Prop de 700 famílies han demanat un ajut per pagar el lloguer, un 19% més que l'any passat - Economia - Rubí TV\nL'any passat es van concedir ajudes al 91,5% de les persones sol·licitants\nL'Oficina Local d'Habitatge ha rebut 689 sol·licituds per optar a les subvencions per al pagament del lloguer que atorguen el Ministeri de Foment i la Generalitat de Catalunya. Aquesta xifra representa un augment del 19% respecte al nombre de sol·licituds registrades l'any passat, que van ser 571. El creixement de les demandes és encara més significatiu si es comparen amb les dades de l'any 2016, quan es van presentar 399 peticions, un 72,68% menys que durant la campanya actual.\nUn cop registrades les sol·licituds, durant les pròximes setmanes el personal de l'Oficina Local d'Habitatge comprovarà que totes incloguin tota la documentació requerida, i en cas contrari, es posaran en contacte amb els interessats per tal de completar-les. Les persones que hagin tramitat la petició rebran resposta per part de la Generalitat de Catalunya entre els mesos de setembre i octubre.\nL'any passat es van concedir ajudes a 523 de les 571 sol·licituds registrades, el que representa el 91,59% del total. Les subvencions anaven dels 20 euros, quantitat mínima, fins a 200 euros mensuals, quantitat màxima.\nLes ajudes al lloguer del Ministeri de Foment i la Generalitat van destinades les persones titulars d'un contracte d'arrendament que compleixin els següents requisits:\n- Tenir uns ingressos de la unitat de convivència suficients per poder pagar el lloguer, i que els de l'any 2016 no superin els límits màxims establerts a la convocatòria 2,80 IRSC (22.365,41€) Aquesta quantitat variarà en funció de la unitat de convivència, excepte en els supòsits de víctimes de terrorisme.\n- Ser titular del contracte de lloguer de l'habitatge objecte de la subvenció que constitueix el seu domicili habitual i permanent i estar-hi empadronat.\n- No pagar un lloguer mensual de l'habitatge superior a 600 euros, 900 euros en el cas de famílies nombroses.\n- Tenir domiciliat el cobrament de la subvenció en una entitat financera.\n- Estar al corrent del pagament de les rendes de lloguer en el moment de presentar la sol·licitud.\n- Pagar el lloguer de l'habitatge a través d'entitat bancària per mitjà de transferència bancària, rebut domiciliat, ingrés en compte o rebut emès per l'administrador de la finca, com a mínim a partir del mes següent a la data de presentació de la sol·licitud.\n- No estar sotmès a cap dels supòsits de prohibició per ser beneficiari de subvencions de conformitat amb l'article 13 de la Llei estatal 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n- Complir les obligacions tributàries davant l'Estat i la Generalitat de Catalunya i les obligacions amb la Seguretat Social.\nEtiquetes: Oficina Local d'Habitatge, lloguer, ajuts


221215. PETICIÓ DE TARGETES FEDERATIVES 2022 - CIMvalencia.es\nOBERTURA DEL PERÍODE DE PETICIÓ DE TARGETES FEDERATIVES PER AL ANY\nJa està obert el període de petició de targetes federatives per al proper any. Si hi estàs interessat emplena el formulari de petició 2022 de llicència federativa o envia un correu a tarjetasfederativascim&gmail.com, sense oblidar identificar-te correctament i dir quin tipus de targeta vols per al proper any.\nNo existeix període de gràcia, així que has de sol·licitar-nos a partir del 9 de desembre per a assegurar-te estar cobert l'any que ve des de l'1 de gener.\nPer a federar-te en la FEMECV com a soci del CIM, has d'estar associat.\nD'altra banda la quota anual del CIM per a 2022 és de 15 € major, 7,5 € juvenil, 0 € infantil.\nSi hi estàs interessat emplena el formulari de petició 2022 de llicència federativa per al proper any.\nO envia un correu a : tarjetasfederativascim&gmail.com\nEl CIM et recomana estar federat o, almenys, assegurat i fins i tot, per a algunes activitats, és obligatori. El CIM pot tramitar-te la llicència de la FEMECV-FEDME. Per a federa-te en la FEMECV com a soci del CIM, has d'estar associat.


FAMPAs Santa Coloma de Gramenet: Presentació carnet AMPAs-Comerç\nAquest dissabte 1 de gener de 2012 va tenir lloc la presentació del projecte de la FAMPAs Gramenet del Carnet AMPAs-Comerç.\nUs deixem el discurs de l'África Vilar, presidenta e la FAMPAs, i unes fotos de l'acte !!!\nCom a representant de la Federació d'AMPAs de Santa Coloma de Gramenet, m’ agradaria explicar-vos que som una entitat recentment constituïda, però les seves arrels provenen de l’ agrupació d’ AMPAs de Santa Coloma, que portava funcionant fa uns 8 anys enrera. Com a objectius principals, ha tingut i tindrà sempre, vetllar i treballar per les famílies i principalment tot el que estigui vinculat amb l'educació i les necessitats dels nostres fills i filles. En aquests moments, la federació estem treballant en diferents projectes. La nostra intenció és continuar treballant amb i per les nostres famílies.\nEn el projecte concret que ens reuneix avui, projecte Carnet AMPA-Comerç, neix degut a la situació de crisis que patim actualment. Vam creure oportú parlar amb les associacions de comerciants, per tal de promoure el comerç a la nostra ciutat i beneficiar les nostres famílies, creant un carnet d’ AMPA unitari a Santa Coloma per poder rebre descomptes en les botigues i serveis que s’adherien al projecte.\nAquest projecte es més complexe, ja que no deixem de banda que estem directament vinculats a l'educació i per tant en una segona part, volem que s’ incloguin xerrades a l’escoles per les nenes i nens, i que puguin pendre consciència del perquè de l'importancia d’un consum responsable i de proximitat, entre d'altres.\nVull aprofitar aquest moment, per agraïr en nom de la federació, a les associacions de comerciants d'ACI i Fondo Comerç, i als comerços independents, que han volgut col.laborar amb el nostra projecte els seus esforços. A l’ Ajuntament de Santa Coloma, fent una menció especial, a l’ Encarna Díaz i a l’ Oriol Tusón , del departament de Comerç, per creure en nosaltres i en el nostra projecte desde l’ inici, per tantes hores de treball dedicades, amb les ganes i l'il.lusió que ho han fet. Creiem que hem fet una bona tasca entre tots i això ha fet que avui sigui possible que estem aquí fent aquesta presentació. I per últim, agraïr a les families associades, perquè sense elles la federació no tindria cap sentit.\nMoltes gràcies a tots."\nPublicat per FAMPAs Santa Coloma de Gramenet a 2.12.12


L'agència de viatges no es fa càrrec de les deficiències del viatge contractat | Revista\nL’agència de viatges no es fa càrrec de les deficiències del viatge contractat\n: L'agència de viatges no es fa càrrec de les deficiències del viatge contractat\n/imgs/20060401/img.sentencias.02.jpgUns consumidors van contractar en una agència un viatge combinat a Veneçuela. L’hotel no oferia la qualitat pactada i el dia de tornada el vol de retorn va ser cancel?lat. Preocupats per la notícia de l’agreujament sobtat d’un familiar, van concertar la tornada amb una altra companyia aèria i no van esperar a l’endemà, que era la possibilitat que els oferia l’operador. Davant la negativa de l’agència a assumir cap responsabilitat, els afectats van portar el cas als tribunals i l’Audiència Provincial de Guadalajara, en sentència de 4 de febrer de 2005, va resoldre al seu favor. En el seu raonament, el tribunal va argumentar que l’agència estava obligada a garantir la prestació dels serveis oferts, la qual cosa incloïa la qualitat de l’hotel. Pel que fa al vol de tornada, va rebutjar l’excusa de l’agència que la cancel?lació va ser deguda al cop d’Estat que es va viure al país. De fet, el dia previst de tornada va coincidir amb la reinstauració del govern del president deposat pel cop frustrat. Per tant, el magistrat va considerar que l’agència havia de sufragar el nou vol per complir així la data de tornada pactada.


Arbúcies ha inaugurat oficialment aquest matí la nova Llar d’Infants municipal, un nou equipament amb capacitat per a 74 infants i que ja fa una setmana que ha entrat en funcionament. L’Honorable conseller de Governació i Administracions Públiques de la Generalitat de Catalunya, Jordi Ausàs, ha presidit un acte que ha comptat amb la presència d’un centenar d’arbuciencs i arbucienques que s’han acostat per veure en persona les instal•lacions del nou Jardinet.\nL’alcalde, Roger Zamorano, la directora dels Serveis Territorials de Governació a Girona, Mireia Mata, i altres regidors de l’ajuntament han assistit a la inauguració, que s’ha iniciat amb la descoberta d’una placa commemorativa, seguida d’uns parlaments i d’una visita guiada per les noves instal•lacions que ha acabat amb un aperitiu al pati de la llar d’infants.\n“Arbúcies necessitava aquesta llar d’infants, i avui posem fi a un dèficit de molts anys”, ha proclamat l’alcalde, que ha agraït la col•laboració institucional de la Generalitat de Catalunya i molt especialment la de la comunitat educativa d’Arbúcies, que sempre ha donat suport al projecte.\nEl conseller de Governació ha subratllat que inaugurar una llar d’infants al bell mig d’Arbúcies “marca una referència i expressa la voluntat de l’ajuntament de situar l’educació al lloc central de la societat, que és on li correspon”, a més de destacar la importància d’aquest centre per la seva capacitat “integradora i de foment de la cohesió social”.\nEl nou Jardinet, que d’aquesta manera adapta el nom de l’antic centre, té quatre aules per a l’alumnat d’un i dos anys, a més d’una aula per a nadons, amb dormitori inclòs. La instal•lació també té una sala polivalent i un dormitori per a la resta de l’alumnat, a més d’espais per al professorat, com una sala de professors, un despatx de direcció i un vestidor. L’equipament es completa amb una cuina office, un magatzem, lavabos adaptats per a la mainada, un magatzem i un pati molt ampli i assolellat.


Three-Bedroom Holiday home in Glesborg 33 Glesborg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nThree-Bedroom Holiday home in Glesborg 33Bonnerup, Glesborg, Dinamarca - Veure al mapaThree-Bedroom Holiday home in Glesborg 33Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 27 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Glesborg, Three-Bedroom Holiday home in Glesborg 33 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Three-Bedroom Holiday home in Glesborg 33 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Glesborg. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Three-Bedroom Holiday home in Glesborg 33 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Glesborg.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióplat de dutxaTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiarentadora neverareproductor de DVD/CD Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


