26 juny 2019 11:04\nJaume Vicens | 11 desembre 2018\nOrtega y Gasset, filòsof —Madrid, 1883-1955— que va tenir molta influència en la generació d’escriptors espanyols del 27, va escriure dos articles molt extensos a la premsa madrilenya, l’any 1942, que va titular, de manera genèrica, Teoría de Andalucía. El segon article, per ordre de publicació, el va titular El ideal vegetativo. Ortega y Gasset era madrileny però estava molt vinculat a Andalusia; a Màlaga hi va fer els estudis de secundària fins a l’any 1897.\nEn aquests articles, Ortega y Gasset intenta capgirar la creença —sembla que abans Unamuno ja hi havia posat esment—, l’argument general, que l’andalús és un ésser extravertit. Opina que no n’hi ha per tant, anul·la una micona el mite. Segons el seu plantejament el que passa és que els andalusos han esdevingut una farsa multicolor i complaent, espectacle per a la gent que visita el seu país. Diu el pensador: «El que té d’admirable, de misteriós i de profund Andalusia és aquesta propensió de la seva gent a representar-se, a ser mims d’ells mateixos, cosa que revela un sorprenent narcisisme».\nOrtega es meravella del rendiment que han tret a la seva terra, amb tants pocs esforços. L’andalús, sempre segons l’opinió del pensador, viu una mica de la seva terra, però sobretot de l’aire i de la llum; viu, en definitiva, de l’aire del cel. I per quina raó?, demana el madrileny. Contesta: «Si l’andalús volgués fer qualque cosa més que sostenir-se en la vida, hauria de menjar més i, per això, s’hauria d’esforçar més». Però si fos així, s’hauria de donar a l’existència una solució estrictament inversa a l’andalusa. En una paraula; «L’andalús no menja per no haver de treballar. L’andalús defuig el treball». Així mateix Ortega procura revestir l’asseveració amb un estil que vol imprimir certa dignificació: «L’andalús no és gandul en el sentit vulgar de la paraula, sinó en el sentit elevat, cultural... i no li va gens malament». En resum, l’andalús intenta treure el màxim rendiment mitjançant la llei del mínim esforç possible. Un estil de vida, una cultura.\nContinua el madrileny: «Venim d’una època que més que cap altra de la Història, ha fet del màxim esforç un ideal de vida i ens sembla difícil comprendre una actitud oposada a la nostra». Ortega reivindica el procés de la industrialització, tan lligat al model de vida occidental modern. Si el món industrialitzat aspira, de cada dia més, a invertir i estalviar, els andalusos, en canvi, ambicionarien desprendre; però poc, el mínim indispensable. De la qual cosa es podria deduir que si l’andalús treballa poc, la vida contemplativa ha de ser, aparentment, més divertida. «Podríem dir —continua el filòsof— que en la vida andalusa, la festa, el diumenge, condiciona la resta de la setmana i impregna de festivitat i d’agradable repòs els dies feiners. Però també a la inversa, la festa és menys orgiàstica i exclusiva; el diumenge és més dilluns i més dimecres que en les festes del Nord. Sevilla només és orgiàstica per als turistes del Septentrió; per als nadius, és sempre una mica festa i no ho és mai del tot».\nOrtega atribueix les característiques del poble andalús a la manca de vitalitat; l’andalús no té passions, és poc exaltat i la seva gesticulació, tan freqüent, és enganyosa, més del que suposa la gent. Un ésser que per norma està a l’expectativa d’allò que sempre plou del cel: «Redueix al mínim la reacció sobre el medi, perquè no cobeja res pus i viu submergit en l’atmosfera del deliciosa, com un vegetal». Insisteix; tot i que no ho sembli als turistes que visiten, de pas i superficialment, les terres del sud, la imatge estereotipada en excés que transmeten uns i altres. Segons la Teoría de Andalucía, aquesta manca de vitalitat prové d’una actitud deliberada i voluntària. D’aquesta manera, els andalusos són així com són perquè ho han decidit lliurement. I llestos.\nÉs precisament la conclusió del treball, prou expeditiva, allò que potser ens fa sospitar perquè ens mostra un Ortega y Gasset de caràcter conservador i aparentment classista; la seva ideologia bàsica, segons un altre filòsof espanyol, José Luís López Aranguren, liberal-conservadora. Quin és el detonant d’aquesta faisó andalusa que el madrileny exposa? Deixant de banda la dificultat de les generalitzacions, Ortega planteja els fets de la història com si haguessin de ser incommovibles i exteriors a possibles causes, la conseqüència d’una natura que discriminaria, fora de les servituds de l’economia, o designi de la providència. Distingir un prototipus d’ésser humà, parlar en general desconsiderant factors decisius, com qui es desprèn de la comptabilitat abans de fer inventari, sembla absurd, desproveït de sentit. I el dolor latifundista? I la determinació dels cacics? I les conseqüències de lluita política, la de les classes socials, sovint massa soterrada? Ortega de tot això no en deu saber res perquè no en diu ni piu.


Ciutadans critica que l'exèrcit no intervingui al Palafrugell Gent Gran, tot i que els gestors no ho veuen necessari • Ràdio Capital de l'Empordà\nCiutadans critica que l’exèrcit no intervingui al Palafrugell Gent Gran, tot i que els gestors no ho veuen necessari\nUn dels epicentres del coronavirus al Baix Empordà envoltat de polèmica perquè des de l'oposició critiquen que no s'ha demanat la intervenció de l'exèrcit, i des de l'ajuntament retreuen que no era necessària\nLa residència de Palafrugell Gent Gran s’ha convertit en un dels epicentres del coronavirus al Baix Empordà. Més d’una trentena de persones han perdut la vida al geriàtric palafrugellenc i de fet, alguns partits polítics han portat mocions o han demanat la convocatòria de plens extraordinaris per parlar del tema.\nUna de les crítiques del partit polític a l’oposició Ciutadans, és la manca d’interès per part de l’alcalde de no cridar a la Unitat Militar d’Emergència per desinfectar la zona de la residència. Així ho explica el regidor de Ciutadans, Joan Farré a Ràdio Capital.\nUna notícia que ha recollit recentment el mitjà Crònica Global. En veritat, però, com ha pogut saber aquesta emissora, la participació de l’exèrcit al centre gestionat pels Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà no era necessària.\nTal com ha explicat la directora del centre a preguntes d’aquesta emissora, l’empresa que tenen contractada “d’hoteleria Emporhotel es va encarregar de fer la neteja del centre amb ozó”. Això sí, fonts de l’ajuntament retreuen les declaracions de Ciutadans a Ràdio Capital de l’Empordà, i asseguren que si els gestors de la residència haguessin demanat que feia falta una intervenció de l’exèrcit per desinfectar, l’alcalde de Palafrugell, Josep Piferrer, ho hauria demanat personalment al subdelegat del govern espanyol a Girona.\nArticle anteriorQuinze casos i dues morts per coronavirus al Baix Empordà en cinc dies\nArticle següentPalafrugell recomana normes de circulació vianant a l’autovia, entre Palafrugell i Calella


Arts performatives Archivos - Jiwar Barcelona\nArt i feminisme a la ciutat. Taula rodona “Artistes contra la censura i l’autocensura”\nSegona edició del projecte XABACA Taula rodona amb les artistes seleccionades 2018 Sondos Shabayek (El Caire) i Alaa Satir (Khartum) 12 de novembre, dilluns, a les 19h IEMed C. Girona, 20 “Artistes contra la censura i l’autocensura. El rol de les artistes en tant que agents de canvi social en contextos de creació diversos” Entrada...\nMelisa Freund – Dramaturga en residència 2018/01-02\nNascuda a Buenos Aires el 1980, es va graduar en Dramatúrgia a l’Escola d’Art Dramàtic de la ciutat de Buenos Aires (EAD). Va assistir a tallers privats de dramatúrgia. Va cursar un màster en dramatúrgia a la Universitat Nacional d’Arts (UNA). Actualment està en procés d’escriure la seva tesi sobre la naturalesa de la política...\nPROJECTE XABACA _2_ 2018 XARXA INTERNACIONAL CONTRA LA CENSURA I ELS ESTEREOTIPS EN L’ART FEMENÍ ÀRAB Dones artistes per a la transformació social TEMA Xabaca va néixer de la col·laboració de Novact (BCN), Al Fanar (Madrid) i Jiwar (BCN). Vol donar suport a les dones creadores àrabs per dues raons: el seu paper en la transformació social a...\nMelisa Freund, directora i dramaturga a Jiwar\nVa néixer a Buenos Aires l’any 1980. Es va formar com a dramaturga a l’Escola Metropolitana d’Art Dramàtic i de manera particular amb Marcelo Bertuccio, Mauricio Kartún i Javier Daulte.Va cursar un màster en dramatúrgia a la Universitat Nacional d’Arts. Com a actriu ha participat en diferents obres del circuit teatral independent de la ciutat...\nLina Sofia Lundin, artista resident\nLina Sofia és una artista tèxtil que investiga els processos d’art en relació amb llocs, materials i coneixement. El seu treball radica en els camps de Suècia, on l’artista explora amb colorants naturals, experimenta amb plantes tintades i fibres naturals. En aquest treball amb l’ajuda de la comunitat, veïns i amics, incorpora tècniques locals al voltant...\nIoana Georgescu va néixer a Bucarest, actualment viu a Montreal (Québec). És artista de performance i de vídeo-instal·lació i també escriptora, el seu treball va ser presentat a la Townhouse Gallery del Caire (Egipte) i en altres espais d’art contemporani i museus d’Europa, Amèrica del Nord i Àsia. Ha estat artista resident al Museu Nacional de Jogjakarta (Indonèsia), ha participat en diversos festivals internacionals a...


Para leerlo en español, pulsa aquí\nKADINGIR és una sèrie de llibres de fantasia i humor que expliquen les aventures de la Ishtar, una nena esbojarrada i plena d’inventiva que viu la mar de feliç amb la seva família… Fins que un dia descobreix per casualitat que la seva estimada àvia en realitat ve d’un altre planeta, que era la reina d’un dels països i que l’han segrestat una espècie de tigres monstruosos a les ordres d’un llangardaix gegant.\nLa Ishtar cau per accident dins d’un portal interdimensional que la porta a Ki, el planeta de la seva àvia, i durant les seves peripècies per rescatar-la trobarà amics, enemics, aliats, revisors de tren, venedores de peix, anzuds, zitis, enginyers termonuclears, musdàgurs, kuzubis, nirzes, urgugs, múrgals, xíbits, porexpan, funcionaris bohemis, sukisurs, pirates, sútums, entrepans de tonyina, kushus, l’Orquestra Filarmònica de Kígal…\nUn moment, un moment… Que què??\nAnem per parts, i així es podrà explicar tot molt millor.\nClica el mapa per veure quina mena de fauna hi ha al planeta Ki!\nLa saga de KADINGIR és una porta a un món nou ple d’èssers fantàstics i indrets increïbles, el planeta Ki, vist a través dels ulls de la Ishtar, la nostra protagonista, que descobrirà aquest nou món mentre fa tots els possibles per trobar la seva àvia. La Ishtar no estarà sola en les seves aventures; comptarà amb amics i aliats, però també haurà d’enfrontar-se a enemics i perills diversos, que podrà superar gràcies al seu coratge, inventiva, determinació i poc sentit del ridícul.\nTítols publicats actualment\nActualment, la saga compta amb quatre volums publicats. Els tres primers segueixen les aventures de la Ishtar al planeta Ki, i ben aviat sortirà a la venda la quarta entrega.\nKADINGIR: El Ceptre de Zink\nKADINGIR: El Senyor de Zapp\nKADINGIR: El Cas Shapla\nKADINGIR: El Quart Poder (previst per 2019)\nA més, també hi ha publicada una preqüela, La Reina de Kígal, que ens mostra la joventut de molts dels personatges, quan l’àvia de la Ishtar va convertir-se en la reina d’una de les nacions del planeta Ki.\nEn un futur proper anunciarem més títols de la saga. El nostre referent és l’insuperable Terry Pratchett i els seus llibres de Mundodisco, que demostren que un cop tens el teu món imaginari plantejat, pots anar escribint llibres i llibres i llibres fins que te’n cansis. I nosaltres no ens en cansarem mai. 🙂\nPodeu seguir-nos per facebook i twitter\n*Més informació sobre com comprar els llibres (per internet o a llibreries).


