El PSC de Balaguer lamenta la judicialització de la política i el trasllat de responsabilitats cap als alcaldes - Balaguer Televisió\nEl PSC de Balaguer lamenta la judicialització de la política i el trasllat de responsabilitats cap als alcaldes\nEl PSC de Balaguer ha fet públic en les darreres hores un comunicat en que es posiciona sobre que l’alcalde, Jordi Ignasi Vidal, hagi estat citat a declarar per la Fiscalia en relació a l’1-O. Els socialistes són socis de govern amb ERC i Balaguer Ara Sí.\nEn nom del PSC de Balaguer volem lamentar la judicialització de la política catalana que s’està produint arrel de la impossibilitat de resoldre els conflictes polítics entre els Governs de Catalunya i Espanya, i el trasllat de les responsabilitats del Govern Català cap als Alcaldes i Ajuntaments de Catalunya i la població en general. Al mateix temps, tot i no compartir les idees i actuacions del nostre Alcalde, lamentem que hagi estat citat per la Fiscalia a declarar per l’1 d’Octubre. Per últim, volem manifestar la nostra solidaritat amb tots els alcaldes, regidors i ciutadans en general que estan sent intimidats per expressar la seva opinió i estar en desacord amb com estan fent les coses des del Govern de Catalunya i amb la falta de garanties democràtiques de l’1-O.


La garrofa, una delícia - VilaWeb\nEl llibre 'La pastisseria i la cuina de la garrofa' en reivindica l'interès gastronòmic i nutritiu · Hi ha participat la Fundació Alícia\nUs imagineu una coca de recapte feta de farina de garrofa? I un arròs torrat amb garrofa? I un 'coulant' de garrofa? I croissants de garrofa? I bunyols de garrofa? I així fins a vint-i-set receptes. Doncs bé, tot això ho trobareu al llibre 'La pastisseria i la cuina de la garrofa' (Onada Edicions), obra col·lectiva esperonada pel cuiner David Brull Sabaté, amb fotografies de Paül Peralta, una introducció de l'historiador i divulgador gastronòmic Jaume Fàbrega. Hi ha participat la Fundació Alícia (Alimentació i ciència) i hi ha col·laborat Comercial Garrofa de Mont-roig del Camp, que aplega vint-i-una cooperatives de productors de garrofa.\nConsumida des de fa segles, aquests darrers temps la garrofa ha perdut prestigi; ha esdevingut un succedani, més propi d’èpoques de fam que no d'aquest mil·lenni. Precisament per dignificar-la i reintroduir-la un grup de cuiners ha escrit un llibre amb innovadores de treballar la garrofa, un producte dolç carregat de vitamines, d'hidrats de carboni i de fibra i, alhora, baix en greixos i calories.\n'La pastisseria i la cuina de la garrofa' té dues parts. La primera conté experiments gastronòmics de la prestigiosa Fundació Alícia, impulsada per Ferran Adrià. En forma de farina, els investigadors del centre Món Sant Benet, de Sant Fruitós de Bages, aconsegueixen de fer la garrofa present en tota mena de plats, des d’uns espaguetis a un kebab, passant per un sorprenent ketchup de garrofa. Com diuen els de la Fundació, ja no és la germana pobra de la xocolata, sinó un ingredient nou, saborós i molt versàtil, i ho demostren amb catorze receptes senzilles i imaginatives.\nLa segona part conté receptes més elaborades, triades per restauradors i pastissers de comarques tradicionalment garroferes, com ara el Maestrat, les Terres de l’Ebre, el Garraf o el Penedès. Per fer boca Xavi Ferraté, del restaurant Bresca de Cambrils, ens proposa un rèmol salvatge, garrofa i 'chutney'. Si ens estimem més la carn, hi trobem un bon pollastre de corral amb llagostins de Vinaròs i garrofa, del professor d’hosteleria Juanjo Roda. Però on la negror garrofera llueix més és als llevants de taula. Un gelat, un granissat, un 'brownie' o una 'mousse': heus ací una mostra de les possibilitats d’un producte que mereix més protagonisme culinari.


Nova imatge de QuintMar – Associació de veïns de QuintMar\nAmb la imminent arribada del 2020, anticipem una bona notícia: després de molts anys de servei de l’antic logotip que representava el barri, s’ha creat una nova imatge per a Quintmar, més d’acord amb els temps i aires nous que vindran.\nA la reunió -a principis d’any- amb la nova Junta, es presentarà oficialment a l’Associació i veïns el nou logotip i la nova pàgina web (inexistent fins ara).\nLa pàgina web conté informació referent al barri de Quintmar, al municipi de Sitges i altres informacions d’interès general que s’aniran desenvolupant.\nEs podran descarregar els documents d’Actes i els Estatuts, i es podrà estar informat de notícies, esdeveniments i Activitats que es vagin organitzant.\nEls veïns també comptaran amb una àrea de comunicació al Fòrum públic i formularis de contacte directe amb la Junta.\nDesitjem que la nova imatge sigui de l’agrado de tots i que la pàgina web els resulti d’utilitat.


Multa històrica de Brussel·les a Google per abús de posició dominant - Empordà\nLa CE l'imposa una multa de 4.343 milions per exigir a fabricants de mòbils Android instal·lar Chrome\nREDACCIÓ 18.07.2018 | 14:01\nLa Comissió Europea multarà Google amb 4.300 milions d´euros AFP\nLa Comissió Europea (CE) ha imposat avui a Google una multa de 4.343 milions d'euros per exercir pràctiques il·legals amb el seu sistema operatiu per a telèfons mòbils Android per tal de reforçar el domini del seu cercador, la major sanció infligida en la història del regulador comunitari .\n"Google ha imposat restriccions il·legals als fabricants de dispositius Android i operadors de xarxes mòbils per consolidar la seva posició de domini en les cerques a internet", ha dit l'executiu comunitari en un comunicat.\nAquesta sanció se suma a la multa de 2.424 milions d'euros que l'executiu comunitari va imposar al gegant nord-americà al juny de 2017 per abús de domini en afavorir al seu servei de comparació de compres al motor de cerca, que fins avui constituïa la sanció més alta imposada per Brussel·les a una sola empresa.\nLa comissària europea de Competència, Margrethe Vestager, va assenyalar que Google imposa tres tipus de restriccions "per assegurar que el trànsit dels dispositius Android va al motor de cerca" de la companyia, el que segons el parer de Brussel·les "ha negat als rivals la possibilitat d'innovar i competir pels seus mèrits" i, als consumidors, "els beneficis" de tal competència.\nEn concret, Brussel·les al·lega que Google va exigir als fabricants que preinstalasen seus serveis de cerca (Google Search) i el seu navegador (Chrome) com a condició per atorgar-los la llicència d'ús de la seva botiga d'aplicacions (Play Store).\nA més, afegeix, va fer certs pagaments a grans fabricants i operadors de xarxes mòbils a condició que s'instal·lessin per defecte seu cercador, alhora que els va impedir vendre telèfons intel·ligents que tinguessin versions alternatives d'Android no aprovades per Google.\nLa investigació de la Comissió, que es va iniciar a l'abril de 2015 i un any després, el 20 d'abril de 2016, el va portar a acusar formalment a l'empresa, ha conclòs que aquestes pràctiques formen part d'una "estratègia" de Google per consolidar seva posició dominant i violen les normes de Competència europees.\nLa decisió de la Comissió requereix al gegant nord-americà "posar fi a la seva conducta il·legal de manera efectiva en 90 dies" a comptar de la decisió.\n"Com a mínim Google ha de parar i no reincidir en cap d'aquests tres tipus de pràctiques (...) i també abstenir-se de qualsevol mesura que tingui una fi similar o equivalent a aquestes", afirma la CE.\nBrussel·les va recordar que Google desenvolupa el sistema operatiu i concedeix les llicències d'ús d'Android, que és utilitzat en el 80% dels telèfons intel·ligents a Europa i el món.\nVa assenyalar a més que la investigació ha conclòs que el cercador domina en el mercat de serveis generals de recerca a internet a l'Àrea Econòmica Europea, i a nivell mundial (excepte a la Xina) en els de llicències de sistemes operatius per a telèfons mòbils i botigues d'aplicacions per Android, amb més d'un 90% de quota de mercat en tots ells. La decisió de la CE va dirigida a Google i al Alphabet, la seva matriu.\nGoogle recorrerà la multa\nEl gegant tecnològic Google ha anunciat aquest dimecres en conèixer la sentència de Brussel·les que recorrerà la decisió de la Comissió Europea (CE), segons ha informat la companyia a través de la xarxa social Twitter.\n"Android ha creat més elecció per a tots, no menys. Un ecosistema vibrant, ràpida innovació i preus més baixos són marca distintiva d'una competència robusta. Recorrerem la decisió de la Comissió", ha dit la companyia en el compte de la seva oficina a Brussel·les.


Vila amenaça amb no fer el perllongament C-32 si no hi ha consens al territori - Diari de Girona\nEl conseller en funcions de Territori i Sostenibilitat, Santi Vila, va avançar ahir que els diners del projecte per allargar la C-32 fins a Lloret de Mar es podrien destinar a "una altra actuació" si no hi ha consens des del territori per prolongar l'autopista. Vila va destacar que és "important" que abans de finals d'any "es prengui una decisió", ja que va afegir que "hi ha 80 milions d'euros que estan a punt" per invertir en el projecte de la C-32 "no es poden perdre". Per això, va insistir que si els ajuntaments de la zona no estan alineats en fer l'allargament de l'autopista, el Govern es planteja canviar el destí dels diners. Ara bé, el conseller va subratllar que la Generalitat està disposada a "incorporar millores per a Lloret i per a la comarca" al projecte, amb la finalitat d'aconseguir el consens dels municipis per tirar-lo endavant.\nLa prolongació de la C-32 des de Blanes fins a Lloret, de 6,5 quilòmetres, està pressupostada en 71 milions d'euros. La concessionària Abertis ha d'executar la construcció de l'obra, tal com determina el conveni que l'empresa va signar amb el Govern català. Vila va recordar que allargar l'autopista fins a Lloret és una inversió que beneficiarà "el turisme, l'hostaleria i el sector econòmic de la Selva". També va assegurar que es tracta d'un projecte que compleix "els requeriments ambientals necessaris". El fet és que la plataforma Aturem la C-32, contrària a la prolongació, va presentar un estudi en el qual valora que no és necessària l'ampliació perquè la majoria dels vehicles no utilitzarien el nou vial. En paral·lel, els ajuntaments de Lloret i Blanes s'han compromès a fer una votació popular sobre el projecte, tal com ja havia demanat Aturem la C-32.\nVila també va parlar ahir d'un altre projecte de la demarcació de Girona, com és l'edificació d'un nou espigó al Port d'Aro. El conseller va afirmar que és "inviable" construir un espigó de 75 metres davant de Punta Prima perquè no compliria els requeriments ambientals. Vila va destacar que el projecte que planteja la UTE Port d'Aro -la concessionària de la instal·lació portuària- alteraria "el sistema de regeneració" de les platges de S'Agaró. Per això, Vila va avançar que la Generalitat no contempla aprovar la construcció del nou espigó, ja que la finalitat és mantenir l'exigència en termes ambientals i preservar les platges de la zona. La intenció de la UTE impulsora del projecte, integrada pel Club Nàutic Port d'Aro i Sierra de Mías SA, és fer un espigó que seria 75 metres més llarg que l'actual, amb un pressupost de més de 25 milions d'euros. Això representaria eliminar 250 amarratges i deixar fora les embarcacions de petita eslora per prioritzar-ne altres de més grans.


Dret Procesal – Lizan Abogados\n(Si et preocupes dels tribunals, els tribunals et donaran preocupacions)Anònim\nEl Dret Processal és el conjunt de normes que regulen els procediments judicials en els diferents ordres jurisdiccionals, mercantils, civils, penals, contenciós administratius i laborals mercantils.\nCom advocats estem experimentats en la intervenció davant els jutjats i tribunals en les diferents jurisdiccions: Judicis Civils i la seva especialitat Mercantil i Família; Procediments Concursals, Judicis de Faltes i Judicis Ràpids, Assistència al detingut, Procediments penals en totes les seves fases, Procediment Contenciós-Administratiu, Judicis laborals.\nEn l’ordre civil\nJudicis de testamentaria\nReclamacions de quantitat extrajudicials i reclamació judicial\nProcediments judicials derivats de l’incompliment de les obligacions i contractes\nReclamacions de danys i perjudicis.\nEn l’ordre mercantil\nReclamacions davant entitats financeres\nProcediments judicials derivats de les obligacions i contractes\nAcció social de responsabilitat enfront dels administradors\nAccions relatives a condicions generals de la contractació.\nEn l’ordre penal\nAssistència lletrada al detingut i en les declaracions policials i judicials.\nIntervenció lletrada en Judicis de Faltes, Judicis Ràpids i vistes d’adopció de mesures cautelars.\nIntervenció en totes les fases i instàncies dels procediments relacionats amb imputacions relatives als delictes econòmics, fiscals i patrimonials, delictes societaris, o que es desenvolupin en el marc de l’empresa i la responsabilitat penal dels òrgans de representació. < /li>\nEn l’ordre contenciós-administratiu\nIntervenim en els procediments especials de protecció de Drets Fonamentals en què incorrin els poders públics.\nRecursos d’empara davant el Tribunal Constitucional\nIntervenció en procediments contenciós-administratiu amb preferent àmbit d’actuació en:\nDret de la Funció Pública: drets i obligacions dels funcionaris, incompatibilitats i règim disciplinari.\nCreació i reconeixement d’universitats i centres universitaris adscrits\nEn l’ordre laboral\nResolució de conflictes laborals davant els Serveis de Mediació, Arbitratge i Conciliació.\nIntervenció lletrada en procediments judicials.