Si els museus fossin prototips de relacions, com els definiries?\nLes relacions són com els museus: ens conquereixen amb l’exposició, però els veterans diuen que la manera d’aguantar el pas del temps és cuidar dia a dia la col·lecció. A més, quan remet la flama és possible que els quadres dels altres ens semblin més interessants que els nostres. Tot comença quan ets petit i et fas un petó al final del bus amb el Museu Marítim. L’has conegut a l’escola, ha crescut amb tu i els amics diuen que funcioneu, tot i que té pendent renovar el seu discurs. Quan et fas gran t’adones que et satisfà en termes particulars però que necessites alguna cosa més en termes generals, el tornes a la friendzone i te’n vas a veure món.\nLa cosa canvia quan entres a la universitat i coneixes el MACBA, l’estudiant alternatiu, el teu primer amor. Al principi fas veure que entens tot el que diu, però d’amagat busques a Google els conceptes enigmàtics que fa servir fins i tot per dir que s’ha acabat el paper de vàter. Les pedres que exhibeix al rebedor de casa només tenen sentit mentre li compres el discurs i, un cop passada la primera fase de l’enamorament, comences a exigir claredat.\nSi una cosa té el MACBA, és que accepta molt ràpidament la teva diversitat sexual, però vol relacions obertes i tu en el fons tens massa idees preconcebudes. La relació s’acaba i te’n vas d’Erasmus. Allà coneixes el Museu Picasso, l’amor guiri: desperta molta admiració entre la gent, però a llarg termini el veus poc. Un cop passats els mesos d’Erasmus, que vius a contrarellotge, la relació es normalitza i ja no la trobes tan especial.\nEl Picasso s’acaba sentint català, però tothom sap que va néixer a un altre país i que si s’ha quedat aquí és per les oportunitats que ha trobat i les amistats que ha forjat. Mentre estàs amb ell coneixes la Fundació Miró i notes que hi ha feeling. Decideixes que vols estar sola i veure de tant en tant la Miró. La distància entre vosaltres sembla més gran de la que és. Sempre que hi parles recordes per què t’agrada i et promets que seràs més insistent a partir d’aleshores, però al final la sents tan lluny que acabes tornant a deixar-la oblidada.\nQuan estàs farta de relacions inestables i creus que ja és hora de madurar, fas un cop de cap i busques un català seriós. Conquereixes el Museu Nacional fent-li creure que ets una enciclopèdia amb potes, però en realitat abans has assegurat la vostra compatibilitat tot rellegint-te la història de l’art català volum a volum. Has parat especial atenció al romànic perquè la teva amiga, mentre t’aconsellava, t’ha dit que era el que Messi és al Barça. És la parella formal que sempre queda bé presentar als pares, i durant uns anys t’està bé, però en realitat trobes a faltar les emocions fortes.\nDecideixes fer una petita incursió fora del panorama barceloní. El Museu de Lleida el trobes massa tràgic. El coneixes enmig d’una situació emocional inestable per culpa de traumes familiars del passat i això t’aporta tota l’emoció que et faltava amb el MNAC, però al final t’acaba semblant que tot plegat és massa difícil de portar. T’escapes al Museu de la Vida Rural de l’Espluga de Francolí i trobes un amor pagès. Et fa valorar el camp, però en el fons entén més que ningú per què t’agrada tant la ciutat.\nI tornes a la capital. Un amic et presenta el CCCB. És un cagadubtes, per això està solter igual que tu: li agrades, però no sap gaudir del moment i ja està fart de fallar a l’hora de triar parella. Tu potser no ho notes, però dins el seu cap et posa a prova constantment. Ho fa perquè té molt clar que el seu futur depèn de les bones eleccions en el present, per això paradoxalment no acaba d’estar mai segur de si funcioneu o no. Últimament s’ha passat a l’ecologisme, però li perdones perquè et diu que és pel teu bé.\nUn dia descobreixes que el CCCB t’ha estat amagant que porta un xip electrònic a dins, entens que recordés sempre totes les dades referents a les teves imperfeccions i el deixes. Anant de copes amb les amigues, algunes ja amb fills, coneixes l’Arts Santa Mònica i el CaixaFòrum. El primer no acaba de saber quin és el seu paper a la vida i et quedes amb el segon, que és la parella de casa bona, la relació estable, la seguretat i els viatges pagats a les propietats d’arreu del territori. De tant en tant te’n cola alguna, però somriu i té les dents tan extremadament blanques que t’acaba enlluernant.\nL’acceptes, conscient que tot i que el producte és de qualitat, bona part del seu èxit és el màrqueting. El mateix risc corres amb el Museu del Disseny, l’amic dissenyador del ric: té bona cara, molts amics i una casa molt hygge, però no saps si darrere d’aquella estètica hi ha alguna idea profunda, per la qual cosa el desestimes d’entrada tot i que t’agradaria que et convidés al seu loft. Al final decideixes que mira, potser el problema és buscar façana allà on s’ha de picar col·lecció, i dediques la resta de la teva vida a visitar exposicions temporals.\nMolt bo, m’agradat llegir-ho\nMolt bo, m’ha agradat llegir-lo\nHi ha museus amagats que tenen el seu què… serà que m’agrada el misteri?


Llibre Et donaré tot això de , editorial Columna | Quellegeixes.cat\nEspero que estigueu preparats per perdre-us per la Ribera Sacra, per enfrontar-vos amb la noblesa més arrelada i una conspiració que podria acabar amb més d’un d’ells i mostrar-nos que potser la mort de l’Álvaro no va ser la primera i potser no serà la darrera. @PetitaLlibreria\nEt donaré tot això ha estat enviat per Nuria Sanchez V... el dia Dm, 31/01/2017 - 08:11\nComentaris sobre "Et donaré tot això"\nenviat per Critsina el dia Dll, 05/06/2017 - 12:51\nprèvia experiència de la\nprèvia experiència de la trilogia tenia moltes ganes de llegir-me el següent. La veritat que al principi m'ha semblat una mica lent, però a mesura que avança la trama no defrauda. Aquesta autora et deixa en tensió fins al final. Molt ben escrit i tramat. Recomano llegir-lo\nenviat per unmonminuscul el dia Dc, 14/06/2017 - 17:04\nDolores Redondo mostra una\nDolores Redondo mostra una gran traça en la creació de personatges. L’Álvaro m’ha semblat un dels millors de la novel·la tot i no prendre part en l’acció. Però el dibuix que se’n fa, tant a través de la gent que el coneixia com dels seus actes, és brillant. I malgrat l’ombra del dubte, que planeja sobre ell durant tota la història, al final del llibre tenim una imatge perfectament clara de la seva persona.\nenviat per Agustí Aguilar el dia Dj, 22/06/2017 - 19:49\nEl llibre està ben escrit,\nEl llibre està ben escrit, com podia esperar-se d'un llibre que es presenta a un premi Planeta tan ben dotat, però per a mi això no ha estat prou per a valorar-lo. Fins la meitat del llibre la descripció que fa dels personatges és interessant i la trama es desenvolupa molt bé.\nNogensmenys a partir de determinat moment sembla que l'autora recorda que la bona literatura no ven, que cal alguna cosa més per a ser un súper-vendes, i de sobte arracona allò que lentament ha conseguit i es dedica a la sang i el fetge.\nUn exemple em servirá per a demostrar-ho: a la meitat de la novel.la el lector s'interessa sobre la problemàtica familiar del guàrdia civil, un dels protagonistes, però l'autora malbarata l'interés creat, i cap al final soluciona amb una sola frase el problema: “a lo lejos vió como el matrimonio hablaba, tal vez empezaban a solucionar sus problemas”.\nSi es cert que com va dir Juan Goytisolo “a bona literatura és la que fa d'alguna manera el lector i l'ajuda a descobrir alguna cosa que l'afecti”, aquesta novel.la es conforma amb altra cosa.\nenviat per Anna Tomàs el dia Dc, 05/07/2017 - 16:18\nL'autora crea una trama\nL'autora crea una trama complexa que es fa interessant al lector i que es va desgranant a mesura que la història avança. La idea de donar a conèixer el personatge d'Álvaro indirectament, només des del punt de vista de tots els qui el van conèixer, és molt interessant.\nAmb tot, en una història tan llarga és difícil mantenir el ritme fins al final: hi ha moments que es fan lents i que trenquen les expectatives envers la història principal.\nenviat per dubtes el dia Dj, 06/07/2017 - 08:39\nL'he llegit i m'ha agagradat\nL'he llegit i m'ha agagradat molt. Al principi l'autora parla de l'Agatha Christie, penso que ha sabut trobar aquella manera d'enredar al lector i t'enganxa ben enganxada...


Ascó Notícies: El CH Juvenil Femení es classifica per als Sectors del Campionat d’Espanya – Ajuntament d'Ascó\nAscó Notícies: El CH Juvenil Femení es classifica per als Sectors del Campionat d’Espanya\nL’equip Juvenil Femení del Club Handbol Ascó ja té assegurat el bitllets per als sectors del Campionat d’espanya, després que dissabte passés a semifinals després d’imposar-se a l’OAR Gracia Sabadell.\nUn cap de setmana d’infart amb un doble enfrontament amb l’OAR Gracia Sabadell per als quarts de final. Dissabte les gracienques es van imposar per 31 a 29, però en el partit de tornada les riberenques es van asegurar plaça amb un resultar de 27 a 23.\nUn recorregut en el que el conjunt del tècnic asconenc Pau Lanceta ha estat al capdavant dels 16 millors equips de la Lliga Catalana Juvenil Femenina. Des d’inici de temporada les verdes han destacat com a primeres de grup, amb victòries contra el CH Vilanova del Camí i Handbol ribes a la fase classificatòria.\nVa ser precisament contra el CH Vilanova del Camí, i on de nou es va imposar amb claredat en els dos partits -aquest cop a vuitens-, que li van permetre jugar els quarts de final de la lliga catalana.\nAmb semifinals ja a la butxaca, ara li tocara jugar aquest proper cap de setmana contra Avannubo Bm. La Roca per decidir si el conjunt asconenc pot classificar-se per a la gran final.\nImatges: Antonio Martínez\nAjuntament d'Ascó2021-04-13T09:00:26+02:00abril 12, 2021|Vídeo Ascó Televisió|