Actualitzada 10/12/2018 a les 16:50\n© Penedits digitals\nSi han estat víctimes del Black Friday i han comprat un gadget, sàpiguen que se’n penediran d’haver-ho fet abans que passin tres mesos. Així ho ha fet saber a través d’un estudi l’empresa Milanuncios, que ha pres una mostra de millennials. Altres perles de l’estudi són que sis de cada deu espanyols comprarien al Black Friday algun article tecnològic tot i que cadascun d’ells tingui a casa 320 euros de mitjana invertits en dispositius que ja no utilitza. La intenció dels de l’estudi era vendre alguns d’aquests gadgets que ja no utilitza un cop passada la bogeria del divendres negre. Una de les compres estrella, estava previst que fossin els smartwatches.\nL’estudi revelava la intenció de comprar almenys dos dispositius en un dia. En primer lloc, el que es busca és trobar sempre l’oportunitat per trobar smartphones a bon preu, pujar de categoria i mantenir el preu, tot i que aquest any.\nTambé de cara als regals de Nadal, les polseres d’activitat estan també molt buscades i de ben segur que porten de cap els Reis i el Pare Noel.\nEls ordinadors portàtils i les televisions són altres dispositius desitjats, amb un 19,7 per cent i un 18,1 per cert, respectivament. Unes dades que contrasten amb la realitat que la majoria dels espanyols (74,7 per cent) tenen a casa seva tecnologia que no utilitza per un valor mitjà de 319 euros. Entre aquests, destaquen especialment les càmeres de foto i vídeo (35,7 per cent), les tablets (33,4 per cent) i les impressores (29,4 per cent).\nSegons Magalí Rey, Brand Manager de Milanuncios a Espanya, “el valor dels objectes tecnològics que acumulem a casa supera el pressupost mitjà que es dedica a les compres del Black Friday. Si ens fixem en les generacions més joves, veiem que estan acostumades a estar a l’última tendència del mercat, per la qual cosa el sentiment de novetat cada cop dura menys temps”.\nUna de les dades que més crida l’atenció és que solament el 25 per cent dels enquestats es planteja vendre aquells objectes en desús que tenen a casa per destinar a la compra d’articles que responguin a les seves necessitats actuals.\n“En moments d’alt consum com el Black Friday, la segona mà es perfila com una opció que ofereix grans beneficis, ja que permet recuperar una part o tota la inversió realitzada, a la vegada que alliberar espai i donar una segona vida a les coses, contribuint al benestar econòmic i medioambiental”, explica Magalí Rey. L’estudi plantejat pel Black Friday dóna motius de reflexió de cara també a les properes compres de Nadal. Abans de comprar, caldria potser fer una revisió del que tenim i vendre el que ja no utilitzem tant per aconseguir diners per destinar a tecnologia útil com per alliberar espai a casa que queda col·lapsada per objectes que se’ns mengen espai a la nostra vida.


Ajuntament de Benicarló: L’Ajuntament de Benicarló obté un premi a la innovació en serveis socials\nEl guardó, atorgat per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives té l'objecte de valorar actuacions i iniciatives innovadores en matèria de serveis socials. En el cas de Benicarló s'ha reconegut un programa implementat adreçat al tractament dels trastorns emocionals.\nLa Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives ha atorgat a l'Àrea de Serveis Socials i Polítiques Inclusives de l'Ajuntament de Benicarló el Premi a la Innovació en Matèria de Serveis Socials «Amparo Moreno Vañó». Es tracta de la primera edició d'uns premis convocats a fi de valorar les actuacions i iniciatives innovadores en matèria de serveis socials desenvolupats i implantats per les entitats locals i per les entitats d'acció social que contribuïsquen a potenciar qualitativament el model social de la Comunitat Valenciana.\nLa regidora de Serveis Socials i Polítiques Inclusives, Gemma Cerdá, s'ha mostrat satisfeta per aquest premi que, ha dit, «suposa un reconeixement al treball dels tècnics i posa en valor la qualitat dels nostres serveis socials».\nEn concret, el projecte que l'Ajuntament ha presentat als premis és la implementació d'un protocol unificat per al tractament transdiagnòstic dels transtorns emocionals adaptat a les persones usuàries de l'Àrea de Serveis Socials i Polítiques Inclusives. Es tracta d'un protocol creat pel Dr. David H. Barlow, professor de psicologia i psiquiatria i director del Center for Anxiety and Relatred Disorders de la Universitat de Boston, i està adreçat al tractament dels trastorns emocionals (trastorns d'ansietat i de l'estat anímic).


Actualització: 08.03.2017 - 22:43\nDimarts el congrés espanyol, amb els vots del PP i Ciutadans, va vetar la tramitació parlamentària d’una iniciativa legislativa del parlament balear que pretenia facilitar el transport aeri entre les Illes. Curiosament, la proposta havia estat aprovada per una àmplia majoria del Parlament de les Illes, incloent-hi PP i Ciutadans. Aquest model proposava una tarifa màxima de trenta euros per a tots els vols, i no únicament per a residents. ‘Per a nosaltres l’avió no és un sistema de transport més, sinó el transport que tenim per a viatjar entre illes’, diu Nel Martí, diputat de Més per Menorca. Considera que el vet del govern espanyol ha estat un ‘menyspreu absolut’ i confia que el consens en aquesta ‘qüestió de país’ faci reaccionar la societat de les Illes.\n—És una reivindicació històrica. És la qüestió que aconsegueix més consens entre la societat?\n—Diria que sí. Perquè parlar de connectivitat a les Illes, és diferent de qualsevol altre lloc. Parlar de connectivitat a les Illes vol dir que els menorquins, eivissencs i formenterers puguin accedir al seu hospital de referència, que és situat a Mallorca. Vol dir que els estudiants de Menorca, Eivissa i Formentera, puguin accedir a un preu assequible a la seva universitat, situada a Palma. És a dir, parlar de connectivitat és parlar de poder accedir als serveis públics. I una segona cosa: parlar de connectivitat a les Illes, on el motor econòmic és el turisme, tenir una connectivitat que resta competitivitat, és absolutament clau. Històricament, hi ha hagut molta sensibilitat per a resoldre aquesta mancança. És una qüestió de país.\n—I penseu que aquest greuge pot fer que la societat balear digui prou?\n—No sé si en tendrà prou. Crec que hauria de ser així. El problema afecta especialment Menorca, Eivissa i Formentera, no tant Mallorca. Aquestes illes viuen d’una manera molt negativa la doble centralitat. És a dir, la centralitat de Madrid, que no ens entén, i, a vegades, la poca sensibilitat de Palma, que tampoc no ens entén. Tanmateix, hauria de ser un punt d’inflexió perquè ens hi juguem el futur. És realment sorprenent que sigui molt més barat un bitllet per a anar de qualsevol ciutat de l’estat espanyol a Madrid, quan pots fer-ho amb avió, tren, TGV, per autopista, per autovia… Nosaltres no tenim res. Només tenim el transport aeri.\n—Ara mateix, si voleu volar de Maó a Palma, quant us pot costar un bitllet d’anar i tornar?\n—Arrodonint, uns dos-cents euros. I amb el descompte de resident, cent. Però això vol dir que un turista que ve a Mallorca, no vindrà mai a sopar ni a fer un cap de setmana a Menorca perquè hauria d’afegir 200 euros. Per això volem que aquesta tarifa sigui universal.\n—La majoria de turistes, doncs, o van a Mallorca o van a Menorca.\n—Sí. Per tant, resta competitivitat a les Illes. I especialment a Menorca, Eivissa i Formentera. I si parlam de turisme, també parlam de situació d’empreses. I a un resident, anar a l’hospital o anar a fer una gestió a l’illa major, que es diu major perquè és on hi ha la capital que centralitza serveis bàsics, li és molt complicat gastar-se cent euros. No tothom ho pot fer.\n—L’acord que hi havia al parlament era unànime. També hi van votar a favor Ciutadans i PP. Us ho pensàveu, que us ho tombarien?\n—I no solament al parlament, sinó també a la societat civil i als consells insulars, que per nosaltres són molt importants perquè són el govern de cada illa. Ens ho pensàvem? Bé, teníem l’experiència que quan les coses arriben a Madrid es veuen d’una manera diferent. Però el fet que hi hagués tanta unanimitat i els partits amb responsabilitat de govern, com Ciutadans, PP o PSOE, no abdiquessin en cap moment, ens feia pensar que mantindrien aquesta coherència. I hem vist que no. Ciutadans i PP són els que a la mesa del congrés espanyol han impedit que la iniciativa es tramités. I encara més: qui va encomanar l’estudi de viabilitat de la tarifa plana va ser la presidenta del Consell Insular de Menorca, que era del PP.\n—Heu parlat amb aquests grups perquè mirin de desencallar la situació amb els seus companys de partit de Madrid?\n—Sí. Ja tenim un procediment previst, amb un seguit de propostes. I una és aquesta. Demà farem una reunió amb tots els grups parlamentaris, lògicament inclosos PP i Ciutadans, per analitzar conjuntament la situació i veure quin camí hem de seguir, amb el mateix consens amb què es va aprovar la iniciativa. En principi, serà un espai per a veure si hi ha voluntat de continuar treballant amb una iniciativa de consens.\n—Els recrimineu que no convencessin els seus companys de partit?\n—Nosaltres ens sentim traïts. És a dir, que PP i Ciutadans de les Illes tinguin una posició i que a Madrid canviï vol dir que PP i Ciutadans no han fet la feina que els tocava. O bé que no tenen gens de pes. I això voldrà dir que continuen decidint des dels despatxos de Madrid què és important i què no per a cada un dels territoris. És molt greu. Però encara ho és més que la mesa no hagi ni deixat explicar-nos la iniciativa. No s’ha admès ni a tràmit. Això és molt greu. És un cop molt important al Parlament de les Illes. De menyspreu. El congrés espanyol ha tractat el Parlament de les Illes com un ‘kleenex’. Ha anat directament a la paperera.\n—Ampliant la tarifa màxima, creieu que la proposta facilitaria l’acceptació de la iniciativa?\n—El problema no és això. El cost que pot tenir per a l’estat espanyol passar del sistema de descompte de residents d’ara al sistema de tarifa màxima de trenta euros seria, a tot estirar, de quinze milions d’euros.\n—Són càlculs vostres?\n—No, del ministeri. Nosaltres calculem que no hi arribaria, però és igual. Encara que fos el doble. Perquè el benefici és incalculable. Enfront dels milers de milions que es gasta l’estat en infrastructura ferroviària i viària, aquesta quantitat és absolutament insignificant. I si comparem aquesta quantitat econòmica amb qualsevol altre territori on hi ha molts més mitjans de comunicació, encara es veu més greu. No és una qüestió de diners, sinó de sensibilitat política i de voler donar resposta a un problema. No s’entén la insularitat i la pluriinsularitat encara menys. I això crea desafecció, sens dubte.\n—No havia sentit mai el concepte pluriinsularitat.\n—Ens hem de moure entre illes. Des de Madrid només pensen que agafes un vol a Mallorca i ja està. Aquí no hi ha problema, perquè com que hi ha mercat i competència és moltíssim més barat anar des de Madrid a Palma que no de Palma a Maó. Hem de suportar doble insularitat. És a dir, la insularitat de la península a l’illa, i la de l’illa a Mallorca. I Formentera es troba amb el problema de triple insularitat, perquè no té aeroport. Això és la base del problema i l’estat espanyol mai no l’ha volgut entendre.\n—El pes demogràfic de Menorca, Eivissa i Formentera penseu que és el principal motiu pel qual des de Madrid no resol el problema?\n—Sí. I l’altre motiu és la visió que l’estat sempre ha volgut donar de les Illes: que som una comunitat rica. I com que som una comunitat rica doncs ens poden continuar espoliant cada dia. És una actitud de menyspreu absolut. I es repeteix amb tot. L’aeroport de Palma és un dels que més benefici aporta a Aena, i no té retorn per a millorar la connectivitat.