SI SOU SERVITS: 22/11/2019\nCom cada any, han arribat el vi novell i la Guia Michelin dels estats espanyol i portuguès. Amb uns resultats relativament decebedors per Catalunya i amb la sensació que tot plegat està ficat en un cercle viciós que, any rere any, repeteix esquemes i mostra cada cop menys d'aquell esperit de descoberta i aventura que la guia original pretenia. Aquella que et recomanava fer una marrada per poder dinar en un lloc diferent i interessant.\nPerquè el que deixen entreveure els resultats i comentaris de la gent, és que plou sobre mullat. Que a la rebotiga dels inspectors de la guia i entre els gurus de la cuina –tot i la sonada deserció del televisiu Dani Garcia cap a altres aventures culinàries- hi ha més preocupació per mantenir-se que per descobrir noves possibilitats de gaudi gastronòmic. Una tendència a la que la Guia Michelin s'apunta, fent bo aquell run-run que afirma que, un cop hi has entrat, l'has de fer molt grossa perquè et treguin.\nI clar, això dona un gran avantatge als grans que, en aquests temps de globalització, van substituint el restaurant emblemàtic per una cadena més o menys encoberta i més o menys diversificada d'establiments. Més propera a una multinacional que a un negoci que la gent segueix considerant artesanal. Només cal veure les estrelles que acumulen Martin Berasategui o, més modestament, Jordi Cruz.\nDit això, no voldria desmerèixer la tercera estrella del Cenador de Amós ni les cinc noves segones estrelles que han caigut entre Catalunya, la comunitat valenciana i Andalusia, ni les dinou primerenques que han obert la porta del paradís a dinou projectes que segur que encara tenen tot l'entusiasme del que lluita per fer-se un lloc.\nPerò clar, el cel gastronòmic és un autobús que, segons Michelin, té un nombre limitat de seients. Aleshores, en la mesura que hi ha qui hi té tracte preferent en tant que client de tota la vida, la cosa deixa de ser engrescadora. O a vosaltres no us afecta quan, fent cua al restaurant, veieu entrar un client a qui el maître ajuda o convida a saltar-se-la?\nLa paraula és nova. El concepte no. Ja fa alguns anys que establiments del Penedès i Garraf de la cadena Ametller Origen ofereixen la possibilitat de dinar mentre es fa la compra. O de prendre a casa els productes que s'hi venen, ja...\nSI SOU SERVITS: 11/12/2019\nVenim de la Cimera del Clima on tots, cuina inclosa, hem rebut retrets i invitacions a funcionar amb més respecte pel planeta. A través de conceptes com el d'economia circular que sonen a novetat però que, a poc que reflexion...\nSI SOU SERVITS: 29/11/2019\nEl Gran Recapte ha evidenciat que la misèria suposa per molta gent, a més de no disposar d’aliment suficient, haver de renunciar als beneficis saludables del producte fresc. Irònicament, en un món que reclama als qua...


La responsable va intentar aturar-lo per evitar que marxés amb els productes, moment en què el lladre li va colpejar el braç i, després de llençar-la al terra, va fugir\nEls Mossos d'Esquadra van detenir aquest dimecres a Lleida a un veí d'Alcoletge (Segrià), de 43 anys i nacionalitat espanyola, com a presumpte autor d'un delicte de robatori amb violència i intimidació i lesions. Segons la policia, l'home va accedir diumenge passat, cap a les deu de la nit, a una farmàcia de l'avinguda Balmes de Lleida i va començar a agafar productes de les estanteries amb la clara intenció de furtar-los.\nArran de la denúncia, els Mossos van obrir una investigació que va permetre al cos identificar el lladre i posar en marxa la recerca. Aquest dimecres al migdia, una patrulla el va localitzar i detenir al carrer Cavallers de Lleida. El detingut, amb antecedents, passarà pròximament a disposició judicial davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Lleida.


Entra en funcionament el semàfor que serveix per regular el pas de vianants al carrer Provincial a l'alçada del carrer Castellflorit\nAquest matí s'ha activat el semàfor que serveix per regular el pas de vianants al carrer Provincial a l'alçada del carrer Castellflorit.\nFinalitza la reparació dels panots de les voreres del carrer d'Enric Coris\nAquesta setmana ha finalitzat la reparació dels panots de la vorera del carrer d'Enric Coris.\nCanvi de l'horari del tancament de la circulació a la plaça de la Coma\nDes del 2 de juliol de 2017, la plaça de la Coma està tancada de 6 a 22 h tots els diumenges de l'any, tots els dies festius i durant la celebració d'esdeveniments a la plaça. Després d'uns mesos de prova, s'ha considerat apropiat obrir la circulació a les 18 h, enlloc de a les 22 h, a l'horari d'hivern. Quan hi hagi el canvi d'horari a la primavera s'informarà de la nova hora d'obertura de la circulació.


Correa des de l'exili a Brussel·les: "Em presentaria a unes eleccions anticipades, però no ho permetran"\nL'expresident de l'Equador crida a continuar les protestes i denuncia una "doble moral" de la UE\nL'expresident d'Equador, Rafael Correa, amb dos eurodiputats d'Izquierda Unida. ARA\nBrussel·lesDavant les protestes multitudinàries a l'Equador i l'estat d'emergència declarat pel govern de Lenín Moreno, l'expresident del país exiliat a Brussel·les, Rafael Correa, ha fet una crida a convocar eleccions per desbloquejar la situació de crisi al país llatinoamericà, que viu protestes massives en contra dels anuncis d'augment del preu del combustible i retallades al sector públic. Unes eleccions a les quals assegura que es presentaria "si és necessari", malgrat ser conscient, diu, que les autoritats equatorianes l'hi impediran, perquè sobre ell pesen dues ordres de detenció diferents al seu país natal, motiu pel qual viu a Brussel·les.\n"Em van inhabilitar per ser president (de manera il·legal i inconstitucional) però de vicepresident en avall puc presentar-me, però intentaran impedir-ho. Em faran el que li van fer a Lula, el van empresonar i li van robar la llibertat, però no només això sinó que van robar la democràcia al Brasil", ha etzibat l'expresident.\nCorrea ha fet aquestes declaracions des del Parlament Europeu, en una roda de premsa organitzada per Esquerra Unida, des d'on també ha denunciat una "doble moral" de la Unió Europea per no haver pres cap iniciativa davant la crisi a l'Equador. L'expresident equatorià assegura que "si això hagués passat a Veneçuela ja s'hauria ocupat el país". L'expresident ja va demanar aquest dimarts a través de les xarxes socials que es convoquin eleccions anticipades després de les jornades de protestes de col·lectius indígenes pels anuncis del govern equatorià d'augmentar el preu dels carburants i retallar els salaris públics.\nPerò Correa és el blanc de les crítiques perquè se l'acusa d'estar al darrere de les protestes amb la voluntat de provocar un cop d'estat amb l'ajuda del govern de Veneçuela. Correa nega taxativament aquestes acusacions i assegura que hi ha una campanya de desprestigi i criminalització de la seva persona perquè és qui compta amb el suport majoritari de la població. L'actual president, Lenín Moreno, va ser vicepresident del govern del mateix Correa però aquest últim nega que hi hagi una disputa d'origen personal. "No hi ha cap lluita de col·legues, qui va trair el programa de govern ha estat ell, ha construït tot un relat i aquesta és la traïció més gran de la història de l'Equador".\nL'actual crisi institucional i política al país va començar la setmana passada arran d'una sèrie de retallades i mesures anunciades pel govern de Moreno, entre les quals destaca l'anul·lació del subsidi als combustibles. Des d'aleshores les vagues i els aldarulls són freqüents per tot el país, i durant el cap de setmana s'ha sumat a les protestes el col·lectiu indígena, que representa el 7% de la població i que denuncia la connivència de l'executiu amb les multinacionals que exploten els recursos naturals.\nCorrea fa una crida a continuar les protestes i a resistir davant d'una "repressió" brutal que assegura que no havia vist "des que té consciència política". L'expresident de l'Equador assegura que està al costat de la població indígena i denuncia moviments de les elits conservadores "al servei dels Estats Units i del Fons Monetari Internacional" per "instrumentalitzar" les institucions del país i impedir-li presentar-se a les eleccions. Tot i això, la Confederació de Nacionalistes Indígenes (Conaie), que també se suma a les protestes i demana derogar les mesures pactades per l'acord amb el Fons Monetari Internacional, assegura que Correa és un "oportunista" i un "colpista", unes acusacions que el mateix Correa explica perquè afirma que la Conaie té una antiga direcció que "s'ha posat també al servei del govern de Moreno".\nRafael Correa Equador


ES DONEN A CONÉIXER LES DADES DE L´OFICINA DE TURISME DE GATA | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nES DONEN A CONÉIXER LES DADES DE L´OFICINA DE TURISME DE GATA\nL’OFICINA DE TURISME DUPLICA LES VISITES DURANT AQUEST ESTIU\nL’oficina de turisme de Gata ha rebut durant els mesos d’estiu 1.764 visites, més del doble que en 2009. Així ho ha fet públic esta matí Maite Signes, regidora de Turisme, que ha qualificat les xifres de molt positives i que demostren la consolidació de l’oficina que va obrir fa un any. Signes ha explicat que este augment es deu, en part, a què a nivell local la gent ja coneix la oficina i també a que per la seua ubicació estratègica molta gent de pas para.\nDel total de les visites de l’estiu, 1.234 han sigut internacionals i 493 nacionals i s’han realitzat 2.932 consultes turístiques. En quant ha nacionalitats, la majoria de visites internacionals són de turistes de Regne Unit, França i Alemanya, per este ordre. Dels nacionals, els primers són els valencians seguits dels madrilenys.\nEn quant a les consultes, la majoria sol·licita informació local, seguit per l’interés per l’artesania i de la resta de la Costa Blanca.\nLa regidora també ha recordat que, en el mateix edifici, s’ha instal·lat el museu etnogràfic i s’ha traslladat la col·lecció museogràfica arqueològica que també portarà un augment de visites a l’oficina.\nInformació i fotografia facilitades pel Gabinet de Premsa, Ajuntament de Gata.


Arriba el I Torneig de Botifarra a Lloret de Mar - Àrea professional de Lloret de Mar\nArriba el I Torneig de Botifarra a Lloret de Mar\nOrganitzat per l’empresa Butinet, hi poden participar fins a 200 parelles\nEl proper dissabte 5 d’abril, a les instal·lacions del Gran Casino Costa Brava de Lloret de Mar s’hi organitza el I Torneig de Botifarra, en el qual podran arribar a participar-hi fins a 200 parelles.\nEl torneig està organitzat per l’empresa Butinet, un referent entre els jugadors de botifarra gràcies al seu popular web (www.butinet.cat) que ha permès traslladar aquest tradicional joc al format en línia. L’empresa col·laboradora de l’esdeveniment és Estrella Damm.\nEl preu d’inscripció al torneig és de 10 € i, com a la majoria de torneigs que es desenvolupen a diversos indrets de Catalunya, els guanyadors rebran premis en espècie. En el torneig estan previstos participants de les quatre províncies i es realitzarà un dinar de germanor a les mateixes instal·lacions del Gran Casino Costa Brava.\nLes inscripcions són obertes i es poden realitzar tant al web de Butinet (www.butinet.cat) com a la recepció del Gran Casino Costa Brava de Lloret de Mar. La inscripció quedarà aturada un cop s’arribi a les 200 parelles.\nL’Ajuntament de Lloret de Mar, a través del Lloret Convention Bureau, col·labora amb aquest esdeveniment oferint el pack Festivals & Events que inclou una visita als Jardins de Santa Clotilde.


