats per la gent q comenÇa i q no pot jugar el campionats normals per falta de nivell o rapidessa i dijous fer un campi de mestres obert a tothom muaaaaaaaaaaas\nPotser el llegir que la gent que comença i q no pot jugar per falta de nivell, en lloc de llegir que la gent que comencen i q no vol jugar perquè creuem que no tenen el nivell .....\nPotser la paraula campi de mestres que em treu de polleguera .....\nPotser el llegir l'expressió de campionats normals. No són tots normals independentment del nivell de la gent .....\nPotser perquè vaig entendre la proposta més com fer fora als novatos dels campionats general que no pas ajudar-los ....\nPotser perquè tenia un mal dia ......\nSigui com sigui, si t'has sentit insultat et demano les més sinceres disculpes.


La “pèrdua de respecte” a les malalties de transmissió sexual manté la tendència a l’alça de les infeccions - Social.cat\nLa “pèrdua de respecte” a les malalties de transmissió sexual manté la tendència a l’alça de les infeccions\nDijous, 10 d'agost de 2017 | 16:00 h\nEl secretari de Salut Pública, Joan Guix | Elisenda Rosanas (ACN)\nEn deu anys, les infeccions per sífilis han pujat un 300% a Catalunya, les de gonocòccia un 350% i les de clamídies un 600%. Són les tres principals malalties de transmissió sexual (ITS) que es controlen des de l’Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i que, segons el secretari, Joan Guix, han registrat un "salt brutal" entre el 2013 i el 2015. En una entrevista a l’ACN, Guix ha recalcat que les xifres són tan elevades perquè hi ha més diagnòstic i més declaració de les infeccions, però també per una "pèrdua de respecte" d’alguns col·lectius que es demostra en què la tendència es dona també a Europa. Per combatre-ho, Salut ha unificat les unitats que lluitaven contra les mateixes ITS, el VIH i la sida, i l’hepatitis C per veure d’aquí un temps, una reducció considerable del fenomen.\nPer Guix, hi ha alguns col·lectius que no volen renunciar a unes determinades maneres "de relació i de vida", un fet que considera "respectable" però que alhora, demostra una manera de "perdre el respecte" a les malalties de transmissió sexual com poden ser la sífilis, la gonocòccia o les clamídies, però també al VIH. Per Guix, "s’ha abaixat la guàrdia" perquè tot i que hi hagi més informació i més accessible, ha canviat el pronòstic de les malalties que anys enrere significaven la mort "relativament en poc temps". El fet que actualment s’hagin convertit en "malalties cròniques" al nostre entorn, que es tracten amb normalitat i que no signifiquen tampoc una "pèrdua important d’anys de vida", és per Guix, la causa d’aquesta pèrdua de respecte a unes patologies que es combaten bàsicament amb l’ús del preservatiu.\nLes darreres dades recollides a l’informe del Centre d’Estudis Epidemiològics sobre les Infeccions de Transmissió Sexual i Sida de Catalunya (CEEISCAT) del 2015, indiquen que aquell any, es van diagnosticar 1.355 casos de sífilis, el 50% en persones originàries de països de l’Amèrica Llatina i el Carib i que els homes, i sobretot els homes que tenen sexe en homes, registraven més incidència. La mitjana d’edat va ser de 40 anys, menter que la franja d’entre 15 i 24 anys va ser del 9%. Els més joves en canvi, pateixen més gonocòccia, ja que va suposar el 25% dels infectats fa dos anys, fent baixar la mitjana d’edat als 33. El grup dels homes que practiquen sexe amb homes, representava el 46% dels diagnosticats, i el 34,5% dels infectats que també presentaven VIH, una condició que patia el 18% dels infectats. Les clamídies és l’única ITS que afecta més a les dones, en un 60%, que als homes, i sobretot, a gent jove, amb una incidència del 35% en la franja d’entre 15 i 24 anys.\nPer potenciar i unificar la lluita contra les ITS en general, l’Agència ha reorganitzat les unitats que es dedicaven a la lluita contra el VIH, les ITS i l’hepatitis C, de manera que s’ha creat un programa unificat amb una direcció conjunta que pretén donar "més potència i més fragmentació" a les accions que es dissenyin des de l’ASPCAT, compartint protocols i potenciant la col·laboració entre els equipaments que treballen al carrer, entitats, ONGs. El programa, que tot i estar pendent de publicar-se al DOGC fa temps que està en marxa, ha de donar més efectivitat amb eines comunes i poder estancar, en un primer moment, i reduir, com a objectiu bàsic, aquestes infeccions d’aquí uns anys. La sensibilització entre els col·lectius, sobretot pel que fa a les ITS, en serà un dels cavalls de batalla per conscienciar que no tenir simptomatologia no exclou ser portador d’alguna d’aquestes malalties.\nTres estudis per comprovar l’efectivitat de la PrEP\nEn l’àmbit del VIH i la sida, una de les reivindicacions habituals els darrers anys entre els col·lectius afectats és la implantació de la PrEP, la profilaxi preexposició, per evitar el contagi de dos individus que es registra cada any a Catalunya, principalment en homes i més concretament, en homes que tenen sexe amb homes, que suposen dos terços de les infeccions. Des de l’ASPCAT, no s’ha pres cap decisió a l’espera dels resultats de tres estudis que s’estan engegant actualment. D’una banda, els propers mesos ha de començar un treball en col·laboració amb el ministeri de Sanitat que durarà aproximadament un any. De l’altra, la convocatòria del PERIS, el programa de recerca en salut, també inclou un projecte d’implantació del Truvada, mentre que des de Checkpoint, se’n durà a terme un altre per comparar aquest producte concret i el Truvada.\nAmb els resultats d’aquests treballs, es podrà avaluar la idoneïtat de posar en marxa algun programa per administrar la PrEP a Catalunya. Per Guix, posar-ho en marxa és "relativament simple" però cal preveure les conseqüències que se’n puguin generar, com per exemple, que pugui ser un estímul per deixar d’utilitzar el preservatiu i per tant, creixin encara més les infeccions per altres ITS. Guix assegura que els estudis en altres països van en aquesta direcció i per tant, els estudis en marxa demostraran el comportament dels catalans en aquest àmbit així com l’adherència alt tractament o possibles reaccions. Tanmateix, el secretari de Salut Pública reconeix que la profilaxi preexposició és una "bona eina" per al "magatzem d’eines" de lluita contra el VIH.\nGuix també ha recordat que l’Agència Espanyola del Medicament encara no ha aprovat la PrEP i per tant, no es poden prendre decisions de forma precipitada. Respon així, les crítiques que fan les entitats que alerten que de la compra d’aquestes pastilles per internet, en el mercat negre, amb els perills i els riscos que això suposa. Per Guix, cal prendre’s temps per "fer les coses ben fetes" i assenyala que ja hi ha una eina "molt potent" per lluitar contra el VIH, que és el preservatiu.