Els penals tornen a girar l’esquena | Andreuenc\nEl Sant Andreu ha caigut eliminat als quarts de final de la Copa Catalunya a la tanda de penals davant d’un rival de Segona A, el Nàstic de Tarragona. Els quadribarrats han aconseguit l’empat a 0 als 90 minuts reglamentaris però les penes màximes han decantat la balança a favor dels ‘grana’.\nDurant els primers 45 minuts de partit no hi ha hagut pràcticament cap ocasió clara de gol, i cap dels dos equips ha sigut clar dominador del joc, sinó que la possessió s’anava alternant entre quadribarrats i els visitants. La primera aproximació a porteria ha arribat per part del Nàstic al minut 14′, provinent d’un xut llunyà de Maloku, que després de rebotar en un defensa del Sant Andreu, ha anat a córner. Ferran ha buscat la meta de Segovia en més d’una ocasió, en els minuts 14′, 16′ i 19′, amb xuts des de fora l’àrea, però el porter quadribarrat ha sabut refusar les arribades visitants.\nEl Sant Andreu ha avisat per primer cop al minut 23′, després que David López disparés des del vèrtex de l’àrea. Al córner posterior, Guerrero ha rematat sol la centrada, però la pilota ha anat desviada per sobre el travesser. El Nàstic ho ha seguit intentant amb xuts llunyans als minuts 27′, 38′ i 44′. Per part del Sant Andreu, Luismi ha rematat forçat des de dins de l’àrea amb la cama dreta, però tot i la rosca el xut ha anat desviat.\nNomés començar la segona part, el Nàstic ha realitzat tres canvis de cop. A més, els de Mikel Azparren han pagat l’esforç físic i els visitants han sigut dominadors de la segona meitat. Al 60′, Rayco ha gaudit de dues ocasions clares de gol, però s’ha topat amb un gran Segovia que ha aturat els dos xuts del jugador del Nàstic. Cinc minuts després, el porter quadribarrat ha tornat a aparèixer per evitar un gol en pròpia del central Juanma. Maakay ha tingut l’ocasió més clara pel Sant Andreu a la segona part, però el seu xut amb l’esquerra després d’una bona jugada de combinació amb Toro ha anat molt centrat i el porter visitant l’ha aturat sense problemes.\nAls penals han tornat a aparèixer els fantasmes de Ponferrada, on els jugadors quadribarrats es van quedar sense l’ascens a Segona A després d’una agònica tanda. Segovia ha aturat el llançament de Ricky, però Jorge i Santolalla han fallat els seus respectius penals i això ha suposat que, amb el gol de Ferran, els tarragonins es classifiquin per les semifinals de la Copa Catalunya.\nEl Sant Andreu segueix sense perdre – durant els 90 minuts reglamentaris – al Narcís Sala aquesta temporada, i els de Mikel Azparren ja preparen el pròxim partit que juguen el dissabte davant La Jonquera.\nEtiquetes: Copa CatalunyafutbolGimnàstic de TarragonaNarcís SalaUE Sant Andreu


Dos agents de Seattle maten una dona negra malalta mental que els va amenaçar amb un ganivet\nPublicat 19/06/2017 19:26:25CET\nEls dos agents van disparar a Charleena Lyles dins del seu apartament, al qual havien acudit després d'un avís de robatori. Hi havia diversos nens a l'habitatge, però no van resultar ferits, segons ha informat la Policia.\n"No hi ha cap motiu perquè la disparessin davant dels seus fills", ha declarat Monica William, germana de la víctima. "Tenia problemes de salut mental que ningú va tenir en compte", ha explicat a la premsa fora de l'edifici.\nEl 5 de juny, Lyles va ser arrestada per amenaçar agents de la Policia amb unes tisores de cuina dins del seu apartament, petit i abarrotat, segons l'informe policial presentat en el Tribunal Municipal de Seattle. Va ser alliberada el 15 de juny després de deu dies a la presó del comtat de King.\nEn aquest primer incident, Lyles va dir als policies que eren "dimonis i membres del Ku Klux Klan", segons els informes. No obstant això, un dels agents va aconseguir convèncer la dona que tirés les tisores a terra i va ser arrestada. El mateix document recull que familiars de la víctima van declarar que la seva salut mental estava patint una sobtada deterioració i que mai havia tingut aquest tipus de comportaments.\n"Atorgar algun tipus d'informació presentaria un risc per als agents", ha comunicat la portaveu de la Policia, que ha al·legat que les respostes han de donar-les els mateixos policies involucrats. Els dos agents seran suspesos de les seves funcions fins que el Departament esclareixi l'ocorregut, ha dit la Policia.\nDiverses persones es van reunir a les portes de l'edifici d'apartaments el diumenge al matí en homenatge a Lyles, com mostren les fotografies publicades per mitjans locals.\nEn diverses cadires s'han col·locat imatges de la víctima i dels seus fills amb eslògans de "Black Lives Matter" ("La de vida dels negres importa"), un moviment de protesta contra les morts de negres desarmats a mans de la Policia en diferents ciutats dels Estats Units.


Consell Comarcal de la Cerdanya - Carla Sánchez Darnaculleta, guanyadora del concurs literari "Explica una història on hi càpiga tothom"\nIniciCarla Sánchez Darnaculleta, guanyadora del concurs literari "Explica una història on hi càpiga tothom"\nAbr 23 Carla Sánchez Darnaculleta, guanyadora del concurs literari "Explica una història on hi càpiga tothom"\nEL CONCURS” EXPLICA UNA HISTÒRIA ON I CÀPIGA TOTHOM” JA TÉ GUANYADORA\nEl Consell Comarcal de la Cerdanya, a través de les àrees de Serveis Socials i Atenció a les Persones, Cultura i Joventut, va convocar el concurs literari “Explica una història on hi càpiga tothom”, adreçat a joves d’entre 12 i 18 anys.\nEl concurs ha comptat amb la participació de 15 joves, que han presentat històries inventades o bé contes tradicionals reconvertits, tot incloent-hi la perspectiva de gènere.\nEl jurat responsable de valorar les obres ha tingut en compte la originalitat, la creativitat, la perspectiva de gènere i els valors representats, així com la qualitat ortogràfica i gramatical dels textos per escollir-ne el guanyador, que porta per títol La Lorely, i l’autora és la Carla Sánchez Darnaculleta, de Puigcerdà.\nLa historia parla d’una princesa que vol ser cavallera, i que de cap manera es conforma en viure la vida que li han organitza els seus pares.\nTal i com s’indicava a les bases del concurs, la persona guanyadora rebrà un val per participar en una activitat d’aventura per a 2 persones, a triar d’entre totes les activitats programades a l’agenda de l’empresa de guies de muntanya Babaresa. Esperem que en gaudeixis, Carla!\nDes del Consell Comarcal volem agrair la participació de totes i tots els joves que han presentat les seves històries. Ens ha agradat molt poder-vos llegir!\nTambé agraïm la col·laboració, com a membres del jurat, a la biblioteca Comtat de Cerdanya i al Centre de Recursos pedagògics de la Cerdanya; la col·laboració a l’Institut Pere Borrell per engrescar als alumnes de 1r d’ESO a participar en el concurs, i a tots els altres centres educatius que n’han fet ressò. Finalment, a l’empresa de guies Babaresa pel premi al relat guanyador.\nBona diada de Sant Jordi i Santa Jordina a tothom.\nPodeu llegir el relat guanyador LA LORELY


Ultimate – La Revista de la Frau 2021 /2022\nEn Víctor Sobrepera és professor d’educació física dels cursos de 1r, 4t i batxillerat. Li hem fet un parell de preguntes i hem sabut que fa 4 anys que és professor d’educació física a secundària i que en la seva arribada a l’institut ha estat molt ben acollit per part de tothom, les seves impressions han estat molt bones i s’ha sentit molt còmode, ja que, a més, tenia una amiga que treballa a l’institut, la Cèlia Llurba. Li hem preguntat sobre els cursos i ens ha dit que tots en general són molt xerradors, però els que fan més cas de bones a primeres són els de primer, perquè encara són “timidillos”. El Víctor practica ciclisme, tenis i també corre, però l’esport que ens ha sobtat i del qual parlarem ara és el Frisbee o, millor dit, l’ULTIMATE.\nL’Ultimate és un esport d’equip que recull elements del futbol, del bàsquet i del rugbi i que substitueix la pilota per un disc volador i l’àrbitre per l’esperit esportiu de cada jugador. És l’esport més popular de tots aquells que es juguen amb un Frisbee. L’Ultimate Frisbee és una modalitat d’esport que es practica amb un disc volador.\nEn concret, l’Ultimate Frisbee, o simplement Ultimate, és un esport de no contacte, auto arbitrat i jugat amb un disc volador de 175 grams de pes i 27,5 cm de diàmetre.\nDos equips de set jugadors competeixen en un camp de joc de dimensions aproximades a les d’un camp de futbol, però més estret. A cada extrem de camp hi ha una zona d’anotació o endzone. Cada equip defensa una zona. Es marca un gol si un jugador agafa un disc a la zona oposada. El jugador amb el disc és el llançador. El llançador no pot córrer amb el disc. El disc, però, es mou passant-lo en qualsevol direcció a un company d’equip. L’equip defensor pren la possessió del disc si en una passada no és atrapat per un jugador de l’equip del llançador. Llavors l’equip defensor es converteix en l’equip atacant i pot intentar anotar a la zona oposada.\nClasse d’Ultimate a la platja.\nAl Víctor li agrada l’ULTIMATE perquè és un esport molt nou, és mixt – i hi ha molts pocs esports que siguin mixtos -, és molt atractiu visualment i perquè és un esport d’equip.\nVa elegir la carrera d’educació física perquè des de petit li agradaven molt els esports i li anaven molt bé. Va fer la carrera de professor de secundària perquè volia fer la carrera d’INEFC i només es podia donar classe de secundària perquè per ser de primària hauria hagut de fer magisteri.\n“Porto 4 anys jugant a l’ULTIMATE i des que vaig començar estic al mateix club. El club en el qual entreno té 8 anys. Juguem a la lliga catalana i ens apuntem a torneigs no oficials”, ens ha dit el Víctor.\nEll considera que abans tenia molt bon equip, però la gent se n’ha anat anant i l’equip ha disminuït i ara no guanyen tant, però s’ho passen molt bé. El club on entrena té d’entre 7 i 8 anys, a la lliga catalana hi ha 1a i 2a divisió i encara que ara no tenen tan bon equip no han baixat mai de 1a i mentre el Víctor ha estat al club no han guanyat cap campionat ni la lliga, però ens diu que abans sí que havien guanyat algun torneig.\nFotos de Cèlia Llurba\nLucía Capilla i Pablo Alarcón


L'art i la litúrgia del glamur\nPorta quasi un mes oberta al públic, però ‘Femina Feminae’, la tercera exposició del Museu Carmen Thyssen Andorra va complir ahir amb la litúrgia del glamur. Amb la col·leccionista clamant “com hem de lluitar les dones” al bell mig d’una mostra que protagonitzen.\nÉs una exposició “especial, una mostra preciosa i romàntica, dedicada a les dones, que enguany estem totes famosíssimes”, deia la baronessa en acabar el recorregut inaugural per Femina Feminae. Les muses i la col·leccionista. De Piazzetta a Delaunay, recorregut guiat pel comissari i director artístic del museu, Guillermo Cervera, i acompanyada d’autoritats –bisbe inclòs, que va aprofitar la visita pastoral a les valls per oferir-se un bany d’art–. “Jo soc femenina, jo soc mare i jo crec en els homes, però”, aprofitava per aclarir, “també soc dona i sé el que estem lluitant les dones, sols que ho hem de\n#4 fémina que es pinta els llavis\n"Aparentemente éste año las mujeres estamos famosísimas."\n"Yo soy femenina soy mamá i creo en los hombres"\n"También soy una mujer que sabe que luchamos las mujeres (o algo similar)"\n"Hay que hacerlo con dulzura y lo conseguiremos,somos luchadoras."\nQuants quadres hi ha ara? 8 ó 9? Et surt a 1€ mirar cada quadre... no esta malament\nEl museu de la casta política de la casta religiosa, de la casta normal i de la casta futura....Podemos etc...….\nEl Carmen Thyssen inaugura ‘Femina Feminae’\n9.Cues a Organyà, Valls de Valira i des de la ...\n1. Andorra Telecom ven Avatel amb una plusvàlua ...\n2. Els candidats del PS ballen per promoure...\n3. Neguit dels treballadors del Punt pel "futur...\n4. Rebutjades les esmenes a la totalitat del marc...\n6. Cancel·lat el partit de Vicky Jiménez a l...\n7. Fotografia científica, a la Fàbrica Reig\n8. Coincidència en les propostes més e...\n10. Agrupament critica que la reducció del deute ...