Circuit de l’Annapurna complet – Trek a Nepal – Plan Himalaya\nCircuit de l’Annapurna complet – Trek a Nepal\nEl Circuit de l’Annapurna no necessita gaires presentacions. Un trek increïble que canvia de paisatge i d’entorn humà a cada jornada, des dels camps d’arròs de l’inici fins al coll del Thorung-La a 5.416 metres d’alçada, per seguir després per terres del Mustang i baixar seguint el mític riu Kali Gandaki, que segueix l’antiga ruta comercial entre la Índia i el Tibet.\nTrek de 16 dies (19 dies amb l’extensió al Tilicho Tal)\nDuració total de 20 dies (23 dies amb el Tilicho Tal) a Nepal\nEl circuit de l’Annapurna és un dels grans treks mítics a Nepal, especialment la part que segueix el curs del Kali Gandaki per la profunda vall per on s’endinsaven les primeres expedicions a l’Annapurna seguint antigues rutes comercials entre el Tibet i l’Índia.\nLes infraestructures estan avançant a pas lent però segur en aquesta zona. La construcció de la carretera anys enrere, o millor dit, la pista pedregosa i plena de sots de Beni fins Jomsom, va significar que molts excursionistes acaben la seva ruta allà, des d’on tornen a Pokhara en avió o autobús obviant la part final del circuit. Així mateix des de fa uns anys s’està construint la carretera pel principi, des Besi Sahar fins Manang, desvirtuant una mica aquest trek en pro d’oferir millor qualitat de vida als habitants del territori, tot i que aquest és un tema molt complex. Però el trek no ha perdut res de la seva força i la major part del recorregut no coincideix amb el traçat de les carreteres. Segueix i seguirà sent unes de les rutes més impressionants de tot Nepal, i també de les més concorregudes, alhora que segures, amb l’avantatge afegit que per als que vagin una mica curts de dies poden estalviar-se alguna jornada o combinar la ruta amb l’ús del jeep o autobús (el que ja és una aventura per si mateixa).\nEl circuit que aquí us proposem és la ruta clàssica, sense concessions i sense dreceres utilitzant jeep o autobús. Des Besi Sahar caminarem primer per terrasses d’arròs i camps de conreu, on s’observa la vida rural que conforma gran part de la població del Nepal, per anar guanyant alçada i alhora canviant de paisatges, de vegetació, de cultura, i de gent, fins creuar el Thorung-la, el mític coll a 5416 metres d’altitud on es troba la teteria més alta del món.\nEn el descens entrem de ple en terres del Mustang, ja plenament d’estil tibetà enmig d’un paratge dur, sec, estremidor, ple de colors ocres en totes les seves tonalitats, per baixar seguint el curs del riu Kali Gandaki on els ecosistemes es succeeixen en ordre invers a través de la vall més profunda de la terra, ja que tenim el Dhaulagiri 6000 metres per sobre dels nostres caps.\nI la sorpresa final és el dur ascens a Ghorepani, per al dia següent pujar a Poonhill, on ens espera una de les panoràmiques més àmplies de la serralada de l’Himàlaia que conservarem en la nostra retina per sempre.\nEn definitiva un trek impressionant on cada dia se’ns obre amb un escenari diferent.\nTrek a Tukuche (2580m) 7h\nTrek a Ghasa (2000m) 7.30h\nTrek a Tatopani (1190m) 5h/7h\nTrek a Ghorepani (2870m) 6.30h (…o final via Beni)\nPujada a Poon Hill (3193m) 2.30h, trek a Nayapul (1070m) 6h, transfer a Pokhara\nCircuit de l’Annapurna fins Jomsom – Trek a Nepal →


Fibromiàlgia | Consells de salut | EAP Poble Sec\nLa fibromiàlgia és una malaltia d’origen desconegut caracteritzada per dolor musculoesquelètic crònic generalitzat, que s’acompanya, molt freqüentment, d’altres símptomes com ara el cansament, alteracions del son i trastorns psíquics (depressió i ansietat).\nLa seva prevalença a Espanya és del 2.4% , amb una freqüència més elevada en les dones ( 4.1% en dones i 0.2% en homes ) i afecta principalment persones de mitjana edat ( 40-49 anys ).\nLa fibromiàlgia és una malaltia crònica que pot afectar de forma significativa la salut i la qualitat de vida de les persones que la pateixen. És per això important realitzar el seu diagnòstic i tractament el més aviat possible.\nA l’Atenció Primària és on es diagnostiquen el nombre més elevat de casos de fibromiàlgia.\nEl seu diagnòstic és fonamentalment clínic, és a dir, basat en la simptomatologia que presenten les persones juntament amb l´exploració dels punts sensibles al dolor\nAbans de confirmar aquest diagnòstic s’hauran de realitzar una sèrie de proves complementàries ( analítica, proves d’imatge ... ) per descartar o confirmar l’existència d’altres malalties amb símptomes similars.\nLa fibromiàlgia és una patologia benigna tot i ser crònica. El seu tractament pot ser de 2 tipus:\nfarmacològic: per al control del dolor i de la simptomatologia associada (cansament, alteracions del son, depressió, ansietat ...)\nno farmacològic : comprèn l’exercici físic, fisioteràpia, rehabilitació i tractament psicològic . L’exercici físic, en qualsevol de les seves modalitats ( natació, bicicleta...), ha mostrat en assaigs clínics un efecte beneficiós per si mateix.\nPer tot això, l’atenció als malalts amb fibromiàlgia requereix un abordatge multidisciplinar, amb la intervenció de diferents especialitats en funció de la simptomatologia i les necessitats de cadascuna de les persones que la pateixen:\nExisteixen , alhora, Unitats de fibromiàlgia en diferents hospitals per al tractament i seguiment dels casos que no poden ser controlats des de l’Atenció Primària.\nNo és hem d’oblidar de l’important paper de la família i la seva comprensió com a recolzament , en el dia a dia, de les persones amb diagnòstic de fibromiàlgia.\nLes associacions de malalts amb fibromiàlgia també poden ser de gran ajuda.\nAssociació Catalana d´afectades i afectats de fibromialgia i altres Síndromes de Sensibilització Central\nAmb el tractament de la fibromiàlgia aconseguirem millorar la simptomatologia de les persones que la presenten, així com, augmentar la capacitat de la persona afectada per a afrontar la malaltia, millorar la seva qualitat de vida i el seu benestar psicològic.\nDescarregar PDF: fibromialgiaCartell taula DM BCN Sants.doc


El 14 de març, fes-te la teva motxilla de recol·lecció\nEl mes de gener, el Museu del Vidre i la cistellera Anna Sínia presentaven el calendari del cicle de tallers amb sarga, un total de 12 propostes per elaborar de forma artesanals diverses peces amb vímet i sarga.\nEl proper taller del mes de març arriba una peça exclusiva: una motxilla de recol·lecció\nOn: Feb 5, 2020\nin: ACTIVITATS, ACTIVITATS EN FAMÍLIA, TALLERS AMB SARGA\nEnguany es duu a terme una nova edició del cicle de Tallers de Sarga que recorden aquest ofici, molt vinculat al de vidrier\nFer poble i respectar la tradició no està renyit amb ser creatiu ni amb el fet de gaudir en família amb manualitats amb les quals poden gaudir grans i petits. Per aquest motiu, aquest 2020, el Museu i Forn del Vidre de Vimbodí i Poblet torna a projectar un nou cicle anual de Tallers de Sarga, que comença aquest mes de febrer i que s’allargarà fins el pròxim mes de desembre.\nD’aquesta manera, i fins a finals d’any, el Museu torna a oferir la possibilitat d’aprendre més sobre una de les tradicions més lligades a la historia de la vil·la, a través dels tallers que durant el 2020 s’adaptaran a cada estació i que aquest, any com a novetat, incorporen algunes sessions obertes a tota la família. Com en edicions precedents, el preu de cada taller inclouen la peça que els participants elaboraran en cada sessió i que es podran endur a casa, tot el material necessari i també d’una entrada gratuïta al Museu.\nLa sarga és un material molt vinculat a l’activitat vidriera que va existir a Vimbodí durant la primera meitat del segle vint: era el material amb que es folraven garrafes, ampolles i altres envasos per evitar que es trenquessin amb el seu ús diari.\nPer part de l’Ajuntament, aquestes experiències es perfilen com una opció molt interessant per a conèixer i promocionar el passat de la vil·la. “Som un municipi amb una llarga història i tradició i aquestes sessions poden ajudar a aprofundir en el nostre passat d’una manera social i molt entretinguda, que ens ajuda a comprendre més i millor el nostre poble”, argumenta el regidor de Turisme de l’Ajuntament de Vimbodí, Roger Estudillo.\n15 de febrer – Vestir una ampolla de vidre (10 a 14 h)\n14 de març – Motxilla de recol·lecció (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n18 abril – Cistell zig-zag (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n16 de maig – Cove de canya (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n20 de juny – Cistell amb la tècnica del niu (10 a 14 hi de 15 a 18 h)\n11 de juliol – Cistell en família (10:30 a 13 h)\n18 de juliol – Cistell en biaix (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n19 de setembre – Vestir una gerra (10 a 14 h)\n24 d’octubre – Cistell víking (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n14 de novembre – Panera en espiral (10 a 14 h i de 15 a 18 h)\n12 de desembre – Corona de Nadal (10 a 13 h)\nEl 15 de febrer, vesteix una ampolla de vidre!\nOn: Gen 31, 2020\nEl primer dels tallers del cicle de tallers amb sarga del Museu i Forn del Vidre de Vimbodí i Poblet serà el proper 15 de febrer, de 10 h a 14 h del matí.\nTota la informació al cartell:


El 70% dels addictes a l'heroïna pateixen malalties mentals\nEl 12% d'ells no rep cap tractament per aquests trastorns mentals\nRedacció 24/10/2016 - 11.53 Actualitzat 25/10/2016 - 10.14\nUn estudi coordinat per l'Hospital Vall d'Hebron indica que set de cada deu pacients en tractament per addicció a l'heroïna pateixen algun trastorn mental no diagnosticat\nUn estudi estatal, liderat per l'Hospital Universitari Vall d'Hebron i el Vall d'Hebron Institut de Recerca (VHIR), conclou que 7 de cada 10 pacients addictes a l'heroïna presenten també patologies mentals associades i en un 67% dels casos pateixen més d'un problema psiquiàtric.\nAquesta investigació s'ha fet amb la col·laboració de més de 600 heroïnòmans en tractament amb metadona interns en diferents centres d'arreu de l'estat espanyol. Els resultats han deixat patent que la majoria dels problemes mentals associats a l'heroïna, presents en més de 400 pacients, són l'ansietat, la depressió, problemes de son i desordres en l'estat de l'ànim. En un 12% dels casos se'n deriven trastorns psicòtics més greus com l'esquizofrènia, tot i que solen ser més freqüents en pacients que també consumeixen cocaïna.\nEl doctor Carlos Roncero, cap d'Addiccions de l'hospital i director de l'estudi, ha explicat que "s'ha de preparar millor els professionals per millorar el procés de diagnòstic de les malalties mentals, ja que el problema és que els símptomes queden amagats per la dependència de l'heroïna".\nL'objectiu de l'estudi, que ha sortit publicat a la revista "Psychiatry Research", és alertar els afectats i les seves famílies sobre els riscos associats a l'addicció a l'heroïna, una droga que està tornant als carrers incrementant el seu consum en forma esnifada.