Doncs bé, de moment ja en portem quatre.\nEl govern va portar per a la seva aprovació un total de 8 punts, però finalment tres d’ells van ser retirats pels motius que més endavant comentaré.\nEl primer punt de l’ordre del dia va ser l’Aprovació de les actes de les sessions de data 24 de setembre de 2008.\nAquestes es van aprovar amb el vot d’abstenció del PP, que considerava, i penso que amb raó, que no són formes entregar-nos les actes el mateix dia pel matí per correu electrònic i en ma a la mateixa Junta de Portaveus; dues hores abans del plenari.\nEl segon punt va ser la Presa de possessió del càrrec de regidora per part de l’Asum Balliu, després de la dimissió de l’Oriol Ferran (ICV) en el ple anterior.\nAquest punt no es portava a votació i simplement es feia la comprovació de declaració de bens i jurament o prometença del càrrec.\nEl tercer punt de l’odre del dia va ser l’Aprovació d’una ordenança reguladora de la implantació d’usos comercials. Aquesta ordenança va ser votada amb el nostre vot favorable, el vot en contra del PP i l’abstenció de CiU.\nDes del nostre punt de vista, plantejar una ordenança d’aquest tipus és millor que fer-ho per mitjà d’una modificació puntual del pla general, atès que ens permet fer retocs o modificacions se es veu que alguna cosa no acaba de funcionar.\nDes del nostre punt de vista varem celebra que el Govern acceptés la incorporació d’un afegit en el qual es diu que les Empreses de Treball Temporal que ocupin les plantes baixes poden quedar eximides de restricció sempre i quan dediquin un mínim de la seva superfície útil a activitats de formació i de reciclatge professional .\nAixò mateix creiem que s’hauria d’aplicar als Consultoris Mèdics, els quals només tenen com a excepció de l’aplicació de restricció que es destini un mínim del 40% de la seva superfície útil a l’exposició i venda de productes i no concretar-ho com a les ETT.\nEl el cas dels Despatxos professionals també creiem que s’hauria d’aplicar aquesta excempció, però el govern tampoc ens va fer cas.\nUna altra qüestió és que la restricció parcial funciona si hi ha dues activitats fredes a una distància inferior a 50 metres. Des del VIA entenem que aquesta és una restricció massa dura i potser s’hauria d’haver fer si les activitats (fredes) eren les matèixes.\nDe totes formes varem votar a favor atès que el regidor va recollir el nostre prec de fer un seguiment exhaustiu, sobretot a través del Consell de Promoció Econòmica, per tal de fer tants retocs com faci falta per tal de que l’efecte d’aquesta ordenança sigui positiu i sumi i no pas negatiu i afecti la dinamització del que anomenem Arenys, Centre Comercial.\nTal i com he dit abans, els punts 4, 5 i 6 van ser retirats del ple, tot i no tenir la confirmació definitiva per part del govern fins el moment en el que tocava tractar aquests punts.\nAquests punts eren relacionats amb l’Adquisició del Convent de les Clarisses i des de l’Oposició varem demanar que el govern ens deixés una mica més de temps per treballar tota la informació obtinguda, de la qual una sèrie de documentació complementària, tot i no ser estrictament obligatòria incorporar-la a l’expedient, des de l’oposició entenem que és bàsica per tal de poder decidir el nostre sentit de vot.\nEls tres grups de l’oposició anàvem preparats per si els punt es portaven a consideració o si finalment es retiraven. De fet, també teníem preparada una roda de premsa per després del plenari en el cas en que s’haguessin portar a votació.\nUna vegada comunicada la retirada del punt per part del mateix alcalde, en nom dels tres Grups Municipals de l’oposició vaig demanar a l’alcalde que em deixés llegir el que a continuació transcric:\n“Parlant en nom dels tres grups municipals de l’oposició, CiU, PPC i VIA celebrem que el Govern Municipal hagi recollit el prec que li hem formulat, i ho agraïm especialment al regidor de Territori, de retirar aquest punt de l’ordre del dia per tal que puguem tenir més temps per a treballar la documentació, amb l’únic objectiu de poder aconseguir el màxim consens polític.\nAixí mateix, la roda de premsa convocada per al final d’aquest plenari queda anul•lada.”\nAquests punts s’incorporaran a l’ordre del dia del proper ple, de nou extraordinari, del dilluns dia 10 de novembre.\nTot seguit es va portar a aprovació el setè punt en el que es va Aprovar l’informe desfavorable a l’avanç del Pla Parcial de delimitació del sector NP-5 (rial Llarg-Sud).\nAquest punt simplement desestimava una proposta portada pel propietari del sector, que és que es troba al Rial Llarg, per sobre del Caprabo i va ser aprovat per unanimitat.\nLa meva reflexió va ser que atès que estem treballant les al•legacions del Pla General d’Urbanisme a través d’una comissió de representants dels grups municipals i els tècnics de la casa, demanava que es respectin els acords que s’havien pres en aquestes reunions que han durat gairebé un any i s’ha fet molta feina i sobretot s’ha arribat a un gran consens.\nUn consens que pot ser trencat si el govern accepta la trampa que li ha proposat en nombroses ocasions els representant de CiU, el qual, segons ens va informar un membre del govern en Junta de Portaveus, el representant de CiU prefereix no manifestar-se a les reunions i fins i tot no ha assistit a algunes d’elles, perquè jo hi sóc present, i preferiria negociar bilateralment amb el Govern, a fora d’aquesta Comissió o Grup de Treball.\nAra queda clar que en algunes ocasions, com amb el tema Clareses, sóc necessari i en altres com el POUM sóc púrria. I no posaré a CiU en el mateix sac que aquesta persona perquè penso que no seria just. Però si que penso que CiU ha de començar a despertar d’aquesta submissió envers a una persona que està demostrant una actitud bastant lamentable.\nTant de bo el Govern Tripartit Local no s’equivoqui i respecti els acords presos per unanimitat a les reunions de POUM sense acceptar la trampa d’un tercer.\nI finalment, tot i que no estava a l’ordre del dia, atès que aquest mes d’Octubre no hi havia ple ordinari, es va preveure formular precs i preguntes.\nNosaltres en portàvem però varem decidir no formular-les fins al proper ple ordinari, això espero, de Novembre.\nL'Oriol no ha dimitit, ha\nEnviat per El Viejo Topo el Ds, 01/11/2008 - 10:09\nL'Oriol no ha dimitit, ha renunciat.\nEnviat per Marc Soler i Colomer el Ds, 01/11/2008 - 20:14\nDiria que el darrer punt no es va aprovar per unanimitat. Crec recordar que CiU s'hi va abstenir.\nTens raó. Ja ho he\nEnviat per Lluís Blanchar el Dg, 02/11/2008 - 09:29\nTens raó. Ja ho he modificat.\nEN RELACIÓ ALS ACORDS DEL\nEnviat per Esperanceta el Dll, 03/11/2008 - 23:26\nEN RELACIÓ ALS ACORDS DEL PLA GENERAL D'URBANISME (PGOUM)\nPer estudiar una a una, el centenar d'al.legacions presentades a l'aprovació inicial del PGOUM el 27 de Desembre de 2006, el govern del tripartit ha convocat dotze reunions: des del 3 de Març de 2008 al 6 d'Octubre de 2008. Des del 26 de Desembre de 2008 al 31 de Març de 2008-un any i dos mesos-el govern tripartit no va convocar cap reunió!\nDes del 3 de Març al 6 d'Octubre han transcorregut set mesos (exceptuant el mes d'Agost), la feina en conjunt ha estat positiva. Si bé, encara que IC·V i VIA que varen formular les mateixes al.legacions, manifesten la seva opinió respecte als continguts de la reunió final del 6 d'Octubre: tot el sector de Llevant, que és clau per al contingut del PGOUM.\nEn aquest sector hi ha hi ha una zona que va motivar la creació d'una Comissió d'investigació contra CiU, a petició de Lluis Blanchart (regidor no adscrit) PSC, ERC i IC·V al Jutjat. Ni la Comissió ni el Jutjat va assenyalar a CiU com a responsable de res. Nogensmenys CiU no vol manifestar-se sobre aquesta zona fins tinguem garanties de que la nostra opinió no serà causa de propblemes. A data d'avui, CiU no té cap garantia de que això no s'esdevingui,\nPel que fa a les afirmacions del VIA respecte a les persones, són opinions de pati d'escola, l'abaralla. com és sabut, no interessa a ningú, només a qui no sap ni estar-se al govern ni actuar des de l'oposició.\nP.D. Aquesta comunicació la signen TOTS els membres del Grup Municipal de CiU\nEnviat per Lluís Blanchar el Dc, 05/11/2008 - 12:26\nSobre el POUM, CiU amb tots els seus regidors subscrivint l'escrit manifesta a la llista d'Arenyautes i en aquest apunt del blog que es va muntar una Comissió d'Investigació contra CiU. Això és del tot fals. A més, les regles del joc van ser modificades per part del senyor Alcalde amb l'objectiu de d'enfonsar-me. De fet no se'm va permetre incorporar documentació a l'expedient ni se'm van escoltar les meves peticions d'investigació.\nPerò no va poder.\nCom que no va poder, perquè vaig portar una denúncia al promotor (que no pas a CiU ni al seu líder) que va fer falses acusacions a la mateixa Comissió i que en el jutjat va reconèixer que les acusacions fetes contra mi a la Comissió eren falses, va haver de tarcar-la. Encara em pregunto per què va mentir a la Comissió i va rectificar als Jutjats.\nI a què ve tot això? Qui ha encés la flama? Per què ho fa CiU? Perque no hem anat amb ells amb el tema Clarisses? No interessa fer front comú tota l'oposició? De cara a la galeria potser sí, però ara queda ben clar que internament no. Potser els convergents no entendrien res.\nI per cert, per estar a un govern fent el titella i dient amén a tot no val la pena estar-hi, i a l'oposició de moment ho estem portant força bé, i sobretot ACTUEM i proposem, no destruïm. Més val no saver estar a un govern que estar-hi submís.\nAbans de criticar els demés potser valdria la pena valorar el que un mateix està fent i com ho està fent. Veig que la bilis continua sortint. No, si al final hi haurà atac de feridura... No es pot criticar el que fan els demés pel fet de no ser un projecte o una iniciativa pròpia. Els que govenrnen ho poden fer més bé o més malament, però això no vol dir que tot el que facin o tot el que proposin estigui mal fet.\nNo existeix la perfecció...toquem de peus a terra tots plegats i reconeguem les nostres virtuds, però també els nostres defectes.\nJo flipo amb això, i per això mato el tema...a no ser que es continüi amb les provocacions.


Detenen dos joves que van assaltar una noia en ple carrer a Lloret de Mar - El Gerió Digital\nEls lladres, un d'ells menor d'edat, van agafar la víctima pel coll, li van tapar la boca i la van fer caure al terra\nDijous, 15 de novembre de 2012 19:56h\nL'assalt va tenir lloc pels voltants de les vuit del vespre de diumenge passat. La noia, que té 19 anys, caminava per Lloret de Mar i va passar pel costat de dos joves que estaven asseguts en un petit mur. En aquell moment, els nois es van aixecar i van començar a seguir-la. La víctima se'n va adonar i va començar a apressar el pas, però els dos joves van córrer i la van abordar.\nMentre un d'ells l'agafava pel coll i li tapava la boca per evitar que cridés, l'altre li va agafar la bossa de mà i, amb l'ajuda d'unes tenalles, va tallar-ne les nanses. Després, els nois van empènyer la jove, la van fer anar per terra i van marxar corrents.\nLa noia els va intentar seguir, tot i que en ocasions els perdia de vista, cridant i demanant auxili. Una patrulla que passava per la zona va veure els dos lladres -que vestien amb roba fosca- sortint d'un dels carrers i, poca estona després, la víctima, que els intentava atrapar.\nQuan els joves van veure els agents van llançar la bossa de mà i les tenalles a terra i van continuar fugint. La patrulla, però, després d'una corredissa, els va poder enxampar i detenir. La jove va poder recuperar tant la bossa de mà com tots els objectes que hi portava, i va necessitar ser atesa per una ambulància, perquè, quan va caure al terra, es va fer mal al braç i en un mà.\nDels dos detinguts, el menor d'edat s'ha posat a disposició de la fiscalia de menors. L'altre, Raducu Alexandru R., que té 22 anys i viu a Sant Hilari Sacalm (Selva), va passar a disposició policial aquest dimecres. Després de prendre-li declaració, el jutge el va deixar en llibertat amb càrrecs.


Els museus de Barcelona - Blog de Cafur\nDesde la web de l’ Ajuntament de Barcelona, i en concret des d’ El Digital de Barcelona,\nus seleccionem l’ article sobre Barcelona i els seus museus, i us adjuntem un video.\nAl post hi diuen:\nA Barcelona hi ha 55 museus i grans centres d’exposicions. L’esplanada de Montjuïc, amb el MNAC, el CaixaForum i el pavelló Mies van der Rohe, entre altres, s’ha convertit en l’epicentre de l’oferta cultural de la ciutat.\nBarcelona és una ciutat amb una gran oferta d’oci cultural. De fet, en tota la ciutat hi ha 55 museus i grans centres d’exposicions segons les últimes dades oficials de l’Ajuntament. L’oferta és tan extensa com variada i hi ha museus dedicats a totes les temàtiques. Tot i que gran part dels centres culturals estan dedicats a l’art, també n’hi ha altres que tenen un especial interèsarquitectònic, com per exemple el pavelló Mies van der Rohe o la Pedrera. Laciència, amb el Museu de Ciències Naturals o el Museus Geològic del Seminari de Barcelona, o la història, amb el Museu Marítim o el Museu d’Història, també tenen un lloc a la ciutat.\nDurant el 2013, els museus de Barcelona van rebre pràcticament 21 milions de visitants, una xifra que demostra el gran interès que desperten els museus de la ciutat. A més, la valoració dels ciutadans respecte a l’oferta museística de la ciutat va ser molt positiva l’any passat, i gairebé va arribar als vuit punts. Entre els museus més coneguts es troben els que estan dedicats a artistes vinculats especialment amb Barcelona, com el Museu Picasso, la Fundació Joan Miró o la Fundació Antoni Tàpies.\nVEURE RESTE ARTICLE\nEtiquetat a:agenda barcelona museus\ncafur.es 5 desembre, 2014 18 desembre, 2014 Agenda\n← Enric Ruiz Geli , arquitecto\nEl IBI. Un análisis en una infografía. →


“Castanyoween” 2012 al Punt Òmnia d’Espronceda! | Xarxa Òmnia\nInici > Notícies > “Castanyoween” 2012 al Punt Òmnia d’Espronceda!\n“Castanyoween” 2012 al Punt Òmnia d’Espronceda!\n13/11/2012 | 15:11\nEl passat dimecres, 31 d’octubre, vam celebrar al Punt Òmnia d’Espronceda la nostra festa “Castanyoween” tan coneguda. Vam passar una tarda molt divertida fent tot tipus d’activitats i va haver-hi molta afluència de públic, la qual cosa sempre és molt positiva.\nPrimer vam veure el clàssic animat de por, Pesadilla antes de Navidad, de Tim Burton. Una pel·lícula molt divertida, però amb tocs d’humor que tant feien riure com espantaven, a vegades, els infants que s’hi van apropar. Els nens i les nenes de l’espai ho van passar molt bé i tots van sortir molt contents de la projecció.\nDesprés, vam fer un taller relacionat amb la castanyada. També va ser molt interessant i educatiu, ja que molts encara no coneixien els orígens d’aquesta festa popular i totes aquestes activitats van ajudar a formar-los una idea més clara del que és.\nS’ha de dir que el dimarts dia 30, amb els infants de la Ludoteca del Casal Cívic Rogelio Soto, vam projectar uns curtmetratges molt adients per a aquestes dates, que van agradar molt a tothom. Vam parlar també sobre la castanyada i què els inspirava aquesta festa. Van sortir coses molt interessants i el resultat final va ser molt bo i entretingut. Tothom ho va passar molt bé i vam aconseguir donar un toc original a aquesta festa des del Punt Òmnia d’Espronceda, gràcies a totes les persones que van participar-hi.\nBon “Castanyoween” a tothom!\nEnllaços dels curtmetratges:


Coneix els requisits legals per vendre on-line – Centre d'empreses Baix Llobregat – PROCORNELLA – Serveis per a empreses\nYou are here: Home / Esdeveniments / Events / Coneix els requisits legals per vendre on-line\n– Com compleixo amb la normativa.\n– Avis legal. Característiques. Consentiment de menors. Propietat intel·lectual i industrial. Garanties i responsabilitat.\n– La política de cookies. Característiques. Necessitat de sol·licitar el consentiment.\n– Les condicions generals de venta. Característiques. Enviaments, devolucions, característiques del producte i/o serveis.\n– La política de privacitat. Característiques.\nRegistra la teva marca Les 12 úniques maneres de captar clients


AFA ESCOLA CASTELLUM - Novetats\nPLA D'OBERTURA ESCOLA CASTELLUM CURS 2020/21: consulta el pla d'obertura de la nostra escola per aquest curs 2020/21 aquí.\nUS MASCARETA I GRUPS ESTABLES: l’escola es veu obligada a seguir el protocol que marca el Departament d’Educació i de Salut i intenten fer grups el més estables possibles per tal d’evitar el confinament de cap classe i que l’infant pugui moure’s amb llibertat dins de la seva aula i compartint el material amb el seu propi grup. Ens demanen paciència davant d'una situació nova per a tothom i amb opinions molt diverses.\nCOMISSIONS! A l'AFA no podem funcionar sense voluntaris. Aquest curs no sabem exactament quines activitats podrem portar a terme però us enviarem un missatge pel canal oficial de Whatsapp de la vostra classe perquè us hi apunteu. Sempre es necessiten més mans i sereu benvinguts!\nXANDALLS i BATES: l'últim dia per a fer comanda per internet (Tessutti): 9 d'octubre. Revisió de comandes, confecció i lliurament: 1 mes aproximadament.\nAFEGIU-VOS A LA JUNTA! Aquest curs ampliem la Junta! Us animem a ser-hi i tractar temes que afecten als nostres infants! Envieu un missatge al vostre/a delegat/da o envieu-nos un correu a hola@afacastellum.cat\nFEU-VOS SOCIS DE L'AFA: aquest curs més que mai, en el què caldrà fer inversions "extres" per tal de millorar la situació dels nostres infants a l'escola o bé, a casa, si es dona el cas, agrairem que us feu socis de l'AFA!!! Els nostres fills/es se'n beneficiaran [ Com fer-ho ]\nACTIVITATS EXTRAESCOLARS: enguany, donada la situació actual de pandèmia no podrem fer una oferta d'activitats extraescolars massa extensa i caldrà seguir el protocol marcat pel Departament d'Educació i Salut. Sempre que sigui possible, l'activitat es realitzarà per grup estable. En el cas que per poder realitzar l'activitat calgui barrejar grups, l'activitat podria canviar d'ubicació de dins de l'escola al centre cívic per tal de preservar l'aula del grup estable. Les activitats s'iniciaran a partir del 2 de novembre i finalitzaran el 31 de maig de 2021. Consulta l'oferta d'extraescolars aquí i fes la teva inscripció del 28 de setembre al 12 d'octubre.\nBERENAR FESTA MAJOR: aquest divendres dia 25 de setembre a la sortida de l'escola i amb motiu de la Festa Major de Sant Julià de Ramis, l'AFA Castellum conjuntament amb l'Ajuntament, organitza espectacle infantil i berenar per tots els nostres infants!! Per protocol COVID, confirma la teva assistència omplint aquest formulari !


La polèmica dels abusos laborals a estudiants en l'alta cuina ha convulsionat el sector, on la pràctica de les estades formatives està molt estesa\nPresentació de la guia Michelin 2017, amb cares conegudes de l’alta cuina\nEstudiants que són treballadors, amb jornades de 14 hores, salaris de menys de 400 euros i condicions duríssimes. Tot això passa entre els fogons dels grans restaurants, sí, tal com ha sortit a la llum en les últimes setmanes a compte de la polèmica dels ‘becaris Michelin’ destapada pel Confidencial. Però, en contra del que han sostingut tant detractors com defensors del model, també hi ha just el contrari: restaurants amb estrelles en els quals el tracte als estudiants en pràctiques és adequat.\nÉs el cas d’Oriol Ivern, l’home que hi ha darrere del restaurant Hisop de Barcelona. Ivern ha desenvolupat una filosofia després de les estades d’aprenents en pràctiques: “La norma ha de ser que els estudiants no poden substituir personal, ni un sol lloc de treball. L’Hisop ha de poder funcionar tal com funciona sense estudiants en pràctiques. Sense anar més lluny, ara fa un mes que no en tenim cap. I ningú ho nota”, assegura el xef reconegut amb una estrella.\nAixí ho confirma l’Enric, un dels últims estudiants que van estar a l’Hisop. Si és el cas, l’arribada al restaurant barceloní es va fer en el marc d’unes pràctiques que formen part dels seus estudis del màster d’Alta Cuina a la Universitat de Barcelona (UB), i van durar quatre mesos, entre desembre i abril passats. “L’experiència va ser molt bona. Vaig aprendre moltíssim i tenia total llibertat i autonomia”, assegura Enric.\nAl costat d’Ivern, l’estudiant va passar per diversos llocs a la cuina, com l’emplatat o els focs. “La idea és que passis per tots els llocs per veure el procés de producció complet”, explica. Malgrat que en l’Hisop es fan diàriament dos passis, de migdia i de nit, Enric s’absentava alguns dies a la tarda per compaginar-ho amb les classes. Això no va ser un problema per al restaurant, que pensa incorporar a l’Enric a la seva plantilla quan acabi els seus estudis. Si es confirma, Enric començaria guanyant uns 1.300 euros nets, segons diu.\nExèrcits de becaris contra restaurants familiars\nL’Hisop compleix amb moltes de les característiques que en el sector assenyalen com adequades per tenir estudiants, els famosos stagiers. Els locals petits i familiars garanteixen, no sempre però si en moltes ocasions, que els estudiants hi vagin a aprendre i no a substituir simplement el treball d’un cuiner. L’invers es pot dir dels grans centres culinaris, restaurants que a més obren les guies. No en tots, però en la majoria d’ells hi ha exèrcits de becaris.\nAl restaurant d’Ivern normalment hi ha un stagier a cuina. A vegades dos, de vegades cap. Els becaris que van al seu establiment aprenen al costat de les set persones que formen la plantilla del restaurant. Ara bé, a l’Hisop, per norma, els estudiants no cobren. “Seria una mica absurd dir que no vénen a treballar i pagar-los”, explica Ivern. “Un dels problemes d’aquesta polèmica és que s’ha posat l’accent en els sous, quan l’important és el lloc que cobreixen els estudiants i les condicions laborals de la plantilla”, assegura.\nSegons explica el xef, a l’Hisop s’han imposat no superar les 40 hores de treball. “En el passat hem fet algunes coses malament, perquè és el costum del sector, però ara això de les 40 hores és una autoexigència que no perdonem”, assegura. No és el que passa en la majoria dels restaurants amb estrella, i molt menys en els grans.\n“Vaig estar al Bulli amb 17 anys, mentre estudiava a l’escola d’hostaleria. Em van posar de cambrer i em tractaven com a un treballador més. Cobrava 400 euros. Érem uns 40 stagiers per menys d’una dotzena de xefs”, explica Ernest Rodríguez, qui prefereix utilitzar un nom fals.\n“El contracte posa que fas 30 o 35 hores, però se’n fa 50 i 60, en unes condicions insofribles”, assegura. “Pots marxar si vols? Això diuen, és clar, però tens 17 anys i vols fer-te un forat, així que estàs disposat a tot i no vols que, per res del món, et posin una creu”.\nL’experiència d’aquest antic becari, avui cuiner en un hotel, és el reflex dels més durs abusos laborals de l’alta cuina amb els seus estudiants. Però també en cas contrari. “Temps després vaig passar pel Cinc Sentits, també com a stagier, i l’experiència va ser totalment diferent. Em pagaven també 400 euros, però no era per un lloc de treball sinó com a estudiant en pràctiques que realment està allà per aprendre”, assegura.\n“La millor formació d’un cuiner”\nEl Cinc Sentits, dels germans Jordi i Amèlia Artal, és un petit restaurant situat al districte de l’Eixample de Barcelona. A les guies és reconegut amb una estrella però, a les escoles, és conegut com un dels llocs on tracten bé els estudiants. “Una precisió”, reclama Jordi Artal: “Una cosa són estudiants en pràctiques i una altra stagiers. Tothom ho barreja però no és el mateix, ja que els estudiants tenen pràctiques obligatòries i normalment de menys nivell, mentre que els stagiers ja han acabat l’escola i estan, per dir-ho així, en una altra fase de formació”.\nAl Cinc Sentits hi ha normalment un stagier, com a màxim dos, per a una plantilla total de 12 persones, quatre d’elles a cuina. Ara mateix però no en tenen cap. En el cas d’aquest restaurant, el paper que ocupen a la cuina és gradual, començant per llocs més baixos i adquirint a poc a poc responsabilitat. A més, Artal els dóna l’oportunitat de triar on volen estar. “Tots volen estar a la passada [el pas final en l’elaboració del plat] des del principi, però això no pot ser”, argumenta.\nSi és el cas, dóna als estudiants un ajut de 600 euros, a més del menjar. “No és un sou -recorda el xef- són uns diners perquè es paguin l’estada i poc més. Tenir stagiers com a treballadors és una bogeria”. Artal és un entusiasta de la fórmula de l’stage. “És la manera que té un xaval de passar en un parell d’anys per quatre o cinc cuines, i és quan més s’aprèn. És la millor inversió que un cuiner pot fer en formació”, assegura.\nUn altre dels casos paradigmàtics, citats repetidament com a exemple de tracte exquisit amb els estudiants, és el Sant Pau de Sant Pol de Mar, l’establiment dirigit per la prestigiosa Carme Ruscalleda. El seu exemple demostra a més que les bones pràctiques amb els stagiers són també cosa dels més guardonats, ja que la cuinera compta amb tres estrelles Michelin. Amb la característica que sí que compleix és amb la de la mida: el Sant Pau no és un restaurant gran, i compta amb una plantilla de prop d’una vintena de persones a cuina. Aprenents, com a molt, quatre.\nLa cuina d’estrella a Barcelona és un món tant petit com mediàtic. Aquesta és la raó que explica que la majoria dels professionals als quals hem preguntat per fer aquest reportatge es resisteixin a parlar, almenys amb nom i cognoms. És el cas d’un prestigiós crític gastronòmic de la capital catalana que rebutja aparèixer en aquest reportatge, però accepta assenyalar de forma anònima un grapat de locals que no només brillen per les seves estrelles sinó també pel seu bon tracte als becaris.\nUn d’ells és el restaurant Lluerna, de Santa Coloma, amb una estrella. El seu xef, Víctor Quintillà, se sorprèn de la nostra crida perquè considera que “la línia general de tracte amb els stagiers és com la seva. Tot i la bona referència, rebutja fer declaracions, ja que” cadascú sap el que passa a casa seva, jo ni parlaré de ningú ni em penjaré medalles”. Això sí, Quintillà considera que arran de la polèmica amb els stagiers s’han dit” moltes barbaritats”.\n“La formació hauria de començar per restaurants de barri”\nCinc Sentits, Lluerna o Hisop són exemples de què l’alta cuina no necessita tenir becaris com a treballadors per brillar amb llum pròpia en un món altament competitiu. Però, ¿per què els estudiants trien llavors tantes vegades restaurants on sí que ho fan? “Les escoles els venen als xavals stages en restaurants de renom on, sincerament, en moltes ocasions és on menys aprenen”, assegura Jordi Vilà, xef amb estrella de l’Alkimia.\nSegons l’opinió de Vilà, la formació dels estudiants de cuina hauria de començar per restaurants molt més modestos i petits, on una persona que comença pogués aprendre coses bàsiques, com desossar un pollastre o ordenar una nevera. “En general arriben amb molt poc nivell”, observa.\nA l’Alkimia treballen 17 persones, 9 d’elles a cuina. A més d’aquestes, ara Vilà té quatre estudiants en pràctiques. “Em sobrarien els quatre”, assegura, “perquè les seves tasques són merament d’aprenentatge. No els pots exigir que sàpiguen fer plats, ni els pots deixar que presentin alguna cosa al client”. Vilà assegura que els seus aprenents li costen diners, encara que, com a l’Hisop, a l’Alkimia no es paga. “No tindria sentit, no estan ocupant un lloc de treball”, remarca.\n“Amb el que jo no estic d’acord és amb el model de tenir 25 stagiers per a 6 persones en plantilla. Així estàs fent funcionar un restaurant amb mà d’obra gratuïta”, assegura Vilà. El del Alkimia no entra en exemples concrets, però torça la cara quan se li pregunta per Martí Berasategi, el Bulli o el Celler de Can Roca. “Quan entres allà ja saps al que vas, jo no puc parlar ni bé ni malament perquè no els conec. Però reitero que crec que en els grans és on menys aprèn un xaval que no ha trepitjat mai una cuina”, resumeix.\nLa Intersindical CSC denuncia a inspecció el…\nLa inspecció de treball que depèn de l’Estat durà la…