RECLAM Edició Osona\nLa capçalera RECLAM enceta la seva primera edició l’any 1988 i es converteix en la primera revista de difusió gratuïta a les comarques d’Osona i el Ripollès. Des d’aleshores RECLAM s’ha consolidat com la 1a en aquestes comarques amb 75.000 lectors setmanals i la 5a més llegida de tot Catalunya, segons les dades del Baròmetre de la Comunicació i la Cultura.\nCada dijous pots trobar la revista gratuïta Reclam en més de 1.000 punts de distribució repartits per les comarques d’Osona i el Ripollès.\nEl Reclam d’Osona i el Ripollès és membre de l’Associació Catalana de Premsa Gratuïta i està auditat per l’OJD-PGD i pel Baròmetre de la Comunicació i la Cultura.\nVeure última publicació


Consells pel manteniment de la maquinària industrial (Part I)\nConsells pel manteniment de la maquinària industrial:\nEn un hotel / restaurant hi ha molts elements que requereixen una cura especial. Parlem de refrigeradors d’ampolles, taulells, armaris frigorífics, expositors, congeladors … Tota aquesta maquinària d’hostaleria és imprescindible pel negoci i garantir el servei diari d’un hotel o restaurant. A continuació, et donem alguns consells per al bon manteniment de la maquinària industrial, amb l’objectiu d’allargar la vida útil de la maquinària per a hostaleria:\nNetejar amb aigua calenta l’interior de la maquinària d’hostaleria:\nPer netejar la maquinària d’hostaleria, és important netejar l’interior de les cambres frigorífiques sempre amb aigua calenta. D’aquesta manera s’eliminaran més fàcilment les restes de menjar. Si a aquesta aigua se li afegeix vinagre o suc de llimona, també ajudarà a desinfectar les juntes.\nInstruccions del fabricant de la maquinària d’hostaleria:\nTenim com a costum no llegir les instruccions del fabricant quan vam comprar maquinària industrial per a hostaleria. Sens dubte, el primer pas en comprar maquinària de fred, és llegir degudament aquestes instruccions on hi haurà consells de manteniment, correcta instal·lació i funcionament. Segurament, aquesta breu tasca evitarà que truquis al servei tècnic per a la reparació de la maquinària d’hostaleria en més d’una ocasió.\n3. Revisions periòdiques de la maquinària d’hostaleria:\nEncara que és important dur a terme el consell anterior, esperar que alguna cosa deixi de funcionar per intentar esbrinar per què s’ha fet malbé no sol ser una bona idea. La maquinària industrial de fred per a hotels i restaurants està pràcticament funcionant diàriament, i per aquest motiu és important que se’ls facin revisions periòdiques.\nRealitzant revisions periòdiques de la maquinària d’hostaleria, també podràs detectar qualsevol símptoma de fallada, de manera que ajudarà a prevenir trencaments i reparacions de major importància.\nA Exclusivas Frigoríficas comptem amb un equip tècnic altament qualificat de manteniment en equips de fred i maquinària d’hostaleria que s’adaptés 100% a les teves necessitats.\nAbatedorsarcón congeladorCambra de Panellscongeladormantenimentmanteniment maquinariamaquinaria para hosteleríaProductesproductos para hosteleriaProjectes\nSolució Integral per a Obradors\nEstalvi energètic en el sector de la hosteleria\nConsells pel manteniment la maquinària de fred industrial (Part II)


Defensa posa al mateix sac els CDR, gihadistes i Salvini Defensa posa al mateix sac els CDR, gihadistes i Salvini – El Món\nDefensa posa al mateix sac els CDR, gihadistes i Salvini\nUn informe estratègic de lIEEE els qualifica de "violència de carrer" que "paralitza la resposta política dels governs nacionals"\nQuico Sallés (Periodista) 21/06/2020 8:58 pm\nTòtum revolutum. Posar en un mateix estudi els CDR, les armilles grogues, Salvini o el gihadisme. Així ho formula l’Institut Espanyol d’Estudis Estratègics (IEEE), el think tank del ministeri de Defensa, a través de l’informe Panorama Estratègic 2020, editat pel Centre Superior d’Estudis de la Defensa Nacional. Concretament és en el dens apartat “Dilemes polítics i reptes estratègics a Europa” on identifica els CDR com un element que “trenca la governança i que està paralitzant la resposta política dels governs nacionals”, al mateix nivell que els extremismes antiimmigració, els “restauradors del fracassat comunisme” o el gihadisme.\nEn aquest document, hi ha un capítol dedicat a “La governança europea en crisi: impacte del populisme, el radicalisme ideològic i les amenaces a la seguretat”, escrit pel catedràtic de Dret Internacional Públic Rafael Calduch, un autèntic expert en la matèria. Calduch contextualitza atinadament que en la darrera època, “l’estabilitat política i la governança europea” s’han vist “directament afectades per l’impacte d’un populisme arrelat, accentuat per la crisi econòmica”. Una situació, que al seu parer, està provocant “un greu radicalisme ideològic que fractura societats, deslegitima institucions democràtiques i dificulta l’ordre comú de la convivència”.\nCaratula de l’estudi de l’IEEE sobre el Panorama Estratègic 2020/IEEE\nUna circumstància que hauria permès, segons l’IEEE, “l’obertura d’escletxes per a que l’impacte d’amenaces com el terrorisme gihadista, la pressió migratòria i la manipulació d’espai cibernètic, accentuïn la inseguretat ciutadana tant real com perceptivament”. Un marc on “no es pot ignorar el protagonisme polític de moviments i/o partits caracteritzats pel discurs populista”. Una asseveració que acompanya amb un estudi de Patrick Liddiard (Wilson Center, 2019) i Erik Jones (Global Politics and Strategy, setembre 2019).\nEn aquest sentit, l’informe opina que l’auge de Vox, Alternativa per Alemanya, Syriza, Unió Cívica d’Hongria o UKIP al Regne Unit “avalen la difusió d’un discurs populista articulat a partir de l’agitació mediàtica de grans qüestions com els efectes de la crisi econòmica; les amenaces o atacs, reals o imaginaris; a la identitat col·lectiva de certs grups i minories o la falta de resposta del sistema polític davant la marginalitat, els problemes econòmics o el deteriorament del medi ambient”.\nL’IEEE, però, considera que l’efecte electoral del populisme no és la seva principal conseqüència per a l’estabilitat política i la seguretat estratègica. Ni de bon tros. Els analistes de Defensa opinen que més enllà de Vox, el “resultat més preocupant s’aprecia en la radicalització ideològica que està provocant en països decisius per a la governança europea com França, Itàlia, el Regne Unit o Espanya”. “Aquest radicalisme”, continua, “és alimentat per discursos i estratègies populistes de molt variades arrels i interessos”. “Des de l’ultranacionalisme secessionista d’alguns partits a Catalunya, País Basc, Escòcia o Flandes, fins l’extremisme polític de partits dretans, defensors de règims autoritaris, o esquerranistes, restauradors del vell i fracassat comunisme, passant per l’antieuropeisme d’UKIP al Regne Unit”, comparen.\n“El resultat és sempre el mateix”, conclou l’informe, “la polarització política de les societats acompanyada d’una violència al carrer i una inestabilitat institucional, que perjudica especialment a les classes mitjanes”. “Durant el 2019”, continua, “hem assistit a les intervencions dels CDR a Catalunya, a la violència socials de les armilles grogues i la pressió popular contra la immigració a Itàlia liderada per l’exministre Salvini”. “Tots aquests són casos significatius, malgrat que no exclusius, d’un trencament de la governança que està paralitzant la resposta política dels governs nacionals i les institucions europees a les creixents amenaces a la seguretat dels ciutadans i països”, destaca. Al paràgraf següent, concreta que “una d’aquestes amenaces que ha estat gravitant sobre la seguretat europea en els darrers anys ha estat el terrorisme gihadista”. Una relació complerta.\nPart del document de l’IEEE del Panorama Estratègic 2020/IEEE


Més de 4.000 nens i nenes es converteixen en cracks online a la Ciutat dels Somnis. Autoritat Catalana de Protecció de Dades\nMés de 4.000 nens i nenes es ...\nMés de 4.000 nens i nenes es converteixen en cracks online a la Ciutat dels Somnis\nMés de 4.000 nens i nenes de 4 a 12 anys han participat en les activitats sobre protecció de dades i privacitat, organitzades per l’Autoritat Catalana de Protecció de Dades dins del parc tecnològic de la Ciutat dels Somnis.\nAmb el lema “Mou-te amb tranquil·litat per Internet”, l’APDCAT ha impartit dos tallers, dissenyats perquè els més petits de la casa entenguin la importància de navegar de forma segura per Internet.\nConscients de la importància de la formació dels menors en la privacitat i la protecció de dades, l’Autoritat tanca un any dedicat a l’educació del menors en aquesta matèria. La participació de l’APDCAT a la Ciutat dels Somnis se suma a les sessions formatives sobre privacitat i protecció de dades que imparteix durant tot l’any a centres educatius de tot Catalunya.\nAl llarg de 2017, més de 1.500 alumnes han participat a les activitats formatives. Aquestes sessions de formació s’han combinat amb una intensa tasca divulgativa sobre el nou Reglament general de protecció de dades (RGPD), que serà de compliment obligat a partir del mes de maig de 2018.\nQuè són les dades personals, per què és important protegir-les i com poden fer-ho des de tan petits han estat algunes de les preguntes i inquietuds més escoltades a l’espai de l’Autoritat a la Ciutat dels Somnis.\nM. Àngels Barbarà, directora de l’APDCAT, explica que “els tallers que hem organitzat al parc tecnològic de la Ciutat dels Somnis han tingut una molt bona acollida per part del públic. Els nens i nenes han gaudit amb els jocs mentre aprenien a protegir-se, i els pares també hi han mostrat molt d’interès. Aquestes actuacions les fem per tal de conscienciar els nens i nenes de la importància de defensar la seva privacitat i, en definitiva, els seus drets i llibertats”.\nLa Ciutat dels Somnis ha estat dedicada aquest any als oficis i les professions del present i del futur.\nEnllaç al vídeo de l’activitat


ESPORTS - 07/11/2018 19:35 / Redacció\nURGENT: Un expresident del Real Madrid entra a la presó\nUna de les ‘professions’ d'alt risc d’acabar a la presó és la dels presidents de futbol a la lliga espanyola. Entre els que ja hi són, els que hi haurien de ser i els que hi són de camí, la llista englobaria la gran majoria d’equips de primera divisió. Després de l’entrada a presó de Sandro Rosell, encara pendent de judici, ara l’escàndol se situa en un antic president del Reial Madrid, un dels més coneguts abans de l’arribada de Florentino Pérez.\nEs tracta de Lorenzo Sanz, condemnat a penes a tres anys de presó i una multa de més d’un milió d’euros per l’expresident blanc per estafar de forma voluntària a Hisenda. La sentència de condemna és definitiva, ja que prova diversos delictes realitzats entre els anys 1995 i 2000, relacionats amb estafes multimilionàries a l'Estat, de més de 6 milions d’euros, així com contractes fraudulents i vendes de patrimoni il·legals.\nMitjans esportius i generalistes ja han confirmat la notícia, mentre que la xarxa comenta amb humor que les formes i l'aspecte de Sanz era força fosca "semblava un mafiós".


El Liceu es prepara per una “tarda d’emocions” en l’homenatge internacional Montserrat Caballé El Liceu es prepara per una “tarda d’emocions” en l’homenatge internacional Montserrat Caballé\nEl Liceu es prepara per una “tarda d’emocions” en l’homenatge internacional Montserrat Caballé\nMontserrat Martí admet que serà un dia “trist” que passaran sentint-se “acompanyats” per tots els col·laboradors del concert\nAspecte actual de la façana del Liceu, que es començarà a restaurar la setmana vinent / ACN\nEl Gran Teatre del Liceu acollirà aquest divendres l’homenatge internacional a Montserrat Caballé ‘El somriure de Montserrat Caballé’, organitzat per la institució amb companys i amics de la diva morta la tardor del 2018. En la vigília del tribut dirigit per Lluís Pascual i en què participaran veus destacades de la lírica, la filla de Caballé, Montserrat Martí, ha admès que demà serà un dia “trist” (la vetllada coincideix amb el dia de l’aniversari de la seva mare) però que espera “gaudir de tant d’amor i estima que aquesta casa sempre ha mostrat” per la seva mare. Josep Carreras, que entonarà una cançó napolitana, també s’ha mostrat “trist però feliç” de poder participar en l’homenatge a qui, segons ha dit, sempre es va portar amb ell “com una germana gran”. Al seu torn, el president de la Fundació del Liceu, Salvador Alemany, ha augurat una “tarda d’emocions” en què el teatre vol celebrar “el què Caballé ha representat pel Liceu”.\nSi el concert que el novembre van oferir l’Orquestra i el Cor del Liceu amb el ‘Rèquiem’ de Verdi a la catedral de Barcelona va ser el comiat del Liceu “a la persona”, ‘‘El somriure de Montserrat Caballé’ és l’homenatge i l’adéu “a l’artista internacional”, ha remarcat Salvador Alemany aquest dijous.\nCom llavors, la vetllada que se celebra divendres també l’ha organitzat essencialment el Liceu, amb l’ajuda de companys i amics de la soprano, algunes cases d’òpera internacionals i, també, amb la complicitat dels familiars de Caballé. En el dia del seu naixement algunes de les veus més destacades de la història de la lírica i vells amics cantaran al Liceu acompanyats de l’Orquestra Simfònica del Liceu en una vetllada de prop de dues hores de durada que serà dirigida per Lluís Pasqual i que comptarà amb la batuta de Guillermo García Calvo. Altres primeres figures del món de l’òpera que no poden traslladar-se a Barcelona per raons “d’agenda” tambbé hi seran presents en forma de testimoni audiovisual, com Plácido Domingo, Zubin Mehta, Roberto Alagna o Juan Diego Flórez entre molts d’altres.\nEl president de la Fundació del Liceu ha augurat “una tarda d’emocions” però no pas de “tristor”, a diferència del que han manifestat tant la filla de la soprano com el tenor i bon amic seu Josep Carreras, que hi participa amb la cançó napolitana ‘Digues-li tu per mi’. Segons ha expressat Alemany, amb l’homenatge de demà el que fa el Liceu és “fonamentalment celebrar el que Caballé ha representat pel Liceu”. Una artista, ha dit, “que va fer tant o més pel Liceu que el Liceu per ella”, la qual cosa ha empès la institució “a fer que la seva memòria continuï” viva, amb actes com el d’aquest divendres.\nLa tristor dels més propers\nJosep Carreras ha rememorat la seva relació personal amb Caballé, de qui ha dit que “des del primer moment” va creure en ell i li va “donar la ma” fins a arribar a actuar junts unes 300 vegades. “Al Liceu vam fer 8 o 10 òperes junts”, ha calculat el tenor.\nCarreras ha recordat Caballé com algú que es va portar sempre “com una germana gran” amb ell, i ha celebrat poder formar part del tribut que se li dedica al Liceu “per allò que ha representat” per la institució. “És magnífic poder retre-li un homenatge aquí, al seu teatre, el que l’estimava i que li ha demostrat sempre el seu afecte”, ha destacat.\nI per la filla de la cantant, la també soprano Montserrat Martí Caballé, el de demà serà un dia “molt especial” perquè l’homenatge coincideix amb la data de l’aniversari de la seva mare. “Per la família és un dia trist però passarem aquesta tristor amb aquesta celebració i la joia i l’estima de tots els artistes que hi han volgut col·laborar i tota la gent”.\n“Ells han estat part de la família, com el senyor Carreras”, li ha dedicat Martí. “Ara només ens queda agrair-ho, i demà poder gaudir amb el meu pare i el meu germà de l’amor i l’afecte que aquesta casa sempre ha tingut per la meva mare i que em consta que ella també ha tingut per aquest teatre”, s’ha acomiadat la cantant.