Viu Nova York com un autèntic local\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Viu Nova York com un autèntic local\nDabid J. Pasqual\nUs proposem 7 llocs poc coneguts, lluny de les atraccions turístiques, per recórrer Nova York com un veí més de la mà de l'aerolínia low cost Norwegian. I a més a més, sortegem bitllets d’avió!\nPer Time Out en col·laboració amb Norwegian Data de publicació: dimecres 30 octubre 2019\nConeguda com la Gran Poma, Nova York és molt més que la ciutat dels gratacels: és, sense cap dubte, una de les metròpolis més fascinants del planeta i ofereix coses meravelloses imprescindibles més enllà de l'illa de Manhattan. Restaurants, parcs, museus, mercats, terrasses, passeigs i fins i tot platges us esperen a Brooklyn, Queens o el Bronx, per viure aquesta ciutat com autèntics novaiorquesos i lluny de les rutes turístiques. No hauries de perdre l'ocasió per visitar-la, i a més a més us donem una raó de més per fer-ho: sortegem bitllets d'avió d'anada i tornada per a dues persones amb la companyia Norwegian, que ofereix vols directes des de Barcelona.\nPer participar només heu d'encertar el nostre quiz i demostrar els vostres coneixements de la ciutat. I perquè pugueu recórrer la ciutat com un veí més, aquí teniu una llista dels 7 llocs imprescindibles a Manhattan, Brooklyn, el Bronx i Queens. Gaudiu-la!\n1. Un cementiri: el de Woodlawn, al Bronx\nFins a 300.000 tombes i altres 1.400 mausoleus alberga el principal cementiri del Bronx, construït en la segona meitat del segle XIX com un cementiri rural. A més de l'agradable passeig que ofereix, ideal per a una tarda de tardor, amb un atractiu de buscar les làpides dels personatges històrics les restes dels quals jeuen allà enterrats: grans músics com Miles Davis, Duke Ellington o Lionel Hampton, a més de la reina de la salsa, Celia Cruz, l'escriptor Herman Melville o el gran periodista Joseph Pulitzer.\n2. Un centre cultural: el Flushing Council on Culture & The Arts, a Queens\nQueens i les seves cultures vibren en aquest centre dedicat a les arts que va ser recuperat per a la comunitat del barri de Flushing a la fi dels 70. Té una programació estable de concerts, amb especial dedicació al jazz, que s'entén per la gran quantitat de músics del gènere que van viure a la zona, des de Louis Armstrong a John Coltrane o Ella Fitzgerald. És un bon lloc per assistir a tallers i master class.\n3. Una plaça: Bryant Park, a Manhattan\nAquest oasi meravellós s'amaga rere els gratacels del Midtown, davant de la biblioteca pública de la ciutat -que és una altra visita més que recomanable, per cert. És un lloc frequentadíssim pels novaiorquesos, que aprofiten el bon temps per sortir de l'oficina i menjar a l'aire lliure, però també es pot jugar a la petanca, tenis de taula o als escacs. No hi ha més que entrar al seu web per descobrir que es pot esperar de l'agenda diària del parc, sempre plena d'activitats per a tots els públics.\nAquesta antiga via de tren es va transformar en un dels parcs més agradables de Manhattan a principis dels anys 2000: manté l'estructura original d'acer, coberta ara per més de 500 espècies de plantes i arbres. Els seus dos quilòmetres de vies elevades creuen el districte de Meatpacking i part de Chelsea, i segueix creixent, de fet, el juny d'aquest any es va inaugurar The Spur, l'últim tram de la via, entre la 30 i la desena avinguda, una gran plaça dissenyada per acollir esdeveniments i actuacions.\n5. Una terrassa: el terrat del Westlight, a Brooklyn\nGaudir de les vistes de la ciutat des d'una terrassa mentre es degusta un còctel és una activitat obligada a Nova York. Una de les imprescindibles és la del Westlightbar, situada en el gratacel més alt del barri de Williamsburg, sempre a l'última. Un luxe!\n6. Una platja: Rockaway Beach, a Queens\nTot i que la platja més coneguda i freqüentada de la ciutat és la de Coney Island, la de Rockaway, a Queens, és molt millor. Ofereix tres quilòmetres de costa on és possible practicar surf, fer submarinisme a la recerca de derelictes o, simplement, donar-se un refrescant bany per sortir de l'ofec de la ciutat quan estreny la calor de l'estiu. Els amants de les aus no poden perdre el Jamaica Bay Woldlife Refuge, que ofereix rutes a peu per observar la gran varietat d'aus aquàtiques que viuen en aquest refugi.\n7. Un mercat: Time Out Market, a Brooklyn\nUna visita imprescindible per a tot foodie com cal: aquí trobareu el millor de la infinita oferta gastronòmica de la ciutat, com les pizzes de la ja mítica Juliana's de Patsy Grimaldi, el deliciós pollastre fregit de Jacob Pickles o els mediterranis mezze de Miss Ada. No us podeu perdre l'última planta, on està l'escenari pel qual passen els millors músics, còmics i altres artistes de la zona. Està a Brooklyn i obre cada dia excepte els dilluns.\n8. Una aerolínia: Norwegian, l'opció 'smart'\nJa estàvem acostumats a recórrer Europa a preus raonables, fins que va arribar Norwegian i ens va oferir, a més, la possibilitat de creuar el toll sense arruïnar-nos. L'aerolínia de baix cost uneix amb vols directes diverses ciutats europees amb altres tants dels Estats Units, com Nova York, en tan sols 8,55 h des de Barcelona. I podeu triar les tarifes més baixes sense perdre servei. A més, si voleu volar amb més comoditat que a tarifa 'low-cost' i sense pagar una fortuna, podeu triar la classe Premium Economy. I atenció, perquè Norwegian és considerada una de les companyies aèries menys contaminants, de manera que en volar amb ells reduïm el nostre impacte ambiental.


Ajuntament de Malgrat de Mar/Subvencions a persones joves amb necessitat d'ajuda pel pagament del lloguer\nData i hora oficials: 05/08/2021 17:18\n1. Les persones sol·licitants han d’haver nascut entre els anys 1986 i 2003 ambdós inclosos i han de tenir 18 anys mínim i 35 anys com a màxim en el moment de presentar la sol·licitud.\n2. Haver estat empadronat/da com a mínim els últims tres anys immediatament anteriors a la sol·licitud i residir efectivament a Malgrat de Mar.\n3. Ser titular del contracte de lloguer de l’habitatge on s’està empadronat.\n4. El preu màxim del lloguer no podrà superar els 750 € mensuals.\n5. Disposar d’un contracte de treball o qualsevol altre font d’ingressos acreditable.\n6. Les persones titulars del contracte i la resta de membres de la unitat familiar han d’estar al corrent amb totes les obligacions fiscals amb l’administració.\n7. Que el conjunt d’ingressos bruts dels membres de la unitat familiar no superi les quanties següents:\nIngressos bruts màxims (segons SMI1)\n8. Aquesta subvenció és compatible amb altres subvencions, ajuts, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol Administració o ens públic, nacional, de la Unió Europea o d’organismes internacionals. En cap cas la quantia subvencionada no podrà superar la quantia protegida.\n9.La persona titular del contracte d’arrendament o qualsevol altre membre de la unitat familiar que tingui en propietat o usdefruit un habitatge en territori espanyol, llevat que no en disposi de l’ús i gaudi per causa de separació o de divorci o per qualsevol causa aliena a la seva voluntat, o quan l’habitatge resulti inaccessible per raó de la discapacitat del titular o d’algun membre de la unitat familiar. No es considera que s’és propietari o usufructuari d’un habitatge si el dret recau únicament sobre una part alíquota de l’habitatge i s’ha obtingut per transmissió mortis causa.\nLa sol·licitud, als efectes d’aquesta subvenció, haurà de presentar-se acompanyada de la documentació següent:\n1.Sol·licitud (instància genèrica) que es pot obtenir a l’Oficina Local d’Habitatge o a la pàgina web de l’Ajuntament (www.ajmalgrat.cat)\n2. Declaració jurada de complir amb els requisits\n- Que el/la sol·licitant no ostenti la titularitat de cap ben immoble.\n- Estar al corrent de totes les obligacions fiscals amb l’administració.\n- Que el conjunt d’ingressos bruts dels membres de la unitat familiar no superi les quanties fixades.\n3. Còpia del document identificatiu (document nacional d’identitat, targeta de residència o número d’identificació de persones estrangeres, passaport) de la persona que sol·licita la subvenció.\n4. Còpia del contracte de treball del sol·licitant o còpia del document acreditatiu de cobrament de la prestació de l’atur. Justificant dels ingressos de la unitat de convivència de l’any corrent.\n5. Contracte de lloguer i rebuts de l’any en curs.\n6. Formulari normalitzat de dades del compte corrent on transferir la subvenció, que es pot obtenir a l’Oficina d’Atenció Ciutadana o a la pàgina web de l’Ajuntament (www.ajmalgrat.cat)\n7. Declaració d’IRPF de la unitat familiar sobre l’exercici corresponent. En cas de no haver fet la declaració per no tenir-ne obligació, o per que la situació econòmica de la família ha tingut un canvi substancial en els darrers mesos, s’haurà d’acreditar mitjançant certificat negatiu expedit per l’Agència Tributària. En cas de no disposar de la declaració d’IRPF caldrà aportar documents acreditatius dels ingressos bruts de la unitat de convivència de l’any en curs.\nDel 22 de juny al 21 de juliol\nAmb cita prèviaPresencialmentOficina d'atenció a l'usuari (OAC)Carrer Carme, 3008380 - Malgrat de Mar (Barcelona)\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 23-07-2021 13:27


Filosofia i pensaments errants: Llei natural\nFa uns dies, el cardenal de Barcelona, Lluís Martínez Sistach, va ser entrevistat al matí de Catalunya Ràdio. La primera part de l'entrevista es va centrar en la crisi econòmica. Sense anar molt a fons, va destacar, entre d'altres coses, la urgència de tornar a posar a la persona al centre de l'economia. Opinions que jo, almenys, subscriuria, però que estaven una mica mancades d'erudició. El cardenal no em desperta gran simpatia, però tampoc cap antipatia significativa. Dins el llastimós panorama que tenim amb els bisbes catalans, té aquell rol incòmode de ser massa obert pels conservadors, massa tancat pels progressistes. I així mai fa res al gust de tothom, excepte pels que fluctuen entremig amb aquella mentalitat conciliadora que encara no sé si segueix els imperatius de l'Evangeli o els obvia per evitar mal ambient eclesial.\nPerò bé, vull arribar a la segona part de l'entrevista, moment estel·lar de qualsevol jerarca: surt el tema de la homosexualitat. I som-hi un altre cop amb l'argument d'allò natural i allò artificial. Ens diuen que l'homosexualitat és una actitud cultural degenerada, i que allò natural és la unió entre home i dona. Ara, la novetat de l'Església oficial és afirmar que tots som fills de Déu, i que tots som acollits per igual, però que hi ha comportaments inacceptables. No es pot negar que home i dona s'acoblen físicament a la perfecció, i que així porten a terme una funció vital per l'espècie humana. Però d'aquest fet se n'extreuen massa conclusions teològiques i metafísiques, i no sé si l'experiència humana de la transcendència no trobaria millors maneres d'expressar-se que no pas aquesta poesia cosmològica tan casposa. I aquí es veu el progrés de l'Església, que encara ens va repetint, amb paraules més o menys actualitzades, el terrabastall (reconegut) de la Humanae Vitae.\nEl tipus de raonament que condemna l'homosexualitat parteix de tres supòsits. El primer, que és quelcom adquirit culturalment o artificialment. La prova d'això és el segon supòsit: que allò natural és només la unió d'home i dona per la finalitat procreadora que té. Tot plegat s'entén a partir del tercer, i més profund de tots: cal seguir la llei natural perquè és sinònim de la llei de Déu. És la llei que Déu ha dipositat al món com a traducció de la seva voluntat. Això, ras i curt, és la fal·làcia naturalista. Però bé, provem d'admetre que, efectivament, cal seguir la llei natural, que les disposicions biològiques naturals determinen què hem de fer i què no hem de fer. I aquí arribo a la meva perplexitat. No és aquest un discurs massa pesat per una ètica com la del cristianisme? M'explico. Això de seguir a per totes la llei natural no és molt dir per part d'una ètica que fonamentalment es dedica a proclamar imperatius contra naturals? No és molt dir per una ètica que proclama amb veu clamorosa la defensa d'allò més antinatural, la defensa del feble?\nJa ho deia Nietzsche que la moral cristiana és contra-natura, doncs violenta la llei de la naturalesa, segons la qual sobreviuen els més forts i hàbils. Sembla que la doctrina eclesial dictamina que, per unes coses, cal seguir la natura, i per d'altres, anar contra les seves lleis. Decidir què queda a cada bàndol no pot ser més aleatori. Depèn del moment històric, i d'interessos concrets. Però estaria bé que l'Església oficial descobrís que tot plegat són pedres sobre la pròpia teulada, i que hi ha poques desqualificacions argumentatives pitjors que una petició de principi. Per la moral sexual hem de seguir la natura, per la moral social no. Resoldrà l'Església aquesta arbitrarietat? Gairebé prefereixo que no, doncs tal i com estan les prioritats de la jerarquia, abans veurem el darwinisme social que no pas la superació de la tradició.\nPublicat per Anna Ortín a les 12:49\nMolt bona, Anna. No m'havia plantejat contraposar la "natura social" i la "natura moral" de la humanitat segons l'Església... il·lumina!\nProfessora Ortín!!! ;)\nGràcies de nou!!! com sempre un article elegant i afilat! ;)\nLlegint-te m'ha vingut al cap la definició que el Prof Nogués dona de trascendència, allò que va més enllà de la mera supervivència (no es literal, però venia a dir això)...realment sembla que per alguns casos (molt selectius) l'esglesia vulgui pensar encara que l'home no ha desenvolupat una consciència i és simplement un animal més com els altres...\n12 de març de 2012 a les 15:55\nGràcies per aquest post, tan lúcid.\n20 de març de 2012 a les 15:59\nM'he topat amb aquest bloc per casualitat i després de fer-hi una ullada puc dir que m'agrada. S'agraeix trobar algú que no parli per parlar enmig d'aquesta maresma que és internet.\nQuant al comentari que fas, em penso que la confusió entre allò cultural i allò natural sol ser monumental entre gairebé tothom. Pretendre afirmar que en la natura hi impera una llei natural rígida és, com a mínim, agosarat. Que jo sàpiga els animals tenen relacions sexuals entre mascles i femelles, mascles i mascles i femelles i femelles, i això no és homosexualitat, ni tampoc és cultural! Llavors, com bé dius, emparar-se ara sí ara no en aquesta pretesa "llei natural" és un error manifest. Però per altra banda, admetre les limitacions sempre és dolorós, i quan no en sabem més sovint recorrem a aquest tipus d'arguments.\nDit això, em sembla que el problema eclesial al respecte és que encara navega per una indefinició quant al tema de la moral sexual: mentre que certs documents del Vaticà II (especialment Gaudium et Spes) propugnen una solució al problema de la moral sexual tradicional (profundament marcada per Agustí i el contractualisme jurídic d'Ulpià) a partir de ressituar l'amor com a element central de tota relació (i, per tant, el sexe queda relegat a una qüestió de responsabilitat en l'amor; i aquí, sense fer cap salt mortal, podem encabir-hi les parelles "homosexuals"), resulta que el cànon jurídic eclesial encara continua anquilosat en les velles pràctiques reafirmades a Trento. Tot plegat fa que, com sovint passa, el discurs i la realitat segueixin viaranys molt distints (i d'aquí les grans divergències dins de la mateixa Església).\nCom sempre en aquests casos, tinc la impressió que em deixo tantes coses...\nRep una felicitació pel bloc.\n19 d’abril de 2012 a les 12:31\nLos padres de Greta