Torreblanca en BICI - Informació\nTORREBLANCA EN BICI, és una proposta d’oci i turisme de caràcter esportiu i mediambiental que pretén donar a conéixer el ric i variat patrimoni de Torreblanca i els seus voltants, i convidar a veïns i visitants a gaudir d’ell.\nHo fa a través de més de 50 km de recorreguts que descobreixen els racons més atractius de la localitat, una terra on perviu l’essència mediterrània en els cultius tradicionals que podem observar a pocs metres de les platges: oliveres, ametlers i, sobretot tarongers, l’arbre per excel·lència i de la flor del qual pren el nom tota la costa de Castelló.\nEt proposem conéixer aquestes terres en bici, a través d’una activitat esportiva consistent a recórrer camins senyalitzats de manera individual, en família o en grup.\nConeixeràs els seus camins, sendes i senderes, saludaràs el llaurador que treballa i descobriràs construccions que et mostraran el quefer de les persones que habiten aquestes terres: torres sentinelles, esglésies fortificades, sénies…\nEl respecte a les labors que realitzen és la millor garantia perquè els seus veïns et consideren com un amic. Aprendràs dels noms que s’atorguen a les diferents zones “els noms de la terra” i observaràs encreuaments i símbols que et parlaran de devocions, llegendes com la de la Custòdia de Torreblanca i altres històries locals.\nAquest contacte estret amb la terra farà que “te l’emportes” en la memòria.


Les restriccions i les festes d’estiu marquen el dia a dia - Setmanari Felanitx\nLes restriccions i les festes d’estiu marquen el...\nPal ensabonat al moll comercial\nPer segon any consecutiu vivim un estiu atípic al qual estàvem avesats. És més, quan els números de la pandèmia sanitària pareixia que anaven per bon camí i moltes de les restriccions s’anaven aixecant, des de finals de juny no s’ha aturat el degoteig considerable i constant de casos, fins al punt que els números han multiplicat els de les anteriors onades. I això que la vacunació de la població va a bon ritme.\nL’estiu és sinònim de festes: activitats culturals, esportives i d’oci, principalment perquè són les festes patronals, o no, a Portocolom, a Felanitx i a Cas Concos.\nPer la pandèmia, alguns dels actes habituals no s’havien pogut programar, però sí que es recuperava una certa normalitat. Fins i tot s’havia pensat amb un “bon” Sant Agustí. Però tot se n’ha anat en orris per l’augment de casos i molts dels actes programats a Felanitx i al Port s’han hagut de suspendre –com hem anat comentant en setmanaris anteriors– mentre que d’altres han quedat reduïts a la mínima expressió.\nD’aquests darrers dies, per exemple, s’han hagut de suspendre els sopars de carrers al Port, que havien de substituir el popular sopar a penyes. Sí que es pogué fer el castell de focs artificials. Tampoc hi ha hagut el torneig de bàsquet 3×3, el Vi d’Estiu, i no hi haurà dia 7 d’agost l’anada en carro de Felanitx a Cala Marçal.\nEl tribut a Hombres G\nSí que s’han pogut fer diferents actes a l’aire lliure, respectant la distància entre persones i amb mascareta. Entre altres actes, hi ha hagut concerts com ara el tribut a Hombres G i dels felanitxers Ipops. La Banda de Música presentà Entre llums i ombres. Empreses de seguretat privada i els voluntaris de Protecció Civil controlaven l’accés i que la gent estàs asseguda i respectàs les mesures. També es va poder fer el pal ensabonat, un clàssic de l’estiu al Port des de fa molts d’anys, la milla urbana, on gran part del públic va estar assegut –fet totalment atípic en temps normals– i la Coral de Felanitx va oferir el concert dins l’església del Port. I així molts més actes dels programats s’han fet amb una relativa normalitat.\nConcert de la Banda de Música a l’esplanada de sa Bassa Nova\nPer a aquests pròxims dies continuen els actes d’acord amb les mesures marcades pel Govern. Podeu consultar l’agenda a la pàgina 4.