– Roda de premsa SIMONE – Hotel Internacional (Sala Muntaner) – 2018.01.23 (temp. 17/18 – RdP 057) |\n– Roda de premsa SIMONE – Hotel Internacional (Sala Muntaner) – 2018.01.23 (temp. 17/18 – RdP 057)\nRoda de premsa SIMONE – (temp. 17/18 – RdP nº 57)\nAhir dimarts 23 de gener, estàvem convocats a una Roda de premsa a l’hotel Internacional de les Rambles, on acostuma a presentar els seus espectacles la Sala Muntaner.\nDavant nostre els quatre protagonistes de SIMONE, el director de la proposta Ramon Simó i les tres actrius que la interpreten, Anna Güell, Tilda Espluga i Daniela Feixas, aquesta última és també l’autora de l’obra.\nDaniela ens explica que en aquesta ocasió ha volgut parlar de què significa ser “dona” a la nostra societat. La primera idea li va sorgir fa bastants anys, en un moment de profunda ràbia, quan per televisió va veure a l’exministre de justícia Manuel Gallardón, que pretenia fer revocar la llei de l’avortament que s’havia aprovat temps enrere.\nEn la ficció de SIMONE, el ministre de justícia Simó, el dia que ha d’aprovar al parlament el seu nou paquet de lleis clarament perjudicials per a les dones, inexplicablement ha desaparegut. Un fet inexplicable i per ell gravíssim, ha fet que ell no s’atreveixi a assistir a la sessió davant dels diputats… i és que aquella nit anterior en aixecar-se a les fosques a fer pipi a casa seva en arribar al servei, s’adona que li ha desaparegut el penis i que s’està transformant físicament en una dona.\nLa seva nova realitat física el converteix en una amenaça real pels interessos del seu partit ultra conservador… i a més a més sap que en el fons ningú del seu entorn és de fiar, sobretot la seva dona, la Rosa, que té ambicions polítiques tant o més grans que les seves.\nEn escriure la proposta intentava fer-ho amb un cert compromís, però no volia en cap cas que la proposta es convertís en un drama i per això ho ha fet en clau de comèdia, de manera superficial i divertida, malgrat que darrere de tot amaga diferents capes de crítica social.\nRamon Simó afirma que Daniela ha aconseguit aixecar una comèdia “màgica”, malgrat que ens fa notar que a la natura ja existeixen alguns animals que muten de sexe de forma natural. Potser en aquesta transformació el personatge de l’obra acabarà sent conscient que és una dona al 100%. Creu que ha volgut presentar en clau de metàfora, la igualtat entre els éssers humans, sense distinció de gènere, però en clau d’humor.\nLa natura ens pot ajudar a equilibrar un món igualitari ?\nEn l’obra apareixen tres personatges, Simó el ministre de justícia que s’ha convertit en dona involuntàriament, la seva muller, la Rosa, que segurament no acceptarà el seu nou rol social ni sexual en el matrimoni i descobrirà que té més poder del que s’imaginava … i un tercer personatge aliè que el ministre ha conegut accidentalment, l’Iris, una prostituta a la qual acut per veure si aquesta li pot ajudar (o no) a resoldre la situació creada.\nTilda Espluga és l’actriu que interpreta el personatge del ministre transformat en un plis plas en dona, Anna Güell interpreta la seva esposa i Daniela Feixas a la prostituta. Curiosament Tila comenta que en aquest cas li ha costat més interpretar el paper de “dona” malgrat que ella ho és.\nAlgú dels protagonistes comenta que el fet de ser “dona” no és solament un fet biològic, sinó també un fet social. En la societat que vivim, actualment molts homes s’adonen de la seva part femenina i alguns d’ells fins i tot la reivindiquen.\nEn el transcurs de l’obra segurament els diàlegs que sonaran més “forts” als espectadors, en realitat són frases dites per polítics reals del nostre país i també de països veïns, que l’autora ha escollit i ha volgut incorporar en la proposta.\nAbans de la seva estrena a la Sala Muntaner, ja s’han pogut realitzar alguns bolos i han pogut comprovar com la comèdia funciona i que els espectadors entren fàcilment en el tema plantejat. Es podrà veure fins al 25 de febrer.\nLa duració de l’espectacle és d’uns 80 minuts.\nUs deixo com de costum l’àudio de la presentació …\nAquesta entrada s'ha publicat en Rodes de Premsa, Teatre i s'ha etiquetat amb Anna Güell, Daniela Feixas, Hotel Internacional, Ramon Simó, Roda de premsa SIMONE, Sala Muntaner, Tilda Espluga el 24 de gener de 2018 per Miquel Gascon.\n← – Teatre – SÀPIENS (🐌🐌🐌🐌+🐚) – Sala FlyHard – 2018.01.22 (temp. 17/18 – espectacle nº 171) – Teatre – LA VISITA DE LA VELLA DAMA (🐌🐌🐌) – Teatre Lliure Gràcia – 2018.01.23 (temp. 17/18 – espectacle nº 172) →


Els Geganters i Grallers de la Seu d'Urgell treuen a la venda una mascareta amb la imatge dels gegants de la ciutat — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Els Geganters i Grallers de la Seu d'Urgell treuen a la venda una mascareta amb la imatge dels gegants de la ciutat\nEls Geganters i Grallers de la Seu d'Urgell treuen a la venda una mascareta amb la imatge dels gegants de la ciutat\nLa peça reutilitzable es pot adquirir al web www.fetalpais.cat. S'han elaborat amb dos tipus de fons, dels colors negre i verd pistatxo\nMascareta amb el dibuix dels Gegants de la Seu d'Urgell\nLa Colla de Geganters i Grallers de la Seu d'Urgell ha presentat aquest dilluns les mascaretes que ha elaborat i que tenen com a element característic el fet que hi apareix, a la dreta, la imatge de l'Ot i la Urgell, la parella de gegants nous de la ciutat. Al costat esquerre s'hi pot llegir 'Gegants de la Seu d'Urgell'.\nLa protecció ja s'ha posat a la venda, al preu de només 7,5 euros cada unitat, al portal web www.fetalpais.cat. També es pot obtenir tot posant-se directament en contacte amb els responsables de l'entitat. El disseny s'ha completat amb dos tipus de fons diferents: un de color negre i un de verd pistatxo.\nDes de la colla han destacat que les mascaretes, elaborades per Bocat i dissenyades per Dibuixos Oriol, són reutilitzables i de microfibres 100% homologades. Compten amb doble capa, estampada per fora i blanca per dins. Està disponible en tres talles: adult, juvenil i infantil.


Com fer un Gin-Tònic Clàssic - Receptes Fira ÀPAT\nLes millors coses tenen el seu ritual: cuinar, arreglar-se o conduir. També beure. La copa que et mereixes requereix certa litúrgia. De vegades el plaer no es troba sols en la destinació, sinó també en el camí.\nDescobreix amb Fira ÀPAT com preparar el Gin-Tònic perfecte i converteix-te en el bartender de la teva família i amics.\nLlavors o flors (opcionals)\nEn primer lloc agafarem el got escollit pel Gin-Tònic. El got ha de ser de boca ampla perquè permeti sortir les aromes de la copa. Afegirem quatre o cinc gels i els mourem fins que el got estigui ben fred. Eliminarem l’aigua sobrant per no aigualir la copa.\nTot seguit, omplirem el got amb la ginebra escollida. La mesura adequada són uns 4 o 5 cl, és a dir un terç del got.\nAquest pas és opcional, però si voleu donar un aroma diferent al vostre Gin Tònic, és el moment d’afegir-hi alguna llavor o alguna flor perquè els aromes es mesclin amb l’alcohol i desprenguin la seva fragància.\nAra és el moment d’afegir-hi la tònica fins a omplir el got sencer. La tònica s’ha d’agregar a poc a poc, a ser possible abocant en una cullereta de còctel, perquè no perdi massa bombolles.\nPer últim, afegirem una fina làmina de pell de llimona o llima, al gust de cadascú o el que tinguis a mà a casa. Procureu sempre rentar molt bé la pell amb força aigua abans de pelar per eliminar tota la brutícia que pugui tenir. Ja veuràs com el sabor àcid de la llima li dóna un toc de sabor exquisit.\nDoneu-li un toc final: removeu amb només un toc de dalt a baix la cullera per barrejar els ingredients i no trencar la bombolla. Després espereu 30 segons perquè s’estableixin tots els ingredients.\nTags: alimentació, begudes, catalunya, fira àpat, gastronomia, gin tònic, producte català, productes catalans, proximitat, receptes