APARTARENT - Estudi Toran\nESTUDI TORAN. EDIFICI MARIMAÑA\nEstudi Toran. Edifici Marimaña Estudi situat en l'edifici Marimaña, en ple centre neuràlgic de Vaquèira. Es troba en una zona privilegiada tant pel ràpid i còmode accés a pistes com per a gaudir de totes les activitats après-ski que ofereix l'estació. Pot albergar fins a 3 persones.\nEs distribueix en un únic espai i disposa de:\n- Saló-menjador amb sofà-niu (espai diàfan).\n- Espai amb llitera


Feliç aniversari! - Librería Ojanguren\nAvui és L¿aniversari de Mimi i ni s¿acordava! Aviat comencen a arribar els amics, els regals..., i fins a una festa sorpresa! Mimi està feliç i content. Una tendra història que els petits de la casa podran gaudir llegint o escoltant.


Finca rústica amb barraca en venda a La Selva de Mar\n225.000 €\t- Solar\n7.093 m2 Imprimir fitxa\nMagnífica finca rústica de 7093m2 situada a la zona dels Gatiens amb les següents característiques:\n- Plantació d'oliveres varietat arbequina.\n- Plantació arbres fruiters.\n- Pou d'aigua amb bassa i dipòsit.\n- Barraca de construcció agrícola de 30m2 + 30m2 de porxo. Consta d'una sala, cuina, bany i una habitació.\n- Amb magnífiques vistes i molta tranquil·litat.\nTerreny: 7.093 m2\nFinca rústica amb barraca en venda a La Selva de Mar Magnífica finca rústica de 7093m2 situada a la zona dels Gatiens amb les següents característiques: - Plantació d'oliveres varietat arbequina. - Plantació arbres fruiters. - Pou... Llegir més


El llenguatge és una música universal | Josep Pedrals\nEl castell de Pere Gimferrer\nJosep Pedrals. Sant Cugat.\nAquest dijous 18 d’octubre el Festival Nacional de Poesia a Sant Cugat celebra la Nit de Poesia, que enguany porta per títol El llenguatge és una música universal, i se celebrarà a l’Escola de Música Victòria dels Àngels a partir de les 20.30h. Sota la direcció de Josep Pedrals i Carles Pedragosa i acompanyats de la música plàcida de Ferran Palau, hi intervindran els poetes Rosa Fabregat, Valentí Gómez i Oliver, Pere Figueres,José Luis García Herrera, Begonya Mezquita, Joan Todó, Meritxell Nus i Laura Torres. Núvol publicarà un ebook amb els poemes que es recitaran a la Nit de Poesia. Editat pel digital de cultura amb la col·laboració de la Institució de les Lletres Catalanes i l’Ajuntament de Sant Cugat, us el podreu descarregar un cop finalitzat el recital en aquest enllaç. Josep Pedrals ens presenta més avall els poetes que participaran al recital d’aquesta nit.\nadvertiment previ d’adveració i divertiment tebi\nLa música sura per la poesia com un llenguatge paral·lel, com una emotivitat més urgent que el raonament metafòric, com una permanència del so més enllà de la paraula, com una ressonància primitiva sense el pes del significat, una ancestralitat gramàtica, una onomatopeia imprecisa, les pessigolles d’abans de la parla.\nPer això avui juguem a dir-la, la música, a comentar-la des del verb, i a cantar el que en diem i a sonar el que ella ens digués. I hem ajuntat un bell estol de veus que ens ajudi a contemplar aquesta troballa des de talaies ben espaiades.\nHi haurà la saviesa de Rosa Fabregat, que és rosa amb tots els pètals i les espines, i sap dir dolçament i etzibar la paraulada més necessària.\nTindrem en Valentí Gómez i Oliver, de talles renaixentistes i tarannà sarcàstic, que ens posarà, impol·lut, el dit a l’ull, i el centre de l’univers a la punta de la llengua.\nTambé vindrà en Pere Figueres per ser-nos encara més proper del que ja sonava i endur-se’ns amb la seva veu cordial cap al sarau conscient i l’abraçada afectuosa.\nEn José Luis García Herrera ens explicarà la serenor segura de l’observador admirat del món, ens detallarà guspires del record i harmònics del dring del vidre.\nI la Begonya Mezquita ens portarà a les processons del cor, al respirar del tacte en la memòria i a l’articulació de la set en els llavis més rojos.\nJoan Todó ens assabentarà, sensat, dels equilibris que fan els postulats fonamentals de viure i executarà els acords de la indignació dels astres.\nEns assistirà, amb fermesa, la convicció natural i plàcida de Meritxell Nus, que ha esbrinat, humilment, el so de les plantes quan creixen.\nI la Laura Torres ens percudirà a les pupil·les amb cants i batecs de cadència i convivència, amb l’eco brut de la cruesa i llamps de tempestes de l’ànima.\nPer fer-ho més tangible en la tangent, en Ferran Palau ens enlairarà un parell de pams per tenir la sensació de veure’ns des de fora.\nBegonya Mezquita Joan Todó José Luis García Herrera Josep Pedrals Laura Torres. Meritxell Nus Pere Figueres Rosa Fabregat Valentí Gómez i Oliver


II Concurs de Dibuix “Tots som iguals. Tots som diferent” (Termini de presentació ampliat fins al 15 de setembre) – ICAIB\nII Concurs de Dibuix “Tots som iguals. Tots som diferent” (Termini de presentació ampliat fins al 15 de setembre)\nII Concurs de Dibuix “Tots som iguals. Tots som diferent” (Termini de presentació ampliat fins al 15 de setembre) [26-06-2020]\nL’ICAIB convoca el II Concurs de Dibuix “Tots som iguals. Tots som diferents “, amb tres categories i en el qual poden participar infants de fins a 12 anys d’edat descendents dels col·legiats de l’ICAIB.\nEl termini per presentar els dibuixos, que han de versar necessàriament sobre les diferències que poguin existir entre els seus diferents companys de clase i la integració entre tots ells, s’ha ampliat, de forma que acabarà a les 14.00 hores del dia 15 de setembre de 2020, i es podran presentar a qualsevol de les seus de l’ICAIB.\nEls premis d’aquesta edició consistiran en una bicicleta de balanç de fusta, per a la categoria de 0 a 3 anys; una de 16 polzades per a la categoria de 4 a 6 anys i una de 24 polzades per a la categoria de 7 a 12 anys.


Làser dental i el seus beneficis - Clínica Dental Piulachs\nLa incorporació de la tecnologia làser dental, ha suposat un avanç extraordinari per a l’Odontologia en els últims anys. Actualment, mitjançant les tècniques de l’aplicació de llum làser, és possible realitzar una gran varietat de tractaments bucodentals, amb beneficis insuperables, comparats amb els resultats d’altres procediments clàssics. Intervencions SENSE DOLOR, més ràpides i còmodes, i amb una millor recuperació post-intervenció, són possibles mitjançant la llum làser al gabinet odontològic.\nA la nostra clínica dental, posem a la seva disposició dos tipus de làsers dentals, que ens permeten assolir l’excel.lència terapèutica en un gran ventall de tractaments:\nEliminació de càries de forma molt conservadora.\nCirurgies periodontals complexes (cirurgia de les genives).\nEliminació d’hiperestèsies dentals (sensibilitat dental).\nTot això pot realitzar-se de forma còmode i ràpida gràcies a la utilització del làser adequat.\nDisposem de dos aparells làser diferents, que emeten llum de distinta longitud d’ona, cada una d’elles apta per a un determinat teixit , i per tant, per a determinat tipus de tractament.\nLàser de Diode que emet a 940 nm de longitud d’ona. El seu poder sobre les genives, així com les seves propietats desinfectants, el converteixen en òptim , sobretot, per a procediments periodontals i endodòntics.\nLàser d’Erbi (en concret, de Er,Cr:YSGG), que fa possible, a més de treballar sobre teixits tous amb gran seguretat, treballar també sobre teixits durs, tant en l’os, com a l’esmalt i dentina.\nLes propietats bactericides de la llum làser suposen un immens benefici per al pacient a l’hora d’aplicar aquesta tecnologia. A més, la delicadesa i minuciositat amb què la mateixa llum opera, fan de la tecnologia làser quelcom difícil de superar en l’Odontologia contemporània.\nConeix els beneficis del Làser Dental?\n¡Contacti amb nosaltres i demani informació!\nLáser dental y sus beneficios.