El territori és una de les zones del planeta amb més densitat de població\nLa immensa majoria de la població de Gaza viu gràcies a l’ajuda humanitària\n14 de de maig del 2021. 19:45\nLa Franja de Gaza torna a estar en el centre de l’actualitat després que el conflicte entre israelians i palestins hagi escalat en els últims dies. El territori limita a l’oest amb el mar Mediterrani, amb Egipte al sud i amb Israel al nord i a l’est i pren el seu nom de la seva ciutat principal, Gaza. El 2012, un informe de les Nacions Unides va concloure que l’any 2020 no es podria viure en aquesta atapeïda franja de terra.\nDe fet, l’Agència de les Nacions Unides per als Refugiats de Palestina al Pròxim Orient (UNRWA) defineix Gaza com un lloc «inhabitable». No obstant, al territori de tot just 360 quilòmetres quadrats –poc més de la meitat de Madrid– hi resideixen uns dos milions de persones, fet que fa que tingui una de les taxes de densitat de població de les més altes del món. Això es deu en part a l’alta natalitat, una de les més grans del planeta, en un territori on quasi la meitat de la població té menys de 14 anys.\nEntorn d’un milió i mig dels habitants de Gaza són refugiats palestins, dels quals un milió resideix en camps de refugiats. Es reparteixen entre vuit camps que l’ONU descriu com «ciutats de tendes de campanya». Aquests campaments estan caracteritzats per «altes concentracions de pobresa i aglomeració extrema», com explica l’organització. Milers són persones que treballaven a Israel però que amb el bloqueig israelià del 2007 van perdre els seus llocs de treball. Fins al 80% de la seva població depèn de l’ajuda de les organitzacions humanitàries per seguir endavant.\nPobresa a Gaza\nLa situació econòmica no només és desfavorable als camps de refugiats, sinó que la pobresa s’expandeix per tota la franja. L’agència de l’ONU per als refugiats assenyala que el 64% de les llars de Gaza són pobres. Això respon a l’alta taxa d’atur a la regió. A finals del 2020, gairebé la meitat dels ciutadans de Gaza en edat de treballar estaven aturats, situació que s’ha incrementat per la crisi de la Covid. A això se suma que el 90% de les famílies estan endeutades de forma significativa. A moltes llars aquest deute dobla els ingressos anuals.\nAquesta pobresa fa que, a diferència del que passa a Israel, al territori palestí manquin d’alarmes que avisin sobre els atacs o de búnquers on els habitants puguin protegir-se dels llançaments. L’ofensiva israeliana dels últims dies ha fet que moltes famílies hagin decidit fugir de les seves llars per poder estar fora de perill.


Esteve de Perm - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEsteve de Perm\nEsteve de Perm (Veliki Ústiug, Rússia, 1340 – Moscou, 1396) fou un missioner que predicà i evangelitzà els pobles komis, convertint-los al cristianisme i fundant el bisbat de Perm. Va crear l'antiga escriptura pèrmica, amb un alfabet derivat del ciríl·lic. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.\nsant Esteve de Perm\nIcona russa de 1909\nСтефан Пермский (Stefan Permsij) (rus)\n26 abril 1396 (55/56 anys)\nEsglésia del Salvador del Bor (Kremlin de Moscou): restes en lloc desconegut des de 1933\nExplorador i sacerdot\nbisbe, Il·luminador de Perm\nCom a bisbe oriental\nProbablement, Esteve nasqué a Veliki Ústiug (Vologda, Nord-oest de Rússia), fill de mare komi. Va fer-se monjo a Rostov, on aprengué grec antic i l'ofici de copista, a més de formar-se com a eclesiàstic.\nEn 1376 viatjà a Moscou per demanar el permís per predicar i evangelitzar a les terres encara paganes de la conca dels rius Vitxegda i Vim, que li fou concedit pel metropolità i el gran príncep Demetri. S'hi establí i començà l'evangelització dels pobles komis de la regió. No volgué imposar-los, com feien altres missioners, les llengües llatina o eslava antiga, pròpies de l'Església; al contrari, Esteve aprengué la llengua (el komi) i tradicions del poble i creà un sistema propi d'escriptura que s'hi adaptés, partint dels alfabets ciríl·lic i grec, l'antiga escriptura pèrmica, després usada per totes les llengües pèrmiques fins al segle xviii. La destrucció dels ídols pagans, com ara els bedolls sagrats, l'enemistà amb els religiosos pèrmics, però Esteve els convencé que un déu poderós no hagués permès que un home l'abatés.\nEl metropolità Pimen, patriarca de Tots els Rus', el consagrà com a primer bisbe de Perm. El nou bisbat i la conversió dels komis de Vitxegda posaren en perill el control que la ciutat de Nóvgorod tenia sobre la regió, que n'era tributària. Així, en 1385, l'arquebisbe de Nóvgorod, Aleksei (f. 1359-1388) hi envià un exèrcit per a eliminar el nou bisbat, però Perm, amb l'ajut de la ciutat d'Ustiug, el derrotà. En 1386, Esteva visità Nóvgorod i l'any següent, Aleksei i la ciutat reconegueren formalment el bisbat de Perm, fent que el tribut passés a Moscou i que aquesta ciutat comencés a distanciar-se de Nóvgorod i acabés controlant l'imperi. En 1390, conegué a Moscou Sergi de Ràdonej. Morí el 26 d'abril de 1396 a Moscou, on havia tornat un anys[Cal aclariment] abans.\nIcona russa del s. XVII, amb Esteve camí de Moscou\nConsagració d'Esteve com a bisbe\nEsglésia del Salvador al Kremlin, lloc d'enterrament del sant\nEl seu cos fou sebollit a l'església del Salvador de Bor del Kremlin de Moscou, malgrat la petició dels ciutadans de Perm perquè les restes hi fossin trameses. El seu culte ja consta en 1472, quan Pacomi el Serbi parla d'una litúrgia del sant. Fou canonitzat en 1549 pel patriarca Macari. Durant la invasió polonesa, les restes foren exhumades i amagades. Es trobà el bàcul de sant Esteve, i en 1612 Hetman Chodkiewicz el portà al monestir de Suprasl (Lituània), fins que en 1849 fou portat a Perm, on es conserva avui dia.\nL'1 de maig de 1933, l'església del Salvador de Bor fou enderrocada i les relíquies del sant foren guardades, però ningú no ha sabut on i la seva localització és, avui, desconeguda.\nEpifani el Savi escrigué una vida i panegíric d'Esteve, el Panegíric de Sant Esteve de Perm, on el qualifica de "creador de les lletres pèrmiques". Per a historiadors com Serge Zenkovskij, Sant Esteve, juntament amb Epifani el Savi, Sergi de Ràdonej i Andrei Rubliov, representen el renaixement espiritual i cultural de la Rússia del final de l'Edat mitjana.\nManuscrit komi en alfabet abur o pèrmic, creat per Esteve\nIcona de la Trinitat, s. XIV, atribuïda per la llegenda a Esteve de Perm\nAntiga catedral de Perm, fundada pel sant\nFerguson, Charles. St. Stefan of Perm and applied linguistics. The Hague: Mouton, 1971.\nMartin, Janet, Medieval Russia, 980-1584. Cambridge, 1995, p. 225–226\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Esteve de Perm\nVida medieval de Sant Esteve\nLife of Saint Stephen, with illustrations\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Esteve_de_Perm&oldid=27383682»\nDarrera modificació: 4 juny 2021 a les 21:00\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 juny 2021 a les 21:00.


4 Tècniques bàsiques de salt de llargada (completes) i les seves explicacions\nPrincipal » Interessant » 4 Tècniques bàsiques de salt de llargada (completes) i les seves explicacions\nLes tècniques bàsiques del salt de llargada inclouen tècniques de sortida, tècniques de repulsió, tècniques de vol i tècniques d'aterratge.\nCada esport té una tècnica, així com la tècnica bàsica de salt de llargada utilitzada pels atletes de tot el món.\nEn general, la tècnica bàsica de salt de llargada es divideix en quatre tipus, a saber:\nTècnica preliminar com a quadrat\nLa tècnica de repulsió amb el peu més fort\nLa tècnica flotant ajusta la posició del peu\nTècnica d'aterratge per evitar lesions\nTècniques prèvies de salt de llargada\nL'actitud de la sortida en la tècnica bàsica de salt de llargada és lleugerament diferent del prefix de salt d'alçada que és un parent en el camp de l'atletisme.\nLa tècnica del prefix de salt de llargada comença amb la preparació d'un quadrat i després corre molt ràpid. L'etapa d'inici s'aturarà just abans que un corredor salti.\nÉs necessari el procés d'auto-habituació. Un saltador de llargada sabrà quan augmentar la seva velocitat i quan reduir-la abans de colpejar el tauler per saltar.\nÉs molt recomanable la formació continuada per dominar aquesta primera tècnica.\nTècnica de repel·lició amb cames més fortes\nEn la tècnica bàsica del salt de llargada al saltar sobre la taula de repulsió és molt important. No salteu mai sobre dues cames, perquè només serà una broma.\nUtilitza només una de les cames més fortes, combina velocitat i energia en la tècnica de sortida amb la sacsejada en saltar verticalment en la tècnica de repulsió.\nD'aquesta manera un saltador de llargada saltarà bastant alt i molt lluny, com si hagués estat flotant en l'aire durant molt de temps. Les dues combinacions de la primera i la segona tècniques s'han d'equilibrar.\nPer estar més segur, un esportista disposa d'un professor o entrenador per guiar l'aplicació de tècniques perquè no es produeixin accidents mortals a l'entrenament.\nLa tècnica flotant ajusta la posició dels peus\nHi ha 3 estils per fer la tècnica de deriva durant el salt de llargada.\nLa deriva és un terme tècnic després de fer una repulsió o salt, de manera que la posició flotant està a l'aire.\nEn la tècnica del drifting, el swing i l'equilibri són molt importants.\nEls tres estils de la tècnica de deriva inclouen:\nEstil a la gatzoneta que quan està a l'aire s'assembla a una persona a la gatzoneta o asseguda.\nL'estil de vol és com una persona que vol, que és mantenir-se en posició vertical, l'equilibri és el més important aquí.\nLa marxa aèria és utilitzada principalment per aficionats. Podeu copiar aquest estil per a una prova de salut escolar o una altra.\nEl procés de flotar a l'aire pot ser impulsat pel propi cos de l'atleta. És a dir, avançant els malucs amb força cap endavant, girant les mans o col·locant les cames inclinades cap endavant. Aquesta inclinació ja ha ajudat a l'aterratge de l'última tècnica que es tractarà.\nTècniques d'aterratge per evitar lesions\nL'aterratge és l'última tècnica de la seqüència com a tècnica bàsica d'aquest salt de llargada.\nEl procés d'aterratge a l'atletisme no ha de ser arbitrari, perquè si està malament pot provocar lesions. A diferència de la tècnica de repulsió, en aterrar l'esportista ha d'utilitzar els dos peus. No utilitzeu una cama perquè pot ser molt mortal.\nEls talons dels peus han d'estar junts, inclinats cap endavant (cap als genolls) per no caure al cul. Un cop finalitzat el procés d'aterratge, si voleu deixar la sorra, no torneu enrere. Camineu en una direcció allunyada del tauler, perquè pugueu calcular fins a quin punt salta un atleta.\nAquestes són les quatre tècniques bàsiques en un procés coherent de salt de llargada. La tècnica s'ha de dur a terme en seqüència començant des de la tècnica del prefix, la tècnica de repulsió, la tècnica del vol estacionari, fins a la tècnica d'aterratge. El paper d'entrenador és necessari per ajudar a dominar la tècnica bàsica del salt de llargada.