▷ ⭐Definició de hereu⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de hereu\nDefinició de hereu\nara pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula hereu, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil entendre què significa hereu.\nDe les ovelles o que hi té relació:\n[animal] Que és un remugant petit, amb el coll llarg, el pelatge llanós, les banyes anguloses i el mascle més gros que la femella:\nGrup de mamífers remugants bòvids, petits, que comprèn les cabres i les ovelles.\n¿Cóm es diu hereu en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice heredero en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà hereu has de entendre que la seva traducció és heredero pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar hereu\nProbablement només el moviment altermundista actual és hereu d’aquest corrent en certs aspectes, com per […] exemple […] en la simplicitat d’algunes anàlisis o en la banalitat d’alguns eslògans.\nLa manifestació de la voluntat d’acceptar una successió no es dedueix clarament del fet que el successor potencial hagi […] estat designat com hereu.\nAcollim de bon grat […] les opinions expressades fa poc per Sa Altesa el Príncep Hereu de Bahrain sobre l’impuls de la Iniciativa de Pau Àrab.\nEn general, els sistemes jurídics […] privilegien el dret de l’hereu individual davant […] a la continuïtat de l’empresa (quadre, columna 9).\nSent encara Egipte en aquest temps la nació més […] poderosa i civilitzada, Moisès, com sobirà a […] perspectiva, era hereu dels majors honors […] que el món li podia atorgar.\nEls banquers són molt previnguts al […] tracte amb els hereus per evitar el risc que un hereu s’apropiï dels diners del difunt a costa d’altres hereus.\nEn dies recents vaig escriure sobre les excel·lents […] perspectives d’aquest país, hereu de la cultura […] aimara-quítxua.\nA l’anterior s’agrega una […] riquesa arqueològica monumental d’incalculable valor, dels quals el poble rapanui és hereu, el que compromet a tot el país per la seva preservació.\nÉs que l’hereu d’un artista ha de tenir […] la possibilitat de seguir exercint els seus drets al respecte transcorreguts setanta anys?\nEs tracta d’un certificat que […] resol qui és l’hereu.\nUna d’aquestes disputes va enfrontar al governador de […] Miranda, Diosdado Cabello, un pròxim […] aliat i possible hereu de Chávez, amb el […] legislador de l’AN Luis Tascón, qui [.. .] acusar el germà de Cabell, David, de malversació de diners públics quan va estar a càrrec del Ministeri d’Infraestructura.\nEl comportament absolutament sectari del […] Partit Comunista va trobar una perfecta relació a la declaració de la Unió […] Comunista, un altre hereu de l’estalinisme.\nLa setmana passada ens vam assabentar que la data de la seva execució s’ha retardat dos mesos, perquè no passés just abans de la […] visita oficial al Pakistan que té previst realitzar […] aquesta setmana l’hereu de la corona […] britànica, el Príncep de Gal·les.\nJames Hunter portava dues dècades desenvolupant el seu propi estil, barreja de soul i de rock, en la línia dels grans […] clàssics del soul i del rhythm and blues, fins a arribar a […] convertir-se en genuí hereu de James Brown i de […] Sam Cooke.\nIosif Constantin Dragan tenia, d’aquesta manera, un sol desig […] incomplert: el de donar un hereu als seus ideals culturals.\n3.5. L’autor afirma que els terrenys en qüestió van ser expropiats […] il·legalment i que, per aquest motiu, el […] autor, com a únic hereu de la finca de […] els seus oncles, segueix sent el propietari de la mateixa.\nÉs titular del dret […] patrimonial l’autor, hereu o l’adquirent […] per qualsevol títol.\nUna dona que no ha donat a llum a un nen home en una família […] és vista com una persona inútil per no ser capaç […] d’engendrar un hereu que perpetuï el […] cognom i hereti els béns.\nL’any 1256 es va reunir el Gran i General Consell per a […] retre homenatge i jurament de fidelitat […] l’infant Jaume com a hereu del regne de Mallorca […] i de la senyoria de Montpeller.\nEl coneixement […] científic i la tècnica es combinen en l’art vitivinícola per oferir un producte únic, hereu d’anys de tradició.\nSalvador Dalí va morir el 23 de gener de 1989, […] havent instituït hereu universal de tots els seus […] béns, drets i creacions artístiques a l’Estat espanyol.\nD’una banda, quant odi i egoisme, quanta burla rastrera i enveja realenga en aquest sector que és hereu de l’oligarquia paecista i santanderista a Colòmbia ia Veneçuela.\nSi és hereu d’algú que posseeix una […] compte en un banc suís, a la seva mort tindrà dret als fons del compte.\nL’actitud passiva dels Vint cap a la transmissió de poders egípcia podria resultar en l’acceptació tàcita de Gamal o […] de qualsevol altre hereu.\nÉs més fàcil dur a terme una successió orquestrada si es comença a […] traspassar el poder a l’hereu mentre el seu predecessor […] està al govern.\nEn aquest sentit, la creació d’un […] «certificat europeu d’hereu» s’ha de preveure.


Aalto 2017 - El Bocamoll\nInici / Per Beure / Vins / Aalto 2017\nAalto 2017 És la bodega de Mariano García, qui va ser el director tècnic de Vega Sicilia durant 30 anys. Al 1998 funda, juntament amb Javier Zaccagnini, la bodega AALTO, mantenint la seva filosofia de mínima intervenció i perseguint la màxima expressió del terrer de cada parcel·la. Conjunció de la potencia i estructura amb elegància i complexitat.\n100% Tinto Fino (Tempranillo) majoritàriament de vinyes velles o molt velles de 40 a 80 anys- procedents de nou municipis diferents de la ribera de Burgos i la ribera de Valladolid\nVerema manual, taula d selecció. Es cria durant 16 mesos en botes 50% noves de roure americà i francès.\nEn boca es mostra fresc, amb bona densitat i volum, al retronasal apareixen les típiques notes de regalèssia, cafè i tabac, sempre marcant la personalitat del estilo AALTO.\nVins per regalar al sogre\nVins per vacil·la al teu amic expert\nVarietat: Tinto fino (Tempranillo, ull de llebre)\nquantitat de Aalto 2017\nVinya Oculta 2018 Abadía Retuerta\nEsteu veient: Aalto 2017 39,50€


IB3N | Novetats a sis graus de separació\nIB3 Notícies > IB3 Música > Novetats a sis graus de separació\nNovetats a sis graus de separació\nJoan Trias Radio\nEl món de la música illenca, que teniu a l’abast des d’ib3musica.com, és ple de camins en comú per on diferents artistes conflueixen d’una o una altra manera.\nAqueta setmana vos duim, a través de les darreres novetats discogràfiques sorgides a Balears, des d’L.A. fins a Alanaire\nEl retorn del projecte més rellevant dels que Lluís Albert Segura ha encapçalat fins a dia d’avui, L.A., ha estat una de les notícies de la setmana.\nDes que a finals de mes de setembre del 2020, el mallorquí (abans a Green Cherries, Los Valendas, The Nash o en solitari com Luis Albert Segura) publicàs la que ara és portada del nou LP d’aquesta formació anomenada “Evergreen Oak”, l’expectació ha anat en augment per saber com serà el nou so i la nova proposta d’una banda que, durant una dècada, va acabar essent de les més importants del circuit pop illenc i estatal.\nAmb reminiscències de Fleet Foxes, José Gonzalez o Bon Iver, el retorn d’LA, gestat entre les muntanyes d’Orient a Mallorca, arriba per posar un punt i seguit que, a finals del 2018 (quan el grup va dir adeu als escenaris), semblava que no arribaria mai.\nSpend my time és el primer avançament d’aquesta nova etapa sonora que, per primavera, ja agafarà forma de llarga durada.\nSi vols sentir la conversa que LA va tenir al Mediterràdio estrenant el tema, pots fer clic aquí.\nMediterràdio amb Joan Trias – 05-12-2021\nEl mateix any que apareixia “Grey coloured melodies” (Dreamville, 2005) d’LA, també ho feia “Kradiaw” (Ediciones Pae), el debut de Maika Makovski, qui a dia d’avui té 7 treballs discogràfics publicats, en espera que -també- per primavera aparegui “MKMK”, un disc carregat de grans temes com els que ha avançat fins ara.\n“Reaching out to you”, cançó on col·labora un vell conegut a les Illes procedent de l’escena internacional com és Howe Gelb (Giant Sand), va servir de primera presentació de la continuació de “I live in a boat”, la confirmació del talent d’aquesta compositora, intèrpret, locutora i presentadora de televisió.\nEnka Alonso, la veu principal d’aquest projecte menorquí també combina escenaris molt diferents a l’hora de mostrar les seves capacitats. Teatres, concerts, televisió són els indrets habituals on mirar i sentir part de la banda que acaba de treure a la llum “Ventalls”. Cançó que avança “Gana ferotge” que és com es titularà el primer disc de llarga durada de la banda, l’aparició del qual està prevista -també- per primavera.\nMarc Alongina (també component dels barcelonins Les Atxes) i José Valera Cintas (també part dels Once Varas) completen aquest interessant trio.\nL’escena menorquina passa per un moment intens quant a moviment musical. El nou pop sorgit des d’aquesta illa és tan eclèctic com interessant, del qual surt la inventiva de Llure Marqués, un dels que més capacitat de sorpresa té.\nAra, mentre prepara nou àlbum d’estudi per al 2021, Leonmanso acaba d’editar a través exclusivament de bandcamp “Contes pendents vol.2”, una mena de calaix de sastre en què trobar revisions de primeres cançons, actualitzacions de composicions antigues i rareses per “sentir quan el món exploti”, com diu el seu mateix autor.\nSent la conversa que tenia amb Entusiastes tot parlant d’aquest treball\nContes pendents (Vol.2) by Leonmanso\nAcaben d’aterrar al món musical illenc, però comparteixen padrí jove amb Leonmanso: Joan Miquel Oliver.\nD’ells diu l’ex d’Antònia Font que és una formació de la qual no canviaria res del que ha sentit fins ara i és que també s’ha encarregat de les mescles d’aquest debut sonor; una carta de presentació que la banda nascuda entre Mallorca i el Regne Unit ha posat en valor a l’hora de mostrar-se al públic.\nTot això juntament amb la producció de Dominic Massó (líder dels The Prussians), el primer EP del grup compost per Laura Serra (Ice Crime), Pau Enric Serra (The Prussians, Ice Crime), Eirian Lewis (NYGE Fellowship Ensemble) i Joan Perez Villegas que ha donat de si un interessant treball de pop atmosfèric, shoegaze i reminiscències a la música neoclàssica que en cançons com “Carta” són elements que es noten ben equilibrats.\nI si hi ha un format que s’ha convertit en el més habitual entre els debuts discogràfics del món musical, aquest és l’EP.\nI igual que Alanaire, l’eivissenca Elena Tovar va optar per agrupar quatre cançons en un extended play amb el títol de “Mundo improvisado” que recuperam ara (tot i fer un temps que ja estava editat) per acabar aquest recorregut illenc.


INVITACIÓ: Nit de les Lletres Catalanes a Alacant\n6 de maig de 2019.\nRestaurant Aldebarán (Moll de Ponent 1. Alacant).\nDes de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana, en col·laboració amb la Universitat d'Alacant, l'Institut d'Estudis Catalans, La Cívica – Escola Valenciana i ACPV Alacant, hem preparat la celebració de la primera Nit de les Lletres Catalanes a Alacant, que tindrà lloc al restaurant Aldebarán el dia 6 de maig de 2019. Esperem que us animeu a participar i a gaudir de la nostra literatura.\nPreguem a màxima difusió.\nMail Junta de l'AELC pel País Valencià\nEnguany organitzarem la primera edició de la Nit de les Lletres Catalanes a Alacant.\nL'acte és obert a qualsevol persona interessada en la literatura catalana actual i consistirà en una trobada amb presentacions literàries dels escriptors que ho desitgen, un sopar popular i una mostra dels llibres presentats, que es podran adquirir amb la signatura dels autors. Tots aquells que heu publicat algun llibre hi podeu participar, si ho voleu, amb la presentació de les vostres obres. Quan confirmeu la participació, indiqueu-nos el títol del llibre que presentareu i l'editorial on s'ha publicat abans de divendres 3 de maig a les 12 del migdia.\nL'esdeveniment tindrà lloc dilluns 6 de maig de 2019 al restaurant Aldebarán. Començarà amb el sopar i tot seguit es farà la presentació de llibres per part dels seus autors.\nEsperem que us hi vulgueu sumar i gaudir d'una trobada en què serem espectadors i protagonistes a banda de sopar en bona companyia. Per assistir-hi, cal confirmar-ho prèviament a l'AELC a través del correu aelc@escriptors.cat o del 93 302 78 28. Si us ve de gust, podeu venir-hi amb acompanyants.\nJunta de l'AELC pel País Valencià\nC/ Perú 16. Bl. 2.\nMòb. 607 930 565\nPROTECCIÓ DE DADES. En virtut de les lleis vigents en matèria de protecció de dades (LOPD) us informem que us hem enviat aquest correu utilitzant les dades de contacte que ens vau facilitar al seu moment i que es troben incorporades al fitxer de la nostra titularitat. Teniu dret a sol•licitar l'accés, la modificació o la cancel•lació de les vostres dades, incloent-hi l'adreça de correu electrònic, del nostre fitxer. Per favor, contacteu amb nosaltres per la via que preferiu per a fer-ho, com també per a realitzar qualsevol consulta sobre aquesta qüestió.\nno vull rebre més el butlletí


Es presenta el Directori Empresarial, Comercial i de Serveis de Balaguer\nVora 160 negocis, professionals, comerços i empreses de tota mena ja s’han donat d’alta en aquest directori\nLa Paeria de Balaguer va presentar el passat divendres 22 de maig, el Directori empresarial, comercial i de serveis de la ciutat. Es tracta d’un servei online totalment gratuït, que ofereix a tots els agents econòmics de la ciutat, amb independència de l’activitat que realitzin, la possibilitat d’anunciar-s’hi, i donar així a conèixer els seus serveis i/o productes de forma ràpida i senzilla sobre el mapa de la ciutat.\nL’objectiu és, segons la consellera de Promoció Econòmica, Ester Guarné, donar a conèixer de forma ordenada i atractiva i de la manera més accessible i exhaustiva possible l’àmplia oferta comercial i de serveis de la ciutat de Balaguer i la seva gran diversitat empresarial.\nFeia temps que la Paeria de Balaguer treballava en l’elaboració d’aquest Directori però tenint en compte el moment actual s’ha cregut oportuna la seva ràpida posada en marxa, per a la qual s’ha comptat amb el suport de les associacions de comerciants i de la Cambra de Comerç.\nActualment, el sector serveis i el del comerç és el que té més presència en el Directori.\nEl directori es pot consultar actualment al web de la paeria http://www.balaguer.cat/portal/11/directori.php tot i que en un futur també es podrà consultar al web del CEI, on també seran presents tots els aspectes relacionats amb l’emprenedoria i l’ocupació.\nLa presentació telemàtica va anar a càrrec de Jordi Ignasi Vidal, Ester Guarné, la paera de Promoció, Maria Pau Ortiga, i representants de les associacions de comerciants de Balaguer i de la Cambra de Comerç.