La vida a toc de campana - Revista Portella\nRobert Lizarte Fernández\nCampana de Sant Antoni de l’Aldosa, any 1850. Fotografia: R.L.\nDemaneu a qualsevol que dibuixi un poble, segurament no es descuidarà de dibuixar-hi una església amb el seu campanar i les campanes corresponents. Les campanes ens han acompanyat des de temps immemorial i sovint passen desapercebudes en les anades i vingudes de la nostra ocupada vida moderna. Però hi va haver un temps (no tan llunyà) en què els campaners marcaven el ritme de vida de la comunitat a toc de campana!\nAquests instruments de percussió (fets de bronze amb forma de vas, el qual es troba suspès boca avall i que sona en ser colpejat pel batall o bé per un martell exterior) anunciaven alegres les festes, ploraven els difunts, congregaven el poble en cas de necessitat o alarma, protegien el terme contra les pedregades i ajudaven a prendre les decisions més importants de la comunitat.\nNo és un instrument qualsevol, sinó que per a la nostra cultura cristiana ancestral, les campanes són primordials. Penjades a dalt de la torre tenen ànima pròpia. Des de temps immemorial, l’Església les ha beneït i consagrat per a la protecció de la població, i moltes vegades rebien un nom i eren conegudes com un membre més de la comunitat. Eren una part importantíssima de la litúrgia i, com a tal, se les reconeixia. Una de les seves funcions principals era la de lloança a Déu: mitjançant la seva veu feien arribar al Cel les seves oracions, lloances i proteccions, inscrites al seu bronze melòdic i perdurable.\nA la campana se la coneix des de fa mil·lennis, ningú sap del cert quin n’és el seu origen. Les campanes més antigues que es conserven estan a la Xina i daten d’uns mil anys abans de Crist. Es creu que van arribar a Europa amb l’Imperi Bizantí, quan Sant Paulí Bisbe de Nola (409 al 431) les va introduir a la regió italiana de Campània, i des d’allà es van escampar per tota la cristiandat. Sant Isidor de Sevilla (560-636), a les seves cèlebres Etimologies, ens informa que a les campanes se les coneix amb aquest nom per la regió des d’on es van estendre arreu, Campània, encara que també han rebut diversos noms (depenent de la mida, ús i època), com cloques, tintinabules, noles i, a casa nostra, signes o senys. A mitjan segle VIII, el papa Eugeni va ordenar construir una torre a Sant Pere de Roma per ubicar-hi les campanes i avisar el poble i el clergat dels oficis. També podien ser símbol de límits i jurisdicció, ja que els límits de la parròquia acabaven allà on no se sentia la campana.\n“La manera de fabricar les campanes no ha variat gens des de la primera fosa, es fonen segons la mateixa tècnica ancestral”\nLa manera de fabricar-les no ha variat gens des dels inicis de la primera fosa, que es perd a la nit dels temps… En total, durant tot el procés de fosa es fan tres motlles: el mascle, la camisa o falsa campana i el motlle final. La campana tindrà una nota diferent segons el perfil que se li doni a l’hora de fer el primer motlle. El mestre campaner és l’encarregat de fer un forn de reverberació i de fer fondre els metalls, i d’inscriure-hi les epigrafies (amb la tècnica de la cera perduda) i la seva saviesa és transmesa oralment, de generació en generació. Elements com el fang, els ous i, fins i tot, el fem són els protagonistes de la fosa. Antigament es fonien les campanes in situ o a peu de torre, però actualment les campanes es fabriquen a les foneries segons la mateixa tècnica ancestral.\nUna vegada acabada la fosa, la campana s’extreu del forn i es deixa refredar. Normalment eren beneïdes per part del bisbe (o del rector) en una gran festa popular on els padrins li posaven un nom i el poble li donava la benvinguda a la comunitat. El fonedor, també conegut com el mestre campaner, era l’encarregat de pujar la campana a la torre o a l’espadanya i, una vegada col·locada i tocada per comprovar el seu so i bona factura, el mestre campaner cobrava la totalitat del treball.\nMarca del fonedor industrial Manclús a la campana Julià de l’església de Sant Julià de Lòria. Fotografia: R.L.\nEls campanòlegs coincideixen que en l’actualitat existeixen tres tipus de campanes: les religioses (per a usos exclusivament litúrgics, per exemple, per tocar a missa), les civils (per a ús civil, per exemple, a Casa de la Vall o al nou Parlament) i els carillons (per a concerts). Generalment, les campanes civils i les litúrgiques es troben sempre separades en dos infraestructures diferents, segons el seu ús, i són propietat de l’església o del municipi. A Andorra, és de consuetud des de l’antigor que les campanes de les esglésies s’utilitzin tant per als fins religiosos com per als civils, com donar les hores.\n“A Andorra, hem tingut la gran sort d’haver pogut conservar un centenar de campanes medievals, gòtiques, barroques i contemporànies”\nA Andorra, hem tingut la gran sort d’haver pogut conservar un centenar de campanes repartides arreu de la nostra geografia. Magnífics exemplars medievals, gòtics, barrocs i contemporanis pengen d’espadanyes i campanars. Les campanes més antigues d’Andorra, dels segles XIII i XIV, es troben a l’antic santuari de Meritxell, i les més destacades són les de Sant Romà d’Aubinyà i la de Sant Miquel de Prats, que poden datar (per la seva factura i epigrafies) de finals del segle XIII i inicis del XIV.\nCampana de l’antiga església de Meritxell, dels segles XIII-XIV. Fotografia: R.L.\nDel segle XIV en destaquem una autèntica joia: el campanar de Sant Climent de Pal, ja que es mantenen pràcticament intactes tant l’estructura com les campanes originals. Menció especial per a la campana de Sant Romà de Vila i una de Sant Romà d’Erts. D’aquesta època també ho són quatre campanes de diferents mides de la parroquial de Sant Iscle i Santa Victòria de la Massana.\nDel segle XV ens en queden bells exemplars, com la campana Vade retro de Santa Eulàlia d’Encamp, la campana interior de Sant Martí de la Cortinada i, destacant per la seva factura, la Maria de la parroquial de Canillo, del 1486, i la campana de la capella de la Santa Creu, també dins dels límits de la parròquia.\nDetall de l’epigrafia de la campana mitjana de Canillo, la Maria, de l’any 1486. Fotografia: R.L.\nDel segle XVI se’n conserven autèntiques obres d’art filles del seu temps. Destaquen dos grans mestres fonedors, Don Pedro de Villanueva i Iohannes Boier. Càntabre el primer i català el segon, van fondre campanes excel·lents que encara podem gaudir. Del càntabre es conserven les campanes Eulàlia (la campana antiga més gran del país, amb 118 centímetres de diàmetre) i Maria, les dos ubicades a la torre de Santa Eulàlia d’Encamp. Del català en destaquem les campanes de Sant Romà de les Bons, la de Sant Pere del Tarter, una de Sant Andreu d’Arinsal, una de Sant Esteve d’Andorra la Vella i les dos de Sant Serni de Nagol, autèntiques obres d’art per la seva factura i to.\nDetall de Sant Miquel de la campana de l’església del Tarter, del 1545, del fonedor Joan Boier. Fotografia: R.L.\nCampana vella de l’església de Soldeu, del segle XVI. Fotografia: R.L.\nCampana de Sant Romà de les Bons (1545), del mestre fonedor Joan Boier. Fotografia: R.L.\nDel segle XVII, les campanes que encara podem observar i sentir són les de Sant Pere Màrtir d’Escaldes-Engordany i dos de Sant Corneli i Sant Cebrià d’Ordino, la Bàrbara i la del Llosat. La campana més gran del segle XVII és la Saturnina o Grossa de Canillo, del 1618, amb 115 centímetres de diàmetre.\nLa Grossa de Canillo, del 1618. Fotografia: R.L.\nCampana antiga de Sant Corneli d’Ordino, del 1620. Fotografia: R.L.\nDe campanes del segle XVIII en destaquem la de l’espadanya de Sant Martí de la Cortinada i la de Sant Miquel d’Ansalonga, del 1714 i del 1723, respectivament.\nEl campanar d’espadanya de Sant Martí de la Cortinada. Fotografia: R.L.\nAl segle XIX les campanes comencen a ser de foneria, un procés més econòmic, de les quals en destaquem la Bàrbara de Sant Miquel de la Mosquera i la campana gran de Sant Cristòfol d’Anyós. Com a exemples de fonedor itinerant trobem les campanes de la nissaga urgellenca dels Jaquetti, esteses per tot el Principat.\nDurant el segle XX les vies de comunicació milloren i, per tant, s’estén l’accés a les campanes de foneria (més barates que fondre-les a peu de torre). La campana de Sant Bartomeu de Soldeu, del 1923, n’és un bon exemple, ja que la van encarregar directament sobre catàleg a la foneria de Moisés Díez a Palència. Les campanes més noves són les cinc del Santuari Basílica-Menor de Meritxell, del 1976, les tres noves de Sant Pere Màrtir, del 1981 i la Cortalana, del 1999, ubicada a la nova ermita de Sant Jaume dels Cortals.\nMarca del fonedor Pablo del Campo de la campana de Sant Joan de Caselles (1904). Fotografia: R.L.\nCampana de Sant Jaume d’Engordany (1904). Fotografia: R.L.\nDifondre les campanes i donar a conèixer el seu so, els seus usos i la seva bellesa, preservant la tradició de la nostra forma de tocar “a la catalana” (en perill d’extinció) és una de les fites de la nova escola de campaners que ben aviat veurà la llum a casa nostra i de la qual esperem saber llegar la nostra estima i gratitud a les antigues tradicions i a la saviesa rebuda generació rere generació dels campaners de les Valls.


El desgel de l’Àrtic obliga els ossos polars a consumir quatre vegades més energia per sobreviure\nÓs polar amb la seva cria\nAltres depredadors com els narvals pateixen la mateixa sort per culpa del canvi climàtic\nOs polar amb la seva cria | Europa Press\nEls mamífers han evolucionat per fer servir la menor quantitat d’energia possible per sobreviure. En el cas dels ossos polars s’han adaptat a caçar foques pacientment i els narvals poden capturar les seves presses capbussant-se ràpidament a grans profunditats amb el mínim esforç. Ara, però aquestes dues espècies han quadruplicat els seus esforços per caçar per culpa del canvi climàtic, segons publica The Guardian.\nEl gel marí s’ha reduït un 13% cada dècada des del 1979. Això ha obligat els ossos polars a nadar una mitjana de tres dies per trobar foques o buscar fonts d’aliment terrestres. Tot plegat els fa gastar més energia. Aquests animals cada cop tenen més risc de patir fam i alterna les seves migracions.\nEls narvals per la seva banda es troben que han de caçar en les profunditats marines, de les quals van sortint per respirar. Davant de la canviant situació del glaç en aquesta regió aquests espècimens han de fer més esforços i tenen un alt risc d’ofegar-se en el nou estat de l’Àrtic per culpa de les plaques de gel desplaçades.\nDos cadells d’os polar | Domini Públic\nEls investigadors creuen que la disminució de les poblacions d’ossos polars i narvals tindran un efecte impactant sobre altres mamífers que depenen del gel, cosa que comportarà canvis ràpids i radicals en l’ecosistema marí de l’Àrtic. Segons els experts, és probable que els mamífers com les belugues, les guineus àrtiques i els mescs siguin vulnerables a canvis similars.\nLa deriva actual aboca als ossos polars a un futur extremadament complicat, on es calcula que la seva població es podria reduir entre un i dos terços a finals de segle. “Hem de reduir la nostra petjada de carboni utilitzant tots els trets d’enginy humà que puguem acumular. Pel simple motiu que un món sense ossos polars ni narvals seria un lloc més trist“, declara la doctora Terrie Williams al diari britànic.