Qui hi ha? és una de les formacions més curioses del nostre país. Curiosa perquè la nostra música neix de la curiositat que sentim a l’hora de barrejar la cultura celta d’arrel irlandesa amb elements mediterranis i aires experimentals psiquedèlics. I curiosa també, perquè la nostra proposta artística camina entre dos móns: El del pop més actual i el del folk més tradicional.\nD’aquí el títol del nou treball Àcid Folk, que procura definir i situar als Qui hi ha? dins del pensament obert i lliure d’una corrent del mateix nom relacionada amb el Folk Psiquedèlic de finals dels 60. Bandes com The Incredible String Band que prenien les arrels com a punt de partida per a la investigació amb la música contemporània. I així som Qui hi ha?: un grup de gent jove de Sant Boi de Llobregat (Barcelona) amant de la música natural, de les arrels, però també dels sintetitzadors, del pop i de les guitarres elèctriques.\nÀcid Folk és un disc que transporta als Qui hi ha? al nou univers musical que ja s’intuïa en el nostre anterior disc. Un món on s’hi combinen perfectament els elements electrònics, els sintetitzadors o les guitarres elèctriques amb les mandolines, els violins, l’acordió o els whistles. Tot plegat en una gran col·lecció de sis cançons. Tres d’instrumentals i tres de cantades, per un MC àrab de Sant Boi de Llobregat a “C’est la fête”, pel cantant Steve Roberts a “Ye Jacobites by name” i per un dels compositors de Qui hi ha?, Ricard Ros a la fantàstica “Riu de rics”.\nEn aquest sentit, escoltar cançons com “Drama Folk” és entendre l’univers lliure del nou disc Àcid Folk, on hi sona sense prejudicis un ritme drum’n’bass a base d’instruments tradicionals acústics i sense cap seqüenciador. El mateix passa escoltant la ja citada “C’est la fête” o amb “Trip Folk”, que no és més que un viatge progressiu dividit en tres fases. La cançó “Set nou”, en canvi, recupera darrera d’un joc de paraules, un clàssic popurri de melodies tradicionals. I per què no?\nL’univers inventat dels Qui hi ha? permet tot això i molt més. Per això, podem afirmar que el 2010 serà un gran any per a nosaltres. Publiquem el nou disc i tornem a preparar un espectacle total a l’alçada de les cançons, recarregat de llibertat i d’elements estètics i globals, com les projeccions del col·lectiu de videojockeys que ens acompanya sempre, The Poca Monta Company.\nSi l’interrogant al nom dels Qui hi ha? et produeix un mínim de curiositat, no deixis de seguir-nos.


Judit de Flandes, comtessa de Northúmbria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJudit de Flandes, comtessa de Northúmbria\n5 març 1094 (Gregorià) (60/61 anys)\nBalduí IV de Flandes, Éléonore de Normandie\nJudith de Flandes, comtessa de Northímbria, i més tard duquessa de Baviera (1033-5 de març de 1094) va ser l'esposa primerament de Tostig Godwinson, comte de Northúmbria, i després de Welf I, duc de Baviera. La seva neboda va ser Matilde de Flandes, regna consort de Guillem el Conqueridor, cosí de Judit de Flandes. Judith de Flandes fou propietària de molts llibres i manuscrits il·lustrats, que va llegar a l'Abadia de Weingarten.\nJudit de Flandes va néixer en 1033 a la ciutat de Bruges, actualment a Bèlgica. Va ser l'única filla de Balduí IV, comte de Flandes amb la seva segona esposa, Lleonor de Normandia, que era filla de Ricard II de Normandia i Judit de Bretanya. Judit va tenir un mig germà, Balduí V, comte de Flandes, que va succeir al seu pare després de la seva mort, produïda quan Judith de Flandes tenia dos anys. La neboda de Judit va ser Matilde de Flandes, que es va casar amb Guillem I, el primer rei normand d'Anglaterra, més conegut en la història com "Guillem el Conqueridor". El rei Guillerm fou primer germà de Judit, sent el fill del seu oncle matern, Robert I de Normandia.\nEn una data desconeguda abans de setembre de 1051, es va casar amb el seu primer marit, Tostig Godwinson, germà del rei Harold II d'Anglaterra. Al setembre de 1051, Judit es va veure obligada a fugir d'Anglaterra a Bruixes, juntament amb el seu marit i els seus sogres després que Tostig s'unís a una rebel·lió armada del seu pare, Godwin de Wessex, contra el rei Eduard el Confessor, no obstant això, van tornar a casa l'any següent.\nEll es va fer comte de Northúmbria en 1055, fent de Judit la comtessa de Northúmbria a partir d'aquesta data. El distingit matrimoni de Judit havia ajudat a Tostig assegurar el comtat.\nJunts van tenir fills els noms dels quals i nombres no es van registrar, que es descriuen en el Regis Vita Edwardi com a "lactants" al moment de la mort del seu pare. Tostig va tenir almenys tres fills il·legítims amb amants desconegudes.\nJudit es descriu com una "dona piatosa i inquisitiva", la seva pietat es va expressar en els molts regals i donacions que va fer a l'església de Sant Cuthbert, en Durham, que incloïa latifundis i un ornamentat crucifix. Aquest últim suposadament va ser un regal per apaivagar al sant després que el reglament de Samt Cuthbert prohibís a les dones entrar a la catedral que albergava les seves relíquies. Judit, enutjada perque a les dones no se'ls permetia posar un peu dins de l'església i adorar el sepulcre, va decidir posar la prohibició de Cuthbert en prova, ordenant a la seva serventa a entrar per veure quines repercussions podria seguir per violar el sant decret -Judit planejava tornar a salvar a aquesta última-, quan la dona estava a punt d'entrar en el cementiri, va ser atacada per una força de vent sobtada i violenta que la va deixar malalta, finalment matant-la. Judit, com a resultat del temor supersticiós, tenia un crucifix fet especialment per al santuari de Sant Cuthbert. Al llarg de la seva vida, ella va recol·lectar i va encarregar molts llibres i manuscrits il·lustrats, alguns dels quals encara es conserven, incloent els Evangelis de la comtessa Judit, que es troben actualment en Pierpont Morgan Library de Nova York. Aquests van ser escrits i il·lustrats per escribes anglesos per demostrar a la posteritat la generositat de Judit amb l'Església.\nA l'octubre de 1065, Northúmbria es va aixecar en rebel·lió contra Tostig. Després, el seu germà Harold convenceria al rei Eduard a acceptar les exigències dels rebels, produint un enfrontament aferrissat entre els dos germans, amb Tostig acusant a Harold de fomentar la rebel·lió. Al novembre, Tostig va ser declarat fora de llei pel rei Eduard, i Judit, juntament amb Tostig i els seus fills, es van veure obligats a buscar refugi amb el seu mig germà en Flandes al mes següent. El comte Balduí va nomenar a Tostig com a alcalde de Saint-Omer. Al maig de 1066 després de la successió de Harold al tron anglès al gener, va tornar a Anglaterra amb una flota proveïda per Baldwin per venjar-se del seu germà. Ell va formar una aliança amb el rei Harald III de Noruega, però tots dos van ser morts el 25 de setembre de 1066 en la batalla de Stamford Bridge per les forces del rei Harold.\nDesprés de la mort del seu marit en Stamford Bridge, Judit es va traslladar a Dinamarca. Es presumeix que va portar als seus nens lactants amb ella, no obstant això, no se sap gens de la seva destinació posterior. Menys d'un mes després de la mort de Tostig, el germà polític de Judith de Flandes seria assassinat en la Batalla de Hastings per l'exèrcit normand dirigit pel seu cosí, Guillem el Conqueridor, que després regnaria com a Guillem I d'Anglaterra.\nEn 1071, quan ella tenia trenta-vuit anys d'edat, es va casar amb el seu segon marit, Welf I, duc de Baviera, qui s'havia divorciat recentment de la seva esposa sense fills, Etherinde von Northeim en 1070. Després del seu matrimoni, ella es va convertir en duquessa de Baviera, però en 1077, el seu marit va ser privat del seu títol, i no ho va recuperar fins a 1096, dos anys després de la seva mort.\nElls van fer de la seva residència principal el castell de Ravensburg i junts van tenir dos fills, i una filla:\nGüelf II de Baviera (1073 - 24 de setembre de 1120), es va casar amb Matilde de Canossa, però el matrimoni no va produir descendència.\nEnric IX de Baviera (1074 - 13 de desembre de 1126), es va casar amb Wulfhilda de Saxònia, amb qui va tenir set fills.\nKunizza de Baviera (va morir el 6 de març de 1120), es va casar amb Frederic Rocho, comte de Diesen.\nJudit va morir el 5 de març de 1094 i va ser enterrada en el monestir de Sant Martí, l'abadia benedictina que havia estat construïda pel duc Welf en el Martinsberg en Weingarten i havia rebut el patrocini de Judit. Ella també havia llegat la seva magnífica biblioteca i una relíquia de la Sang de Crist a l'abadia. The Chronicon de Bernold va registrar la mort "1094 1V no Mar de Iuditha uxor Ducis Welfonis Baioariae" i el seu posterior enterrament. El seu espòs, el duc Welf morí en 1101 a Xipre, mentre tornava a casa després la Primera Croada.\nJudit apareix com un personatge en el romanç històric de Jean Plaidy, The Bastard King, no obstant això, ella és incorrectament representada com la germana de Matilda de Flandes.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Judit de Flandes, comtessa de Northúmbria\n↑ 2,0 2,1 Gablé, Rebecca. El segundo reino: Aventura e intriga en la Edad Media. (en castellà). Maeva, 2010, p. 500. ISBN 9788492695546 [Consulta: 11 març 2016].\n↑ Hispagen. «Genealogies Nobles». [Consulta: 11 març 2016].\n↑ Frank Barlow, Edward the Confessor, p.195, Google Books, consultado el 5 de marzo de 2010\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Judit_de_Flandes,_comtessa_de_Northúmbria&oldid=20854260»


INICI - Talarn Music Experience\nEl Talarn Music Experience, el Festival de lo Pallars\nEl TME torna amb més força que mai!\nEl festival presenta la programació de la seva sisena edició amb un total de 16 actuacions en diferents formats i espais que convertiran novament Lo Quiosc en l’epicentre cultural del Pallars. On música, gastronomia i territori es seguiran fusionant per oferir el bo i el millor de l’escena musical actual.\nAmb més de 50 concerts programats per on han passat més de 5.000 persones, el TME es consolida com el Festival de lo Pallars. Una de les propostes més atractives del territori, que demostra el seu gran compromís amb la música en directe i de qualitat, potenciant i dinamitzant l’oferta cultural i lúdica a la zona.\nEls concerts es duran a terme a Lo Quiosc en dos formats diferents. Per un costat la proposta dels Acústics del TME, que es durà a terme a l’interior del recinte amb un format íntim i d’aforament reduït. I per un altre, el Talarn Music Experience d’estiu, la proposta de gran format que es realitzarà a l’aire lliure, a la zona estrenada l’any passat. Aquest espai va comptar amb una gran acollida per part del públic assistent.\nDues formes per viure la música en directe al millor espai possible, Lo Quiosc de Talarn.\n11/02/2022 JOAN ROVIRA\n11/03/2022 LE NAIS\n30/04/2022 NADIA SHEIKH\n13/05/2022 CARLOS CROS\n11/06/2022 ROGER MAS (Fira de Vi)\n15/07/2022 STAY HOMAS\n15/07/2022 LEY DJ\n16/07/2022 LEY DJ\n17/07/2022 ALBERT PLA\n16/09/2022 DAVID BUSQUETS\n11/11/2022 JUNIOR MACKENZIE\n02/12/2022 AGNÈS ALGUERÓ


Apartament on Usenbaeva Bishkek Kirguizistan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUsenbaeva 3, Sverdlov, Bishkek, Kirguizistan, 720000 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Bishkek, Apartament on Usenbaeva és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartament on Usenbaeva asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, telèfon, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartament on Usenbaeva és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bishkek.