"Res explica millor el pas del temps que una novel·la", ha assegurat aquest dijous l'escriptor nord-americà John Irving durant la presentació de 'Avinguda dels Misteris' (Tusquets / Edicions 62), el seu últim llibre que va començar com un projecte de guió cinematogràfic .\nEn roda de premsa a Barcelona prèvia a la seva participació al festival Kosmopolis al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), ha assegurat que és un llenguatge que permet veure créixer els personatges i desenvolupar trames que ocorren en deu o quinze anys, mentre que ell prefereix acotar els films a entre un i cinc anys per no haver de canviar d'actors.\nMalgrat que la relació amb el cinema no ha fructificat per aquesta novel·la, ha explicat que una bona forma d'escalfament per si finalment arriba a bon port és l'adaptació per a la cadena HBO que està realitzant de 'El món segons Garp', una minisèrie de cinc episodis.\nEn aquesta novel·la Irving (Exeter, 1942) canvia l'habitual Nova Anglaterra de moltes de les seves novel·les pels paisatges de Mèxic, encara que l'escriptor ha explicat que el projecte original estava situat a l'Índia: "Un fracàs pot ser molt positiu".\nHa explicat que durant anys ha fet viatges a l'Índia i Mèxic per documentar-se, però que en un d'ells després de visitar un circ decadent, va decidir que anava a escriure una novel·la, tot i que ha admès que el projecte de portar-lo al cinema segueix i espera que pugui finalment dur-se a la gran pantalla.\nD'RECOLLIDOR A ESCRIPTOR\n'Avinguda dels Misteris' retrata l'atzarós viatge amb avió d'un escriptor d'èxit en el que reviu episodis de la seva traumàtica infància en els quals recollia escombraries d'un abocador al costat de la seva germana, vivia en un orfenat d'Oaxaca, va ser adoptat per una parella gai nord-americà i va fer una promesa a un desertor nord-americà.\nEls records del protagonista de la novel·la porten a Mèxic, un país on la omnipresència de l'Església és total i li permetia reflexionar sobre les creences en els misteris a partir d'un protagonista descregut --ha considerat que els creients creuen "més en els misteris que en les institucions o els reglaments "que les rigen-- i incloure un personatge que desitjava que sortís en una novel·la, com és la d'un fugitiu de la guerra del Vietnam.\nS'ha erigit com un escriptor més internacional que altres autors nord-americans, que centren sempre la seva obra fins i tot en el seu propi estat, recordant que alguna de les seves novel·les ja se situava fora d'Amèrica del Nord i que la majoria dels seus escriptors favorits són europeus, citant Charles Dickens, Fiodor Dostoievski o Thomas Mann: "El nacionalisme no m'interessa molt".\nESCRITA A MÀ\nL'autor de 'Les normes de la casa de la sidra' ha subratllat que en el seu procés d'escriptura sempre ho fa a mà ja que "una novel·la s'ha de dibuixar", i s'ha mostrat convençut que comet menys errors que si la escrivís a màquina o ordinador.\nÉs per això que ha dit trigar entre tres i quatre anys a escriure un llibre després de començar l'escriptura, però que el procés de creació pot ser molt llarg, com és en el cas de 'Avinguda dels Misteris' i 'L'última nit a Twisted River', per a la qual va trigar 20 anys.


El quart tast de cervesa artesana s’omple de producte local i de solidaritat amb els afectats per la torrentada del Llevant – Rellevant.cat\nEl quart tast de cervesa artesana s’omple de producte local i de solidaritat amb els afectats per la torrentada del Llevant\nLa plaça de Sant Jaume ha acollit aquest acte que reuneix els productors mallorquins.\nManacor ha constatat un altre any l’èxit del Tast de Cervesa Artesana, que a més de permetre assaborir moltes de les cerveses que s’elaboren a Mallorca ha fet possible que els assistents se solidaritzassin amb cada tassó i cada tapa que han comprat. Aquesta cita cervesera ha comptat amb la implicació d’alguns dels principals productors de cervesa artesana de Mallorca. A més, durant el IV Tast de Cervesa Artesana, diferents forns i restaurants de Manacor han ofert els seus productes pensats per ser el complement perfecte a la cervesa que s’ha servit.\nEn aquesta edició i com no podia ser d’una altra manera, el IV Tast de Cervesa Artesana s’ha solidaritzat amb les víctimes i els afectats per la torrentada que va afectar Sant Llorenç i diverses poblacions del Llevant mallorquí, entre les quals es troba la part manacorina de s’Illot. Així “els assistents han aportaran cinquanta cèntims d’euros amb cada tapa que s’han menjat i cinquanta cèntims més amb el tassó que han adquirit per tastar les diferents cerveses”, ha explicat la regidora de Comerç i polítiques socials, Maria Isabel Bauzà.\nEn aquesta edició del Tast de Cervesa de Manacor hi han participat els cervesers artesans de les marques Toutalis, Forastera, Sullerica, Cas Cerveser, Beer Lovers, Brut Beer i Talaiòtika. A més de les cerveses alguns forns i restaurants de Manacor han ofert un tast dels seus plats.\n“El tast de cervesa serveix per promocionar aquest producte local i per donar a conèixer els seus productors però també serveix per obrir nous mercats als agricultors i al sector primari de l’illa”, explicà des de l’Ajuntament el regidor de Fires, Mercats, Agricultura i Sanitat, Antoni Sureda. I és que “hem de tenir present que l’ordi és un dels ingredients principals de la cervesa i per això la cervesa artesana feta aquí també té repercussió a foravila”, ha afegit Sureda. El tast de cervesa estava previst per dissabte dia 27 d’octubre però el mal temps que va fer aquell dia va obligar a posposar-lo a dissabte dia 10 de novembre.\nActivitats del mes de desembre al PN de la península de Llevant\n15 de novembre de 2018 Ajuntament de Manacor Alimentació, Celebracions Deixa un comentari


RESUM de la JORNADA – 24 i 25 de Febrer – Club Bàsquet Sant Josep – Badalona\nRESUM de la JORNADA – 24 i 25 de Febrer\n1 març, 2018 /in 2017-18, Notícies, Resum de la Jornada /by CB Sant Josep Badalona\n“Partit de la Jornada” – Sènior ‘A’ 63-70 VIVE – El Masnou\nMaristes Ademar 56-72 Sènior ‘B’\nEl partit començava amb Maristes més encertat i una fluixa defensa dels parroquials que permetia obrir forat al marcador pels de la Plana 24-17, però en el segon parcial van pujar línies defensives i aconsegueixen marxar al descans 1 a dalt. Al tercer quart obren forat amb Maristes fent la goma al marcador per acabar amb 5 punts de renda. L’últim quart començaria amb un parcial a favor dels parroquials de 19 a 4 en els primers 5 minuts trobant l’encert que els ha mancat en altres partits i controlant el rebot, per sumar una important victòria.\nC.B.Tiana 53-62 Sènior femení\nEl sènior femení va sumar una important victòria a domicili. Un bon inici del conjunt de l’Oriol Entrena va fer que les maresmenques proposessin una defensa zonal que van mantenir tot el matx. Tot i això, les parroquials van saber dominar el matx fins al xiulet final.\nC.B. Tiana vs. Sènior Femení\nBasket Almeda 63-51 Júnior A\nEl Junior A, tot i les importants baixes de V.Sánchez i A.Catalán ,va arribar a l’últim quart empatat amb un gran Almeda a casa seva. Finalment els hi va faltar una mica d’energia i encert a uns jugadors que ho havien donat tot, com sempre.\nBasket Almeda vs. Júnior A\nJúnior ‘B’74-46 Bàsquet Girona\nEl Júnior B va rebre el Bàsquet Girona U17, rival que els havia guanyat a l’anada. La igualtat inicial es va veure marcada per la duresa del partit i la manca d’encert, però el groc i liles van aconseguir obrir forat al marcador a partir d’una defensa molt sòlida i l’elaboració d’atacs amb paciència, trobant la millor opció en tot moment. A la segona meitat els locals van dominar gairebé totes les facetes del joc i van obtenir una bona diferència en el marcador.\nCadet ‘A’ 76-73 Basket Almeda\nEl Cadet ‘A’ va sumar una victòria a casa contra l’Almeda en un molt mal partit de l’equip parroquial. Sense encert, sense actitud defensiva i sense caràcter van anar perdent fins al minut 37, que el talent individual dels parroquials els va permetre sumar la victòria\nCadet A vs. Basket Almeda\nCadet ‘B’ 95-57 A.E.Minguella\nVictòria dels locals en un partit marcat per la intensitat dels locals, les ganes i l’actitud per treure una important victòria. Els locals van imprimir un alt ritme des de el primer quart tot i acabar per darrere en el marcador, però a partir del segon quart la cosa va canviar i l’anotació dels locals va fer que agafessin una bona renda a la mitja part. La segona part una defensa agressiva i el ritme de contraatacs va fer que la diferencia augmentes fins al resultat final..\nC.B.Granollers 65-55 Cadet ‘A’ femení\nEl Cadet A femení va perdre 65-55 a la pista de les líders, el Granollers. Les parroquials van fer una gran primera part amb molt bones defenses i un gran joc col·lectiu que va portar a un +6 a la mitja part. A la represa va ser tot el contrari. Desconcentració defensiva i deixant molts tirs fàcils i en atac volien recuperar-se a partir d’individualitats. Els nervis i les males accions finals van portar al -10 final.\nBàsquet Molins 59-60 Cadet ‘B’ femení\nEl Cadet ‘B’ va sumar una bona victòria en un partit amb dues meitats molt diferents. Durant els primers 20 minuts, l’equip d’en Ferran Guerrero va mostrar un alt nivell de joc i va tenir molt d’encert de cara a cistella. A la segona meitat van aparèixer els nervis i van posar en perill un partit que dominaven clarament.\nC.B.Mollet 54-79 Infantil ‘A’\nPartit descafeïnat de l’Infantil A, on la falta d’intensitat va fer que es cometessin molts errors de cara a cistella en accions molt senzilles. Això va fer que no s’acabes de trencar el partit en cap moment. L’equip parroquial va mostrar, en general, una bona imatge col·lectiva.\nC.B. Mollet vs. Infantil A\nInfantil ‘B’ 59-55 C.B.Hospitalet\nVictòria de l’infantil B en un partit que s’ha decidit pels petits detalls. Un mal inici despistats ho a aprofitar un Hospitalet molt concentrat. A poc a poc van anar recuperant sensacions i l’encert acaba els va permetre posar-se per davant en el marcador.. A partir d’aquí el partit es converteix amb un intercanvi de cops constant que els parroquials van saber controlar.\nInfantil ‘A’ femení 57-52 Lliçà D’amunt\nBona victòria de l’infantil femení en un partit molt competit i intens durant els 40 minuts, amb un joc correcte i fluïd. Tot i posar-se 6 abaix en algun moment del partit, van ser capaces de sobreposar-se i guanyar un gran partit.\nPre-infantil femení 72-56 C.E.J.Hospitalet\nPartit irregular del preinfantil femení davant d’un equip intens i lluitador. En els moments en què eren capaces de posar un xic de pausa en el seu joc, respectant els espais i tenint cura de les passades trobaven bones situacions de tir, però quan es deixaven portar per la precipitació perdien pilotes que permetien contraatacs de l’altre equip.\nU.E.Mataró 63-59 Mini A\nEl Mini A va visitar la sempre complicada de pista de l’UE Mataró en un partit molt igualat de principi a fi. Bons parcials dels visitants a partir de bones defenses es veien compensats pels locals que, a la segona part, van trobar més encert.\nEls grocs i liles van lluitar fins al final, però no va ser suficient per aconseguir donar la volta.\nU.E. Mataró vs. Mini A\nBM Viladecans 60-97 Mini B\nVictòria contundent del Mini B a la pista del Viladecans. Els parroquials van fer un dels millor partits de la temporada i no van deixar de treballar en cap moment. La fluïdesa en atac va ser la clau.\nBM Viladecans vs. Mini B\nMini C 78-42 Santa Caterina de Siena\nUn partit dominat de principi a fi pels locals on van mostrar un joc molt alegre davant, amb bones defenses per córrer contraatacs i anotar de manera fàcil. Tot i sortir una mica despistats, van estar molt actius i amb moltes ganes que va dissimular els despistes. Una molt bona defensa on van deixar l’equip rival amb un total de 9 punts en tota la segona part, amb un joc alegre i amb bona anotació va fer ampliar la diferència final\nMini ‘A’ femení 75-33 C.B.Lleida\nEl Mini A Femení va realitzar un gran partit contra el CB Lleida.\nLes locals van marcar el ritme d’inici amb un primer parcial de 21-0. A partir d’aquí les visitants van anar entrant en partit, tot i que en cap moment van poder jugar amb comoditat.\nMini ‘B’ femení 43-41 U.E.Mataró\nDiumenge al matí les noies del mini B van enfrontar-se a U.E Mataró. L’inici del partit va estar protagonitzat per desconnexions defensives i ofensivament molt tancades i sense espai per jugar. Tot i això, el marcador era favorable per les grogues-i-liles però el partit seguia molt igualat. Finalment, l’últim període va estar molt disputat, però amb bones accions defensives i un parell de cistelles en atac va fer que la victòria es quedés a casa. No va ser un dels millors partits però les noies van saber-ho tirar endavant.\nU.E.Mataró 75-52 Pre-mini ‘A’\nL’equip de l’Oriol Entrena va fer un bon partit a la pista del Mataró.La primera meitat va estar molt igualada i competint les accions de tu a tu contra un molt bon equip; però a la segona meitat els parroquials van perdre massa boles i els locals van saber trencar el matx.\nPre-mini ‘B’ 41-33 Maristes Ademar\nEl pre-mini ‘B’ va fer un molt bon partit contra els Maristes. Van portar la iniciativa en el joc i van fer accions de molt de mèrit, tant ofensives com defensives.\nPre-Mini B vs. Maristes Ademar\nPineda de Mar 24-39 Pre-mini femení\nEl pre-mini femení va sumar la primera victòria aquesta 2na fase. L’equip parroquial no va deixar de lluitar en cap moment i va tenir molt d’encert de cara a cistella, que era la millor manera de finalitzar els bons atacs que feien.\nU.E.R. Pineda de Mar vs. Pre-Mini Femení\nhttps://www.cbsantjosep.net/wp-content/uploads/2018_02_24_EBA-1.jpg 3024 4032 CB Sant Josep Badalona http://www.cbsantjosep.net/wp-content/uploads/icona_escut_WEB.jpg CB Sant Josep Badalona2018-03-01 18:59:072018-03-01 18:59:07RESUM de la JORNADA - 24 i 25 de Febrer\nApunta’t a la Màgic BDN Running ! Prèvia Sènior EBA: Torna un clàssic dels últims anys