Diari de Masquefa: de maig 2006\nPublicat per P.M. a les 17:35 6 comentaris\nPublicat per P.M. a les 23:11 2 comentaris\ndiverses places de treball\nL’Ajuntament de Masquefa és una de les primeres empreses de Masquefa en nombre de persones que hi treballen i molt sovint convoquen places de treball.\nActualment hi ha convocades 1 o 2 places per a Policia Local, en algun butlletí oficial posa 1 plaça i en algun altre posa 2 places.\nTambé hi ha convocades 4 places d'auxiliar administratiu.\nSi alguna persona vol optar per alguna d’aquestes places cal que s’adreci ben aviat a l’Ajuntament de Masquefa, ja que els terminis de presentació s’acaben molt aviat.\nPlaces per a Policia Local: · BOP · DOGC · BOE\nPlaces d'auxiliar administratiu: · BOP · DOGC\nPublicat per P.M. a les 1:09 2 comentaris\nA veure si l’autoritat hi posa remei\nLa caòtica senyalització del barri de Can Valls\ni de les altres urbanitzacions\nL’Associació de propie- taris de Can Valls es queixa i explica en la seva web de la pèssima senyalització vial del barri.\nCom a exemple ens expliquen el cas d’una ambulància que no aconseguia trobar la casa i del metge que també li costa trobar l’adreça on va. “Realment es increïble que avui en dia passin casos com aquest, i la pregunta és obligada: Que hauria passat si hagués estat molt greu i la persona mor per no rebre assistència?”. També expliquen del repartidor de pizzes que no trobava la casa: “Si el carrer s’acaba aquí, comentava per telèfon. Efectivament, el següent número del carrer estava a l’altre costat de la variant. Finalment vam decidir quedar davant de l’Ajuntament i anar a buscar nosaltres la Pizza, perquè el noi era incapaç de comprendre-ho. I qui no?”. Diari de Masquefa té constància de força casos semblants en aquest barri i també en d’altres de Masquefa.\n“El tema de senyalització de carrers i numeracions és tan caòtic tant en la nostra urbanització com en d’altres, que cal ser un veritable expert per a poder repartir el correu. Així ens va el repartiment al nostre municipi.\nLa senyalització i la seguretat vial és patètica i, ens fem la següent pregunta: la policia local, que està tot el dia donant voltes pel poble no hauria de tenir identificats la majoria de punts perillosos o mal senyalitzats, i posar-los en coneixement dels responsables polítics? Ells són els primers que haurien de vetllar per la seguretat de les persones i els que millor haurien de saber on es troben els llocs problemàtics.\nSi la policia està fent el que acabem d’exposar, crec que haurien de fer-ho saber d’alguna manera, i així sabríem que els polítics prefereixen gastar-se els diners ens altres coses, encara que la gent mori a les cruïlles per mala senyalització.\nQuan tindran consciència els responsables dels ajuntaments que el benestar i la salut dels ciutadans ha d’estar per sobre de tot. Pensant-ho millor, crec que es millor que els ciutadans prenguin consciència i no votin més a algú que no coneguin i els doni confiança en aquest aspecte.\nUn bon punt de partida és la col·locació d’un mirall convex a l’entrada de Can Valls nord. Llàstima que això ens ha costat quatre anys i diverses instàncies.\nSi li afegíssim una bona senyalització, hauríem aconseguit que les Pizzes arribessin a l’hora de sopar i sense accidents a la carretera. Esperem que no triguin tant en col·locar la senyalització com van trigar en col·locar el mirall convex. Sinó ... haurem de seguir sopant tard.”\nL’Associació de propie- taris de Can Valls té força raó, a veure si l’autoritat és posa a la feina.\n· Junts, però separats... · Can Valls, Masquefa ·\nPublicat per P.M. a les 1:18 5 comentaris\nPublicat per P.M. a les 15:43 0 comentaris\nPublicat per P.M. a les 19:03 0 comentaris\nHistories de la mala gestió de l’arbrat urbà\nEls arbres de la Plaça de l’Estació\ni dels jardins de la torre\nCada any son més petits i amb ferides més grans\n‘Amics arbres · Arbres amics’ continua explicant i lamentant el tracte que reben els arbres a Masquefa. Ara ens parlen dels arbres de la plaça de l’Estació i del jardí de la Torre, de com eren i de l’estat en que es troben ara.\nLa majoria d’arbres que hi ha a la Plaça de l’Estació i als jardins de la torre, de Masquefa, ja hi eren abans que aquest indret fos una plaça. Els plàtans de gairebé 100 anys que delimitaven el camí cap a l’estació, els arbres que els treballadors del tren van anar plantant, els que hi havia a la torre dels Tenes, els que va plantar la societat l’Alzinar. Aquest arbres creixien i eren respectats, admirats i fruïts per la gent.\nAixò fou així durant molts anys, però en fa prop de 30 que van començar a fer unes podes inadequades i exagerades. Recordo com el Quimet de ca la Mariagna, que ja era molt gran i havia fet de pagès tota la vida, mirava molt sorprès com tallaven les grans branques dels plàtans i deia que els plàtans eren per fer ombra i aquella gent els havien confós amb oliveres, i això encara dura.\nAixí, en els últims 30 anys s’ha pogut veure de tot, quan sembla que els arbres comencen a refer-se una mica ja hi tornen, a més cada dos per tres canvien de criteris del que cal fer-hi, sense que compti gens l’arbre. Uns arbres que no fan cap mena de nosa a enlloc i que els haurien de deixar viure força lliurament i fer-hi només tractaments de manteniment.\nTots aquests arbres, com els altres de Masquefa, els pocs que van quedant, cada any son més petits i amb ferides cada cop més grans.\nVegem com estan ara els arbres d’aquesta zona :\nLa vella Acàcia, la ‘Robinia pseudacacia’ és un arbre de flor que floreix sobre els brots de l’any anterior, cosa que no passarà si es poda de brocada any rera any. Amb aquests tipus de poda es minva molt l’ombra que podria fer i es produeix el creixement de llargues branques molt tendres i fràgils provocant l’aparició d’insectes: pugons, caparretes, mosquits, etc. I el conseqüent degoteig de mel·lassa que origina l’aparició de fongs com la negreta, embrutant els carrers d’una pasta enganxifosa.\nEls grans Plàtans centenaris, tenen un tronc considerable per poder suportar una gran capçada. Els últims anys han sigut perniciosos, els Plàtans cada cop son més petits, quan comencen a fer una mica d’ombra ja s’ha acabat l’estiu. La poda indiscriminada any rera any els està debilitant de manera que els atacs externs són considerables: fongs com la cendrosa, mildiu, botritis, xancres, i els insectes com el tigre del plàtan i minadors. A tots aquests atacs cal afegir-hi la impermeabilització del sol i l’aportació de clorur potàsic a les darreres nevades. Aquests plàtans quan els deixen tranquils acullen sota la seva esplèndida ombra a moltes festes de Masquefa i a les passejades de la gent.\nLes Mèlies també van patir un esquarterament considerable. La poda posterior segueix en el mateix criteri: cap, bé, sí, fer llenya.\nAls jardins de la Torre conviuen diferents espècies arbòries: pi pinyoner (Pinus pinea), pi blanc (Pinus halepensis), negundo (Acer negundo), llaurer (Laurus nobilis), magnòlia (Magnolia grandiflora), til·ler (Tilia cordata), morera (Morus alba), perera (Pyrus communis), ... Tornem a veure els efectes d’una poda sense criteris, desconeixement de la fisiologia i morfologia de la espècie a tractar. A la magnòlia afectada per la salobritat de la sal potàsica llençada a tort i a dret per l’ajuntament duran la penúltima nevada no se li ha fet ni cas, té branques seques i un aspecte molt debilitat. El til·ler és un arbre que floreix a la seva maduresa, al voltant dels vint anys, produint l’apreciada til·la. Floreix en branca vella, del segon any com a mínim, per tant, la poda de brocada és un atac a l’arbre, als insectes mel·lífers i a les persones que en podrien gaudir. La perera que viu davant el consultori és un arbre de flor i mel·lífer. Les últimes temporades de poda promogudes pel regidor de serveis han servit per anar reduint el volum i la floració de la perera, forçant-la a fabricar més fusta, escurçant-li els anys de vida. I és llàstima deixar perdre un arbre fruiter, de plena flor, que molts l’hem vist florir els últims cinquanta anys.\nEls arbusts i altres plantes que conviuen amb aquests arbres, l’arquitectura, (voravia, llambordes, bancs, baranes, papereres, fanals, etc.) i les agressions externes, (nens, joves, grans, gats, gossos, etc.) tenen un tractament erroni per part de l’ajuntament, que n’hauria de portar un bon seguiment fitosanitari i fisiològic vegetal i que hauria de procurar donar una correcta informació i una bona culturalització sobre els arbres adreçada a totes les persones que circulen per aquest indret i per tota la vila.\n· El patiment dels arbres de Masquefa · · Amics arbres · Arbres amics ·\nPublicat per P.M. a les 15:45 1 comentaris\nNeix La Veu Digital\nAcaba de sortir un nou mitjà de comunicació local: La Veu Digital. Es tracta d'una pàgina web de notícies locals i comarcals amb actualització diària (consultable de moment a: http://www.veuanoia.cat/ ).\nEn una aposta decidida per la seva presència a Internet es crea aquest portal per oferir a la ciutadania un nou mitjà de comunicació adaptat a les característiques de la nova societat de la informació. D’aquesta manera, la comarca de l’Anoia comptarà com ja tenen d’altres comarques, amb un potent diari digital, que pretén ser un punt de referència de l’actualitat informativa local i comarcal.\nLa web conté les notícies del dia, consultables per tothom i ben aviat comptarà amb un butlletí periòdic que serà l’encarregat d’enviar a la bústia de tothom que s’hi subscrigui les darreres notícies aparegudes. A més, com venia fent fins ara, la web s’actualitzarà cada divendres amb notícies destacades del setmanari referents a l’actualitat política i social d’Igualada, la Conca d’Òdena, l’Alta Anoia o l’Anoia Sud, a més de les corresponents a les seccions d’esports i cultura.\nTambé hi ha una agenda actualitzada amb els actes destacats del dia i a més vol fomentar la participació a través d’una enquesta, en què tothom pot votar, sobre un tema d’actualitat de la comarca. Els resultats de l’enquesta seran també publicats a La Veu de l’Anoia i a l’Extra Comarcal un cop aquesta estigui tancada.\nIgualment oferirà un espai per anuncis breus, per tal que la gent que busca compartir cotxe, està buscant un pis de lloguer, o bé s’ofereix per donar classes, pugui tenir el seu espai per anunciar-se de manera fàcil, ràpida i senzilla. Està previst que el nombre de serveis vagi creixent amb el temps, per tal de consolidar aquesta nova eina comunicativa.\n· La Veu Digital ·\nPublicat per P.M. a les 18:19 0 comentaris


Trias: "Les tarifes del transport segur que tornaran a pujar"\nL'alcalde de Barcelona ha explicat que encara no s'ha posat una xifra a la pujada. Donada la situació de crisi econòmica i les dificultats dels ciutadans, Trias és partidari que "les pujades siguin modestes", i que hi posin "més diners les administracions".\nRedacció 24/09/2012 - 21.57 Actualitzat 25/09/2012 - 10.55\nL'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, ha estat sincer. En una entrevista al programa "Els matins" de TV3, Trias ha reconegut que "les tarifes de transport segur que tornaran a pujar". Aquest increment se sumaria al que ja es va aplicar a principis d'any i que va incrementar un 38% el preu del bitllet senzill i un 12% el de la T-10, la targeta més utilitzada. A això, cal afegir-hi la pujada de l'IVA l'1 de setembre.\nXavier Trias ha afirmat que encara no hi ha xifres concretes. "O s'apugen les tarifes o l'Ajuntament, la Generalitat i el govern central haurem de posar més diners", ha afegit l'alcalde, que, donada la situació de crisi, s'ha mostrat partidari que "les pujades siguin modestes (...) i que hi posem més diners les administracions".\nTrias anuncia la pujada de les tarifes del transport


El 7 d’abril Hisenda va obrir el termini per a confirmar o modificar i presentar per internet la declaració de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques corresponent a 2020 (IRPF 2020), finalizant el termini de presentació el 30 de juny o el 25 si el resultat de la declaració surt a ingressar. Respecte als habitatges de lloguer, Hisenda enviarà 400.000 avisos als contribuents amb habitatge en lloguer per a què compleixin amb les seves obligacions fiscals.\nL'Agència Espanyola d'Administració Tributària (AEAT) va obrir el passat 7 d'abril el termini per a confirmar o modificar i presentar per internet la declaració de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques corresponent a 2020 (IRPF 2020).\nEl termini de presentació finalitza el 30 de juny per a declaracions tant a ingressar com a retornar, si bé el termini en les declaracions a ingressar amb domiciliació bancària conclourà el 25 de juny.\nI, malgrat que aquesta campanya porta algunes novetats com el reforç de l'assistència personalitzada per a dos col·lectius que poden requerir una ajuda singular en aquests moments: els afectats per regulacions temporals d'ocupació (ERTO) i els perceptors de l'Ingrés Mínim Vital (IMV), la qual cosa es manté igual que en les campanyes anteriors és la lluita d'Hisenda per a aflorar economia submergida, sobretot a través dels lloguers tradicionals i turístics i de les rendes de l'estranger.\nPel que concerneix els habitatges de lloguer, l’AEAT té previst manar aquest any 400.000 avisos als contribuents amb habitatge en lloguer perquè compleixin amb les seves obligacions fiscals i no s'oblidin de declarar els ingressos que perceben pel lloguer de les seves propietats, ja sigui un arrendament permanent o vacacional.\nAquesta xifra és inferior a la de la renda de l'exercici 2019, on Hisenda va enviar 1.560.000 d'avisos. La reducció s'explica per l'anul·lació en 2020 de la declaració informativa per a les plataformes de lloguer (intermediaris dedicats a l'arrendament), el conegut com a Model 179, per part del Tribunal Suprem. Al que se suma la disminució o directament inexistència de l'activitat d'aquests intermediaris per efectes de la pandèmia. Els avisos es remeten des del 2013 als propietaris d'immobles, en la seva major part d'ús turístic, encara que no sols.\nLes fonts d'informació del fisc amb les quals creua dades per a conèixer quins contribuents reben unes rendes pel lloguer però no el declaren són Internet i tercers (Hisendes regionals, organismes públics de lloguer -per ex. l’INCASOL, …).\nAquestes actuacions són merament informatives i en compliment voluntari i se sumen a altres procediments de control.


El GOB insisteix que el Consell retiri el projecte que té previst per als nous accessos al Coll d'en Rabassa\n«Exigim la retirada d’aquest punt de l’ordre del dia en la Comissió Informativa de demà, i emplaçam al Consell i a la resta d’institucions a trobar una solució equilibrada i molt menys impactant i costosa per l’enllaç del Coll d’en Rabassa», ha comunicat el GOB.\nPer segona vegada aquest any, la Comissió Informativa del Consell de Mallorca pretén aprovar el tram d’autopista del 2n Cinturó del Coll d’en Rabassa. «Un projecte absolutament desmesurat i faraònic, conjunt de rotondes i ponts, totalment desproporcionat i impactant, que atempta contra l’entorn i les polítiques de mobilitat i equilibri territorials sostenibles que institucions com l’ajuntament de Palma o el Govern diuen defensar».\nFa dos mesos, quan la Comissió pretenia aprovar aquest projecte, des del GOB ja varen demanar la seva retirada Avui, en vista que demà es pot tornar a aprovar, tornen a exigir que es retiri de l’ordre del dia i es consensuï un enllaç que no sigui un atemptat paisatgístic irremeiable.\n«Lamentam que la majoria progressista del Consell de Mallorca segueixi apostant únicament pel model desenvolupista i econòmicament més car de carreteres, d’autopistes i grans obres viàries; el mateix que impulsava el PP i UM, el de la corrupció i l’asfalt. Aquesta legislatura ja hem vist l’aprovació d’infrastructures impactants com l’enllaç de Lloseta i l’autopista de Campos; acabar-la amb el 2n Cinturó -una idea de l’època de Jaume Matas i Maria Antònia Munar- seria la cirereta perfecta d’una legislatura completament decebedora en tots els sentits pel que fa a les polítiques de canvi de model de carreteres, territorial i urbanístic. En aquest sentit, només podem dir que, més que un canvi, el que haurem viscut haurà estat un recanvi per seguir fent la mateixa destrossa i fent créixer la saturació i els metres d’asfalt i ciment».\nPer altra banda, en el context actual, i quan aquest dimecres s'ha sabut que el Govern espanyol només pressuposta 15 milions al Conveni de Carreteres de les Balears, «s’entén molt menys que l’equip de govern del Pacte al Consell vulgui seguir hipotecant els recursos econòmics de la institució pressupostant prop de 40 milions per aquesta obra, milions que surten de la caixa pròpia. No entenem que un govern que s’autodenomina «ecologista i sobiranista» malmeti el territori i la sobirania econòmica de la institució que governa per seguir amb un desenvolupisme gris i mancat d’imaginació, més propi dels anys 60 del segle passat que de les polítiques de mobilitat i equilibri mediambiental del segle XXI que Mallorca necessita urgentment».\nPer tot això, exigeixen la retirada d’aquest punt de l’ordre del dia en la Comissió Informativa de demà, i emplacen el Consell i la resta d’institucions a trobar una solució equilibrada i molt menys impactant i costosa per l’enllaç del Coll d’en Rabassa.