La llibertat damunt les celles - Opinió Tina Vallès - VilaWeb\nIl·lustració de l’artista brasilera Taigartes.\nEns pensem que deixem de saber-ho tot dels fills el primer dia que passen unes hores sense nosaltres, amb la cangur o a l’escoleta, que aquell dia és el primer que no controlarem –el verb és aquest, reconeguem-ho– del tot què els passa, què fan, com estan, i això ens genera una angoixa nova que amb més o menys mesura ha vingut per quedar-se. Des de llavors la nostra feina comença a ser deixar anar la corda perquè vagin sent individus independents. No dic res de nou i jo en criança només hi entenc per la pràctica que tinc (quantitat: dues filles; temps: deu anys). No vaig per aquí, seguiu llegint.\nEl que he dit al primer paràgraf, si hi donem un parell de voltes, si deixem de pensar en els fills com a possessions, es desmunta en un segon. Els fills neixen independents, som nosaltres que els lliguem i després els deixem anar i en diem criança, educació, de tot això que els fem, però l’eina més important per ser individus lliures la tenen des que neixen i és el seu cap. I dins del seu cap, no hi tenim cap control, per sort.\nTot ve perquè una de les meves filles avui m’ha preguntat si sabria explicar què és pensar, i jo li he dit que l’únic que se m’acudia era dir que pensar és parlar amb tu mateix dins del teu cap i no l’he convençuda del tot. Llavors ella m’ha demanat si creia que era possible no pensar en res, i jo li he dit que a mi em semblava que no, però també li he parlat de la meditació, i ella ha aixecat una cella i m’ha dit que és impossible no pensar si ets viu. Aleshores m’ha proposat un exercici: que ens estiguéssim un minut callades i intentéssim no pensar en res. Anàvem pel carrer, de pressa per agafar el metro i arribar puntuals a un lloc, i el minut, llarg, de silenci l’hem fet a les escales mecàniques i validant els tiquets. Un cop a l’andana m’ha demanat: ‘Què, has aconseguit no pensar en res?‘, i li he confessat que no, que havia estat pensant en ella i en les seves preguntes. I llavors li he preguntat: ‘I tu, en què has pensat?‘, i m’ha dit: ‘En res’, m’ha somrigut amb picardia i he vist la seva llibertat damunt les celles.\nNo sé què li ha fet preguntar-me això del pensar ni què ha pensat en el nostre minut de silenci compartit, ma filla, però sé que té una llibertat dins del cap que no li podrà prendre mai ningú. No ho he descobert avui, però sí que ha estat avui quan se m’ha fet més evident. Hi he pensat mentre ja sèiem al vagó i ella vés a saber què rumiava. Hem fet el trajecte callades i després, ja fora del metro, ens hem fet un parell de bromes i no hem tornat a treure el tema del pensar. Però jo me l’he quedat i aquí el tinc, damunt les celles, dient-me tantes coses que no esperava pensar avui.\nMés tard, a l’altra filla, li he explicat la conversa amb sa germana, li he fet les dues preguntes i m’ha dit que era impossible explicar què fem amb el cap quan pensem, i que ella en un parell d’ocasions havia aconseguit no pensar en res. M’ha sorprès i li he demanat si m’ho podia explicar millor i m’ha dit que hi ha dies que té massa coses al cap i n’ha d’anar traient perquè si no no pot… pensar. La segona sorpresa del dia en forma de conversa, ha sigut. Li he mirat el front i m’he estat de tocar-l’hi.\nEl front. L’espai damunt les celles. Allà seran sempre lliures. Això és l’únic a què aspiro de debò. Allà no hi puc entrar, ni jo ni ningú, i l’únic que puc fer és garantir-los bones fonts que els alimentin el pensament, el pensament que sempre serà seu. Els ho he dit sopant: dins del cap sempre sou lliures; una espurna als ulls m’ha fet notar que alguna cosa havien entès, o que ja ho sabien. Però els ho he recalcat: ningú us pot dir què heu de pensar. I llavors la certesa de no controlar la seva vida se m’ha fet molt més lleugera.\nTot just faran deu anys la setmana que ve i sé que sobre les celles hi tenen més enteniment i més maduresa que jo a la seva edat –ho sé tot i no tenir-hi accés, per les pistes que recullo de cada conversa. Tant a casa com a l’escola viuen vinculades a l’actualitat, pendents de les injustícies del planeta i del país, atentes als conflictes, preocupades pel futur, implicades en el món.\n‘L’únic que puc fer és garantir-los bones fonts que els alimentin el pensament‘, he dit just abans; l’únic que puc fer, no, el més important que puc fer! No hi ha res que importi més que donar valor a aquesta llibertat que les acompanya des que van néixer i que només els pertany a elles. Ara que aviat farà una dècada que aprenc a fer de mare, això he pensat des de la meva llibertat damunt les celles.


Talls a la L-5 del Metro de Barcelona per obres\nEls sindicats demanen una millor gestió de l'amiant que afecta a la xarxa de TMB | CEDIDA\nTallada la L-5 del Metro de Barcelona entre Can Vidalet i Collblanc per les obres a Ernest Lluch\nLes obres comportaran un tall en el servei entre les mencionades estacions del 29 d'agost a l'1 de setembre\nRedacció 20/07/2019 20:19h\nLa parada de la línia 5 de metro Ernest Lluch entrarà en funcionament a partir de l'agost del 2021, segons ha anunciat aquest divendres el conseller de Territori i Sostenibilitat, en una visita d'obres acompanyat de l'alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat, Núria Marín, i la tinenta d'alcaldia d'Ecologia i Mobilitat de l'Ajuntament de Barcelona, Janet Sanz.\nLes obres comportaran un tall en el servei entre Collblanc i Can Vidalet entre el 29 d'agost i l'1 de setembre. En aquest sentit, l'alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat, Núria Marín, ha comentat que la construcció d'aquesta estació era una «assignatura pendent» i ha admès que aquest mes d'agost serà «una mica complicat» però que s'intentarà atendre i informar els ciutadans perquè la mobilitat sigui «el millor possible».\nS'habilitarà un servei alternatiu\nLa tinent d'alcalde d'Ecologia i Mobilitat, Janet Sanz, ha ressaltat que els talls comportaran «menys molèsties» que els de la línia 1 entre Fondo i Clot, ja que durarà menys temps (al voltant d'un mes) i afectarà menys estacions. De fet, en ple mes d'agost, el tram de la línia 5 entre Collblanc i Can Vidalet registra una desena part dels trajectes del tram afectat de la línia 1 i que ha comportat tantes queixes entre els usuaris. Amb les obres la L-5 quedarà dividida entre dues línies de Cornellà Centre a Can Vidalet i de Collblanc a Vall d'Hebron, per això es preveu que s'habiliti un servei d'autobús llançadora.\nLes obres van començar fa de anys\nLes obres van començar a executar-se ara fa uns deu anys però es van haver d'aturar per la crisi. Fins ara, ja s'hi ha invertit 55 milions d'euros en l'obertura d'un calaix i per habilitar un vestíbul i ara se'n destinaran 15 més pels treballs a les instal·lacions i a l'arquitectura. L'estació està situada entre Collblanc i Pubilla Cases i és el tram més llarg entre dues parades a la xarxa de transport públic de l'àrea metropolitana de Barcelona. La nova parada, a més, preveu registrar uns 15.000 viatges diaris, dels quals un 15% faran correspondència amb les línies T1, T2 i T3 del Trambaix.\nEl conseller Calvet ha assegurat que es tracta d'una estació «molt important» a la xarxa perquè al marge de la connexió entre Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat hi ha la intermodalitat que oferirà el Trambaix amb les línies T1, T2 i T3. L'alcaldessa, a més, ha demanat paciència als ciutadans i ha ressaltat que l'obra serà un «benefici» per als veïns de la Torrassa i les Corts», però també pel medi ambient i per millorar la qualitat de l'aire.\nSanz ha celebrat la posada en marxa de les obres i de la futura estació i que les administracions treballin conjuntament. Sanz ha comentat la necessitat d'impulsar el transport públic i dur a terme mesures «molt contundents» i «valentes» perquè els ciutadans l'utilitzin. La tinent d'alcalde també ha assenyalat que encara manquen «alguns elements indispensables» com l'entrada en vigor de la zona de baixes emissions i la finalització de la línia 9, de la qual ha dit que és una «prioritat».\nInvestiguen una agressió homòfoba al metro de Barcelona amb dos vigilants implicats\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Barcelona Última hora L'Hospitalet de Llobregat Última hora TMB\nATENCIÓ: El radical canvi a les terrasses de tot Catalunya que afectarà moltíssima gent\nRadical decisió del pare del nen de 3 anys mort durant l'atemptat de les Rambles


Segell Stop COVID-19\nAquesta és una de les mesures incloses dins del Pla de Reactivació Econòmica Municipal impulsat des de l'Ajuntament de Figueres. El poden demanar tots els establiments i empreses de la ciutat que tinguin servei d'atenció al públic presencial.\nPer tal de fomentar l'adequació dels establiments de la ciutat que permeti una recuperació de l’activitat econòmica més ràpida, des de l'Ajuntament de Figueres es proporcionarà un segell de qualitat com a certificació d'adopció de mesures contra la COVID-19. Els establiments comercials de la ciutat que adoptin les mesures necessàries per disminuir el risc de contagi entre els seus clients i treballadors podran demanar aquesta segell identificatiu.\nEls establiments que sol·licitin el segell de garantia hauran de complir amb un mínim de mesures organitzatives, tècniques i de protecció individual, indiferentment del sector i activitat que desenvolupin, tenint en compte les particularitats de cadascun ells.\nCada interessat podrà presentar una sol·licitud per establiment amb atenció al públic. Cada sol·licitud haurà de fer referència a un sol establiment. La sol·licitud del segell s’haurà de fer de forma telemàtica a través de la instància accessible des de la seu electrònica de l’Ajuntament de Figueres, i acompanyada de la documentació següent:\n- Model 036 o 037.\n- Declaració responsable de totes les instal·lacions i mesures sanitàries adoptades per l'establiment, i compliment de la normativa aprovada durant l’estat d’alarma pel que fa a mesures organitzatives, tècniques i de protecció, tenint en compte les particularitats del sector al qual pertany. La declaració responsable està inclosa en el document d'instància.\nEl tràmit s'ha de fer mitjançant el Portal telemàtic e-Tram. Trobareu l’accés a la web de l’Ajuntament www.figueres.cat – TRÀMITS – TRAMITACIÓ EN LÍNIA E-TRAM o clicant directament aquí.\nEl termini de presentació de les sol·licituds és del 27 de maig al 30 de juny de 2020.\nPer qualsevol dubte podeu enviar un correu a oficinaempresa@figueres.org\nInstància i declaració responsable segell de qualitat Stop COVID-19\nBases per a l'obtenció del segell de qualitat Stop COVID-19 - Publicades al BOP el 26/05/2020\nDocument d'ajuda per a la tramitació telemàtica\nNotícia 26/05/2020 - Els comerços i establiments poden sol·licitar a partir de demà el segell ...\nNotícia 08/05/2020 - Figueres crea un segell de qualitat Stop COVID-19 pels comerços ...\nNotícia 24/04/2020 - Figueres identificarà amb un segell de qualitat els establiments ...


Què podem dur a les deixalleries | renovables Verds\nQuè podem dur a les deixalleries\nNúria | | llar Verd, reciclatge\nPunt Net de residus electrònics als EUA\nA tots se'ns ha presentat més d'una vegada el problema de com rebutjar coses velles que tenim al traster des d'anys sense saber amb certesa què fer amb elles, un bon dia ens vam decidir i les tirem al contenidor sense deixar d'escoltar «la veu de la consciència» que ens diu que ho estem fent malament, que estem contaminant el medi ambient.\nSi ets una o un dels que es porten les mans al cap, que sàpigues que hi ha solucions. Primer hi ha els clàssics contenidors groc, verd i blau per paper i cartró, vidre i envasos. Si al teu barri o urbanització no hi ha algun pots acudir a l'Ajuntament i denunciar-ho, actualment es sanciona amb multes als Ajuntaments que no reciclin.\nSi els teus «trastos» no estan dins del grup de residus urbans que he esmentat abans encara tens l'alternativa dels «deixalleries»Fixos o mòbils on pots deixar cert tipus de residus que efectivament i com la nostra consciència conservacionista ens indica no hem de deixar al contenidor normal o en els de reciclatge.\nEs tracta de residus que per la naturalesa dels seus components són altament tòxics i han de ser eliminats en plantes especials o també poden seguir una cadena de reciclatge i ser reutilitzats per altres persones o institucions, com és el cas dels ordinadors i els mòbils.\nEls residus que podríem portar a un punt net són:\n- Piles i bateries, Els seus components, sobretot el mercuri són molt contaminants.\n- Envasos medicaments, es reciclen, preferiblement, en el punt net de SIGRE a les farmàcies.\n- Restes metàl·lics petits com paelles o olles.\n- Televisors y monitors, Se separen plàstics, vidre i metall.\n- Electrodomèstics, Se separen els materials i es recicla tant el plàstic com el metall.\n- Olis de cuina, Són reciclats per fer biodièsel.\n- Olis de motor, S'utilitzen com a base per a lubrificants.\n- CD i DVD, es recicla el plàstic.\n- Roba, Llençols, tovalloles i tots els tèxtils, Si estan en bon estat, es donen a fundacions benèfiques, a l'igua que sabates.\n- radiografies, Es recuperen les sals de plata i altres elements.\n- Mobles, Runes, ferralla, Fusta, s'ha d'usar el servei de recollida de l'Ajuntament.\n- Aerosols, Els seus components se separen, l'envàs es recicla.\n- Pintures i dissolvents, Se separen els elements i es reciclen els envasos.\n- residus electrònics com a ordinadors y mòbils són separats i s'utilitzen en un 90 per cent. Els que funcionen bé (80%) són donats i reutilitzats i els que no, són reciclats per les fàbriques de mòbils. Es separen en plàstics i metalls (conté plom i altres elements cancerígens), també conté metalls preciosos.\n- Cartutxos de tinta, es recarreguen o es recicla el plàstic.\n- bombetes fluorescents, Es recicla el metall i el vidre, es recuperen la pols de mercuri.\n- cables, se separen i reciclen el plàstic i els metalls.\nEn totes les ciutats d'Espanya hi ha punts verds. A la pàgina web d'OCU hi ha un cercador de punts verds on pots ubicar el més proper a casa teva. És prudent dir que cada deixalleria té els seus normes, De manera que el millor serà trucar abans per veure què reben i què no.\nEls següents objectes els tornem a on els vam comprar: els pneumàtics i les ulleres. Les xeringues d'insulina es porta a centre de salut.\nRuta completa cap a l'article: renovables Verds » estalvi Energètic » llar Verd » Què podem dur a les deixalleries\nBibiana va dir\nConsulta, reben matalassos?\nRespondre a Bibiana\nMites sobre el liti\nEnergia ones prové de el moviment de les onades