Comissió de Convivència – Web IES Ses Estacions\nHomeEL CENTRE ComissionsComissió de Convivència\nComissió de Convivència i dinamització\nConvivència i dinamització de la comunitat educativa de l'IES Ses Estacions\nFinalment, voler participar i saber com fer-ho no és suficient perquè es doni la participació. Per poder participar, és necessari que es donin els espais i mecanismes de participació necessaris. En definitiva, el sistema educatiu ha de comptar amb les estructures organitzatives adequades”.\nAnuari de l’Educació de les Illes Balears 2019. Associacions de pares i mares d’alumnes. La participació de les famílies com a col·lectiu, Miquel Àngel Guerrero, Glòria Ferrer i Catalina Cebrián.\nLA MEDIACIÓ, UNA MANERA D’AFRONTAR ELS CONFLICTES DIALOGANT I COOPERANT\nEl curs escolar 2016-17 varen tornar a posar en funcionament el Servei de mediació escolar entre iguals, ja que consideram que pot ser una eina més per a educar els joves (els nostres alumnes, els vostres fills) per tal que valorin les formes pacífiques de resoldre els conflictes que inevitablement son fenòmens naturals que formen part de la vida.\nLa mediació és l’estratègia de resolució positiva i creativa de conflictes, formada per alumnes mediadors que escolten i ajuden als companys en conflicte a parlar del que ha succeït i expressar el que senten i a col·laborar per arribar a un acord el més favorable possible per les dues parts.\nVídeo: Aquí podeu trobar un vídeo dels nostres alumnes mediadors\nReconèixer els conflictes com a part natural de la vida.\nAdquirir capacitats de dialogar i comunicar-se obertament\nSaber conèixer i expressar les pròpies emocions.\nDesenvolupar habilitats cognitives com a eines d’anticipació i transformació del conflicte.\nParticipar activament per crear cultura de pau i actuar de forma responsable per crear una cultura del diàleg i de la no violència.\nELS CONFLICTES SÓN NECESSARIS PER CRÉIXER, NO SÓN POSITIUS NI NEGATIUS, TOT DEPÈN DE LA MANERA DE FER-LOS FRONT.\nSol·licita el servei a consergeria.\nGuió per una Mediació\nResum de les passes per consultar en les primeres mediacions.\n– Donar la benvinguda a les persones i tots ens presentem.\n– Preguntar: “Estàs aquí voluntàriament?”\n– Explicar les normes bàsiques:\n1. Els mediadors/es no prenen partit\n2. Parlar i escoltar per torns.\n3. Parlar sense ofendre.\n4. Cooperar per canviar la situació.\n– Preguntar a cada persona: “Estàs d’acord amb aquestes normes?”\n– Dir: “Per favor, explica’ns què va passar i com et vas sentir”\n– Escoltar activament: parafrasejar, clarificar, resumir i reformular. “Dius que …” “Si he entès bé …”\n– Preguntar: “Vols afegir-hi res més?”.\n– Centrar-se en els interessos.\n– Preguntar: “Què vols? Per què?”.\n– Escoltar activament: parafrasejar, clarificar, resumir i reformular.\n– Preguntar: “Què passaria si no hi ha acord? Què pensaries si et trobessis en el lloc de\n– Dir: “Els teus interessos són … correcte?, “Voleu afegir alguna cosa més?”\n– Crear opcions. Preguntar: “Què necessites que passi?”\n– Preguntar:“Què estas disposat a fer?”\n– Explicar el funcionament de la “pluja d’idees” :\n1. Dir qualsevol idea que se t’ocorri.\n2. No jutjar ni discutir idees.\n3. Aportar el major nombre d’idees possible.\n4. Intentar pensar en idees originals.\n– Dir: “Si us plau, penseu en idees que us podrien convenir als dos. Podeu pensar-ne alguna\n– Seleccionar les opcions més interessants o mirar-ne de combinar-les.\n– Avaluar les opcions. Preguntar: “És justa aquesta opció? Podríeu complir-la? Creieu que funcionarà?”\n– Demanar a les persones que facin un pla d’acció: Qui farà què, quan, on i com?\n– Demanar a cadascú que resumeixi el pla.\n– Preguntar: “Està el problema arreglat?”\n– Fer una encaixada de mans amb cada persona.\n– Preguntar: “Voleu fer-vos una encaixada?”.\n– Fixar data revisió dels acords\n– Felicitar als participants.\nVídeo: Exemple d’una mediació\nGuió de la difusió del servei de Mediació\nLa mediació entre iguals, (entre alumnes) amb el suport d’un grup de professors.\nÉs una manera d’afrontar els conflictes dialogant i cooperant. L’objectiu del Servei de Mediació és que, quan qualsevol de vosaltres estigui en conflicte amb un altre, pugueu parlar de les dificultats que teniu, de manera que pugueu arribar a solucions que siguin positives per a tots dos.\nAmb la mediació sou vosaltres qui preneu les decisions. Els mediadors només us ajudarem a dialogar de manera que pugueu col·laborar per arribar a uns acords que serveixin a tots dos.\nEl mediador és imparcial (no jutja ni es posa a favor de ningú).\nEl que parlam durant la mediació és confidencial (no es pot explicar a altres persones).\nSorgeix el conflicte.\nEs decideix solucionar-lo a les bones.\nEs demana la mediació emplenant un full de sol·licitud a consergeria.\nEls alumnes mediadors es posaran en contacte amb les persones en conflicte.\nS’acorda un dia i hora (10:45h-11:15h) per fer la mediació.\nLloc de mediació: aula de lectura.\nEls mediadors escolten cada persona individualment.\nLlavors es reuneixen i expliquen les normes per tal que la mediació funcioni.\nUn cop acceptades les normes, es passa a explorar el conflicte.\nS’hi identifiquen els interessos d’ambdues parts.\nSe cerquen solucions alternatives.\nEs promou l’empatia i la cooperació.\nS’arriba a un acord.\nEls pactes es duen a la pràctica.\nEs revisen i valoren els resultats. Es tanca la mediació.\nEls objectius generals de la dinamització són:\nActivitats de la Comissió de Convivència i dinamització\nMar 05, 2022 / 0 comments


«Cada cop que tanca un comerç és com si ens arrenquessin un queixal» - Diari de Girona\nEl comerç viu una situació complicada, ja que la COVID s'ha sumat a problemes com els alts lloguers o la venda «online»\nlaura fanals girona 04.08.2020 | 23:07\nUn local per llogar al carrer de l'Argenteria · Marc Martí\nUn local per llogar al carrer de l'Argenteria\nEl comerç de la ciutat de Girona està vivint un moment complicat. La crisi causada per la covid-19 -primer pel confinament i aquest estiu per la falta de turistes- s'ha sumat a altres problemes estructurals, com l'alt preu dels lloguers i l'increment del comerç online. Diari de Girona publicava diumenge passat que a l'eix turístico-comercial de la Rambla i Argenteria hi ha dinou locals amb les persianes abaixades, però l'estampa es repeteix a diverses zones de la ciutat, inclosos el carrer Ballesteries i la plaça del Vi. El president de l'associació Girona Centre Eix Comercial, Josep Maria Noguer, assegura que des del sector volen ser optimistes, però admet que «no podem negar la realitat dels locals tancats». «Cada cop que tanca una botiga és com si ens arrenquessin un queixal», afirma, tot advertint que el comerç és un element imprescindible per a la ciutat i que, si els establiments van tancant, «al final només quedaran quatre gats».


Usuari:Higaldos - Viquilletra\nHigaldos és un usuari de Viquilletra que durant el curs 2017-18 utilitza un grup d'estudiants del centre Escola Parroquial Nostra Senyora de Montserrat (amb el professorat: Mvidal45) i que està format per: Guillem Berrocal Garcia Roger Jordán Fraile Miguel Lucena Vargas Isaac Salvador Torres\nHola! Som els Higaldos, som un grup de nois de Rubí i anem a l'escola Montserrat. Tenim 13 anys i hem triat un nom molt original pel nostre grup. Perquè vam escoltar que un noi es deia així, i ens va cridar l'atenció. Volem que molta gent conegui el llibre Wonder, ja que ens ha agradat molt.\nGuillem: Hola, tinc 14 anys i m'agrada molt el futbol, tant veure-ho per la televisió com jugar-ho.\nRoger: Hola, tinc 14 anys m'encanta el xocolata, és el meu menjar preferit.\nMiguel: Hola, tinc 13 anys i sóc del Madrid, m'agrada molt el futbol sobretot ficar-me de porter.\nIsaac: Hola, tinc 13 anys i el que més m'agrada són els videojocs, sobretot jugar al FIFA a la Play Station 4.\nActivitat sobre Wonder de l\nRealitzada pel grup Higaldos del centre Escola Parroquial Nostra Senyora de Montserrat\nIsaac: Hola, tinc 13 anys i el que més m'agrada són els videojocs, sobretot jugar al FIFA a la Play Station 4. ____ Més...\nHola! Som els Higaldos. Som un grup de nois de Rubí i anem a l'Escola Montserrat. Tenim 13 anys i hem triat un nom molt original per al nostre grup, perquè vam sentir que un noi es deia així, i ens va cridar l'atenció. Volem que molta gent conegui el llibre Wonder, ja que ens ha agradat molt.\nGuillem: Hola, tinc 14 anys i m'agrada molt el futbol, tant veure'l per la televisió com jugar-hi.\nRoger: Hola, tinc 14 anys i m'encanta la xocolata, és el meu menjar preferit.\nMiguel: Hola, tinc 13 anys i sóc del Madrid, m'agrada molt el futbol sobretot fer de porter.\nActivitat sobre Wonder de l'autora R.J. Palacio\nHem fet un booktrailer sobre el llibre Wonder. ____ Més...\nObtingut de «https://www.viquilletra.com/index.php?title=Usuari:Higaldos&oldid=24871»\nDarrera modificació de la pàgina: 14 març 2018 a les 18:10.