Curs de Especialització Organització d'empreses. Gestió d'equips i atenció client on-line per EducaciOnline - educaweb.cat\nEspecialització Organització d'empreses. Gestió d'equips i atenció client\nDarrere de cada èxit empresarial està l'excel·lència en l'atenció al client i una eficient gestió de l'equip humà. Davant d'un mercat cada vegada més globalitzat i competitiu cal conèixer en profunditat tots els angles de la gestió empresarial per minimitzar els riscos i assegurar el bon fi de l'activitat empresarial. El professional interessat en treballar com a assistent de direcció ha de saber valorar la funció i la importància que cada departament té en el global de l'empresa, tot això mitjançant una formació pràctica on adquireixi les habilitats necessàries per liderar i motivar equips així com gestionar les negociacions.\nL'empresa com a organització\nL'empresa com a sistema de gestió\nLes funcions internes de la direcció\nPROCESSOS I LOGÍSTICA\nLa gestió per processos\nQuè és la logística\nLogística, qualitat i medi ambient\nLa innovació del màrqueting\nLa inversió i el finançament\nEls elements patrimonials\nEls principis comptables\nLa normalització comptable\nDefinicions i relacions comptables\nEl patrimoni i les seves variacions\nLes persones com a generadores de valor afegit\nEstratègies de reclutament i selecció\nContractació i compensació\nCOORDINACIÓ I GESTIÓ D'EQUIPS DE TREBALL\nLa figura de l'assistent de direcció dins de l'organització empresarial\nOptimització de l'ambient de treball\nPlanificació de les tasques del departament\nL'atenció al client\nNegociació i resolució de conflictes\nLa verificació de la satisfacció del client\nINTRODUCCIÓ A L'ORGANITZACIÓ D'EMPRESES\nL'assignatura se centra en l'empresa, els seus objectius, classificacions i organització, en un marc teòric. Analitza els processos logístics en l'àmbit del magatzem, la distribució i la producció. A més ofereix una introducció al màrqueting i les finances, i finalitza amb una visió general de les tendències i els processos en la gestió dels recursos humans.\nGESTIÓ D'EQUIPS DE TREBALL i atenció al client\nFacilita eines per a resoldre problemes en el desenvolupament de la gestió administrativa. S'analitza com funcionen i com es creen els grups de treball i el paper que exerceixen, per al que s'estudien els models teòrics sobre motivació laboral\nDisposar d'una visió global de l'empresa, així com de les seves possibles tipus d'organització i processos de gestió empresarial.\nComprendre globalment la funció logística dins el marc empresarial i valorar els diferents sistemes que pot adoptar considerant el seu impacte en la productivitat, la qualitat i el medi ambient.\nComprendre i valorar la importància d'aplicar el procés de màrqueting i d'investigació de mercat en l'empresa per recolzar la presa de decisions i implementar les estratègies i les tàctiques de forma competitiva en el mercat.\nComprendre i analitzar a nivell bàsic la comptabilitat de l'empresa: el seu funcionament i el Pla general comptable.\nComprendre els aspectes jurídics i laborares inherents a la contractació laboral.\nValorar la importància de la formació dels treballadors i identificar elements clau per al seu desenvolupament.\nComprendre els processos de negociació i participar-hi com a negociador.\nIdentificar l'empresa com a unitat econòmica formada per una sèrie d'elements propis, que està influenciada per un entorn i que es compon de diferents àrees funcionals.\nConèixer els diferents tipus d'empreses, societats i estructures que coexisteixen en el món empresarial.\nDistingir els tipus d'organització empresarial i definir la planificació estratègica.\nConèixer les conceptes bàsics de les diferents àrees de l'empresa: logística, màrqueting, comptabilitat, recursos humans ...\nDefinir la cultura de l'empresa i identificar els factors que la formen.\nAssumir el paper d'imatge de l'empresa en referència a les tasques de recepció dels visitants de la institució.\nAnalitzar el paper de l'assistent de direcció dins de l'empresa i conèixer les seves qualitats i obligacions.\nConèixer les competències i limitacions del lloc de treball de l'assistent de direcció.\nEls estudiants obtindran un certificat d'aprofitament, atorgat per EducaciOnline, de cadascuna de les assignatures superades. L'estudiant que superi totes les assignatures podrà completar l'itinerari previst per a l'obtenció del diploma d'extensió universitària de la UOC. Certificats EducaciOnline: Certificat d'EducaciOnline en Organització d'empreses. Certificat d'EducaciOnline en Gestió d'equips i atenció al client.\nEspecialització Organització d'empreses. Gestió d'equips i atenció client encara no ha rebut opinions\nMàster en Intel·ligència Emocional i PNL\nMàster en Recursos Humans amb PNL i AT\nCurs de Gestió del model de finançament de la formació contínua davant la FTFE - Nivell Intermedi\nCurs de Gestió Eficaç d''Equips\nTemes relacionats amb: Especialització Organització d'empreses. Gestió d'equips i atenció client\nGratuïts de prevenció de riscos laborals\nTemes de gestió i d'organització administrativa\nTreball i relacions laborals en les administracions públiques\nGratuïts de secretariat


Objectiu: doblar el bàsquet femení a Andorra - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dijous, 10 de gener de 2019 | 02:30 h\nUna imatge de la campanya. | FAB\nAndorra s’ha sumat a la campanya de la FIBA Her world, her rules, que servirà per reivindicar l’esport femení. En aquesta iniciativa hi participen 18 federacions d’Europa, entre elles l’andorrana. En aquest sentit, segons Manel Fernández, president de la FAB, «l’objectiu és doblar el nombre de joves federades i passar de les 20 actuals a les 40» i per tant, que el MoraBanc Andorra pugui tenir un equip femení en cada categoria.\nAixí mateix, la federació buscarà la fidelització d’elles i d’aquesta manera, totes les participants gaudiran d’un entrenament setmanal amb el Bàsquet Club Andorra o el Bàsquet Club Escaldes, beques per participar en tots els campus de la federació i se’ls pagarà la llicència del primer any.\nEn total, el cost d’aquesta iniciativa serà de 8.000 euros i la meitat l’abonarà la FIBA. «L’objectiu, quan s’acabi el 2019, és doblar les federades i, si no ho aconseguim, aquesta campanya naixerà i morirà a final d’any», assegurava Jaume Tomàs, director tècnic de la FAB. Aquesta iniciativa comptarà amb les jugadores i mestres Alba Pla i Eva Vilarrubla com ambaixadores.\nSom una federació petita però aquesta iniciativa ha vingut per quedar-se. Avui fiquem la primera pedra, volem trencar els tòpics i els estereotips del bàsquet i l’esport femení», sentenciava Tomàs.


El Govern central descarta aplicar l'estat d'alarma a Lleida, després dels brots del nou coronavirus d'aquestes últimes setmanes, i assegura que les comunitats autònomes tenen eines suficients per actuar.\nSegons fonts del Govern central, les autonomies compten amb mecanismes suficients com per poder actuar contra els possibles brots de coronavirus que puguin sorgir, si bé des de l'Executiu que presideix Pedro Sánchez s'avisa que les resolucions judicials cal complir-les.\nAquest diumenge, el Jutjat d'Instrucció 1 de Lleida ha rebutjat ratificar el confinament anunciat pel Govern català per a la ciutat i altres set municipis del Segrià per frenar l'expansió de el nou coronavirus.\nNo obstant, aquest dilluns el president de la Generalitat, Quim Torra, ha rebutjat la decisió judicial i ha anunciat un decret per reafirmar les mesures adoptades a Lleida. Davant tot això, el Govern central descarta aplicar l'estat d'alarma a la zona i insisteix que les comunitats disposen d'instruments per limitar activitats i, en els casos ben justificats, decretar confinaments molt específics.\nSi aquestes eines no fossin suficients per contenir els brots, l'Executiu compta amb altres mesures per contenir la propagació de virus, les quals es plasmen en el 'Pla resposta primerenca en un escenari de control de la pandèmia per COVID-19', elaborat per el Ministeri de Sanitat i que ha estat presentat aquest dilluns a les comunitats autònomes i possiblement s'aprovarà aquest dijous al Consell Interterritorial de Sistema Nacional de Salut (CISNS).\nConcretament, el Govern central i les comunitats podran aprovar iniciatives coordinades de salut pública, i d'obligat compliment davant rebrots que afectin diverses regions. Es posarà en marxa aquest mecanisme quan, per exemple, es celebrin festes regionals en diverses regions limítrofes i cadascuna vagi a implantar mesures diferents.\nEn aquest cas, i a causa de el risc de contagi, es podria obligar que es suspenguessin en totes les comunitats aquests esdeveniments o que els mateixos es celebressin seguint unes mateixes regles. Aquest mecanisme està pensat, per ara, per dur a terme actuacions d'aquest tipus (com també tancament de locals o restriccions d'aforament en botigues) però no per establir el confinament de comunitats senceres.


À Punt - Celades s’estrena a Mestalla amb un empat contra el Leganés (1-1)\nCelades s’estrena a Mestalla amb un empat contra el Leganés (1-1)\nEsports Futbol | 22/09/2019 20:24\nParejo celebra el primer gol a Mestalla / Manuel Bruque /Efe\nSegon empat del València a casa. Els de Celades no han pogut consolidar la dinàmica positiva que van encetar a Londres contra el Chelsea i no han passat de l’empat a un contra el Leganés, el cuer de la lliga. Era el debut del tècnic andorrà a Mestalla. En la banqueta visitant estava l’exjugador i exentrenador del València, Mauricio Pellegrino. El Leganés ha sumat el primer punt de la temporada.\nL’afició ha mostrat amb iniciatives diverses el seu malestar amb el propietari del club dintre i fora de l'estadi. S’han escoltat crits a favor del València i en contra de Peter Lim. Al camp, un minut de silenci per les víctimes de les inundacions.\nParejo marcava de penal\nL’horari, les quatre de la vesprada en un dia de calor i humitat. En l’onze, Guedes i Maxi Gómez. Dani Parejo obria el marcador de penal al minut 21 de partit (1-0). Rubén Pérez tombava Rodrigo i el VAR ratificava la pena màxima. El capità ja ha anotat tres gols des dels onze metres.\nEl València s’apagava ofensivament i el Leganés s’activava. Al minut 24, un pal evitava que Oscar Rodríguez posara l’empat en el marcador. I al 37, ara sí, un gol seu pujava a l’electrònic (1-1). Prèviament l’havia revisat el videoarbitratge per posició dubtosa de Carillo. Rodrigo, Garay i Coquelin intentaven sense fortuna desequilibrar el duel.\nLesió de Gayà en el segon temps\nLa segona part començava amb la lesió de Gayà, substituït per Jaume Costa, i amb l’entrada de Kang In Lee per Maxi Gómez. El València dominava, generava joc i possessió encara que només Rodrigo intentava finalitzar jugades i des de fora de l’àrea. La fèrria defensa del Leganés frenava la connexió vertical dels blanc-i-negres.\nAmb Ferran Torres al camp, Rodrigo disposava d’una de les millors ocasions, però de nou sense fortuna. Cillessen evitava en l’últim sospir que Kevin Rodrigues anotara i el Leganés s’emportara els tres punts. El baló tornarà a rodar al Mestalla el dimecres contra el Getafe, i el dissabte l’equip visitarà San Mamés per enfrontar-se a l’Athletic.