Main Menu Portada Qui som Què fem Arxiu Valors Contacte\nComencem l’any estrenant projecte amb l’equip del Cruïlla, mirant de tornar al Carnaval el vigor que es mereix. Incorporant elements del Carnaval tradicional més genuïnament barceloní i la barreja musical de caire més festiu, la proposta té l’ambició de fer moure l’esquelet a tots els fans del Carnaval i del CruÍlla, en un maridatge natural. […]\nL’Eurocon és, des de 1972, la convenció més important de litratura de ciència- ficció que se celebra a Europa. Els dies 4,5,i 6 de novembre, el CCCB ha acollit les més de 80 conferències del programa, que es poden trobar online a http://kosmopolis.cccb.org/bcneurocon/ Més 5000 visitants han gaudit de les activitats i els espais. PGE […]\n20.000 persones han celebrat el diumenge 16 d’octubre el 160 aniversari de la cervesa MORITZ, la cervesa de Barcelona, davant de la seva Fàbrica de la Ronda de Sant Antoni, amb una programació de música, art, performances i gastronomia al llarg del matí. Aquí trobareu més informació: http://www.pge.cat/project/moritz-160-anys/ PGE realitza la producció integral, logística i […]\nHi havia una vegada una ciutat que tenia un tresor d’un valor incalculable. Per què era tan valuós? Doncs per què la convertia en un lloc molt més just, lliure, democràtic, humà, lúdic i festiu. Aquesta ciutat és Barcelona i aquest tresor són les seves associacions. Unes organitzacions que treballen per transformar i millorar els […]


“Els estranys”, el primer llibre de Bearn – Bearn\ncarlesdomenec 10/11/2014 Crònica\nPortada del llibre ‘Els estranys’. Fotografia de Carles Domènec.\nAquest cap de setmana hi ha més de set-cents periodistes de tot el món acreditats per cobrir la informació derivada de l’acte polític i reivindicatiu del 9N. Però la immensa majoria vindran i uns dies després marxaran als seus països i potser la informació que transmetran sobre Catalunya serà molt objectiva però mancada d’una essència clau: el coneixement de base i la vida diària al país.\nÉs per això que des de Bearn vàrem voler posar en el centre del nostre objectiu la mirada dels corresponsals que ens han d’explicar al món i que sí que viuen a Catalunya. Són aquestes dones i homes els qui ens han d’explicar dia a dia, no en moments puntuals i concrets, sinó al llarg de tot el que ha vingut a denominar-se “el procés”. Ens vàrem demanar com ens veuen aquells que ens han d’explicar al món.\nEl resultat és el llibre Els estranys (l’homenatge a Camus hi és implícit) i recull onze converses amb corresponsals de premsa que viuen a Catalunya, i no només és un llibre que s’interroga sobre la independència de Catalunya, sinó també sobre el periodisme. Per comprar el llibre: enllaç.\nPortada del llibre ‘Els estranys\nNo és el primer llibre que escriu en Carles Domènec, ni el primer que escriu en Sebastià Bennasar, ni tan sols el primer que escrivim a quatre mans. Però sí que és el primer llibre que treu al carrer Bearn i ens fa molt feliços. Originàriament, Els estranys havia nascut pensat per ser una sèrie periodística, però els mitjans canvien molt i hem optat per iniciar el primer dels llibres de Bearn, un projecte que neix del periodisme i que vol continuar fent-ne, però que també aporta serveis editorials, continguts, cursos i en general qualsevol activitat que es pugui fer al voltant de la cultura.\nEls estranys és una mostra que el periodisme de qualitat es pot fer en múltiples formats, entre ells en forma de llibre. I el proper dijous dia 13 de novembre, a la llibreria ONA (carrer Gran de Gràcia, 217) a les 19.00 hores, us esperam per celebrar-ho.\nPosted in Crònica and tagged els estranys corresponsals estrangers a barcelona periodisme sebastià bennasar carles domènec. Bookmark the permalink.\nCristof\t on 14/11/2014 at 5:55\nMolt bo, una petita maravella i barat, ho recoman


Uncategorized : Servei de Biblioteca\nCanvis en les Novetats bibliogràfiques\nPublicat per kpueyo el 14 - May - 2018\nA partir d’ara podeu consultar les Novetats bibliogràfiques des de la web de Biblioteca dins l’espai de presentació. Trobareu la relació de documents bibliogràfics i audiovisuals que es van incorporant al fons de la Biblioteca amb un format més visual i amigable. Podeu accedir directament a través d’aquest enllaç . ...\nTags: biblioteca, documents, novetats, novetats bibliogràfiques, pinterest, web\nAmpliació d’horaris en època d’exàmens\nPublicat per kpueyo el 18 - Dec - 2017\nUs recordem que la Biblioteca amplia els seus horaris en època d’exàmens i durant el període de vacances de Nadal. Del 23 de desembre a l’1 de gener la Biblioteca romandrà tancada. 2, 3, 4 i 5 de gener: obert de 9.00h a 14.00h i de 16.00h a 21h Dissabte ...\nTags: biblioteca, exàmens, horaris, nadal, obertura, vacances\nPublicat per kpueyo el 5 - Oct - 2017\nComments Off on 16 d’octubre – Dia de les escriptores\nEl dia 16 d’octubre tindrà lloc per segon any un acte homenatge per recordar el llegat cultural de les escriptores d’àmbit hispà i hispanoamericà. L’acte està promogut per la Biblioteca Nacional d’España (BNE), la Federación Española de Mujeres Directivas, Ejecutivas, Profesionales y Empresarias (FEDEPE) i la Asociación Clásicas y Modernas ...\nPublicat per kpueyo el 4 - Apr - 2017\nLa Biblioteca compta amb diferents recursos que us poden servir per trobar informació sobre el tema que tracteu en el vostre TFG. En aquesta entrada us volem fer unes recomanacions perquè les vostres cerques siguin més eficients i tingueu el màxim d’èxit possible en la recuperació d’informació de forma que ...\nDades definitives del JCR 2014\nPublicat per kpueyo el 20 - Nov - 2015\nA partir d’avui, ja es troben disponibles les dades referents al Journal Citation Reports del 2014. Per consultar-les, us podeu adreçar al portal de recursos científics del FECYT on trobareu tota la informació relacionada amb la Web of Science a més d’una eina nova que permet consultar les dades del ...\nTags: Factor d'impacte, fecyt, indicadors bibliomètrics, JCR, recerca, revistes científiques, Web Of Science, WOS\nNova edició Carhus\nL'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) ha ...\nCom cada any, la Biblioteca amplia els seus horaris de ...\nNova subscripció a\nUs informem de la recent subscripció de la base de ...\nDel 22 al 28 d'octubre tindrà lloc la Setmana Internacional ...\nDel 17 al 21 de setembre, Fecyt i Clarivate Analytics ...\nBones vacances! Torn\nEl Servei de Biblioteca i Documentació tanca les seves portes ...\nDurant aquest any 2018 s'han incorporat al fons de la ...\nNova edició Carhus Plus+ 2018\nBones vacances! Tornem el 3 de setembre\nNoves incorporacions al fons de Biblioteca\nalfonsofreire on La vostra opinió ens ajuda a millorar


La UdL, en el grup de treball LGTBI Universitats\nVolen una llei estatal per garantir els drets d'aquestes persones\nFOTO: Imatge d'un cartell del Centre Dolors Piera\nLa Universitat de Lleida (UdL), a través del Centre Dolors Piera d’Igualtat d’Oportunitats i Promoció de les Dones, és una de les 34 universitats de l'Estat espanyol que formen part del grup de treball LGTBI (lesbianes, gais, bisexuals, trans i intersexuals) Universitats. Impulsat per les unitats d'Igualtat i Diversitat de les universitats de Granada i Salamanca, respectivament, pretenen que des de l'educació, "pilar fonamental de respecte a la diversitat", s'avanci en la igualtat de drets d'aquest col·lectiu i en la lluita contra l'odi i la intolerància.\nAmb aquest objectiu, han fixat diferents línies de treball: conscienciació i sensibilització, docència i recerca, formació a la comunitat universitària, atenció a persones LGTBI, protocols i normatives, creació de comissions o observatoris de control i seguiment, i contacte amb institucions públiques i societat en general. "Les universitats no poden acollir actituds discriminatòries cap al seu alumnat, personal acadèmic ni administratiu, sinó que han de ser un espai segur on es posi en valor els beneficis de la diversitat i els drets humans", expliquen les universitats impulsores que afegeixen que el grup donarà suport a la petició d'una llei estatal que garanteixi els drets de les persones LGTBI.\nObert a la incorporació d'altres institucions d'educació superior, n'hi formen part de moment les universitats de Granada, Salamanca, Alcalá, Alacant, Autònoma de Barcelona, Autònoma de Madrid, Barcelona, Cadis, Cantàbria, Carlos III de Madrid, Complutense de Madrid, Còrdova, Extremadura, Girona, Huelva, Jaén, La Corunya, La Llacuna, La Rioja, Lleó, Lleida, Màlaga, Oviedo, Oberta de Catalunya, Pablo de Olavide, País Basc, Pompeu Fabra, Rei Joan Carles, Rovira i Virgili, Sevilla, València, UNED, Valladolid i Saragossa. La major part d'elles van subscriure un manifest amb motiu, el passat 17 de maig, del Día Internacional contra la LGTBIfòbia.\nLa xarxa d'unitats per la igualtat i la diversitat d'aquestes universitats analitzaran l'estructura de les competències LGTBI en cadascuna, les campanyes institucionals per conscienciar i sensibilitzar universitaris i societat, la formació de la comunitat universitària en la diversitat afectiva, sexual i de gènere, que la docència inclogui la perspectiva LGTBI en plans d'estudis i guies docents, i l'impuls de recerques en temes de diversitat. També, l'atenció a persones LGTBI, tant per prevenir i detectar situacions d'assetjament com ajudar les que ja n'hagin patit alguna, la creació d'observatoris de control i seguiment del respecte a la diversitat, així com la creació i adaptació de protocols i normatives universitàries pel respecte als drets de tothom i de denúncia de delictes d'odi.\nEn aquest sentit, la UdL ja va adaptar el reglament d'actuació en casos de violència de gènere per incloure la perspectiva LGTBI, arran de l'aprovació de Llei catalana 11/2014 de 10 d’octubre per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia. De fet, les universitats catalanes han estat pioneres en aquest àmbit i al 2019 van editar la Guia per a la incorporació de la diversitat sexual i de gènere a les universitats catalanes.\nD'altra banda, el Centre Dolors Piera de la UdL treballa amb un protocol d'abordatge de les violències sexuals i LGBTIfòbiques a les festes universitàries de la UdL, entre altres accions.