Lligues Lleida :: TARGETA LLIGUES LLEIDA\nLligues Lleida està lliurant les targetes personalitzades per als 2000 jugadors de les seves lligues, gràcies al patrocini de Pàrquing Vilella i Eurotaller.\nAmb aquesta targeta et podràs acreditar:\nAcreditació per a l'atenció en el centre mèdic Grupo HLA Perpetuo Socorro en cas de lesió, així com per gaudir dels serveis de Fisio gratuït de Lligues Lleida.\nA més a més, amb l'acreditació podràs gaudir dels descomptes en les empreses i centres concertats amb els quals Lligues Lleida signa acords de col·laboració:\nEurotaller del c/Joan Baiget de Lleida, ens ha preparat un descompte en els serveis de reparació del vehicle d'un 20% en el preu de les peces a canviar i preu especial en el manteniment del teu vehicle.\nKarting Indoor Alpicat SL, situat al costat del Cinemes JCA d'Alpicat, en ha preparat una sèrie de descomptes en el serveis que presta. Des d'un descompte de 2€ en el servei de karting a un bono de descompte del 20% als equips que celebrin el sopar de temporada 2016/17 al seu restaurant.\nLligues Lleida ja ha començat a repartir tots dos descomptes.\nEquilibrium Cos-Ment, del c/Riu Ebre núm.31-33 de Lleida, ha preparat pels jugadors de Lligues Lleida un pack consistent en estudi antropomètric, 1 pla d'entrenament per evitar lesions i una dieta per només 50 euros.\nA més, ofereixen descomptes als nostres jugadors del 10% en la resta de packs i serveis que ofereixen.\nSabors Ecològics, del c/Cristòfol de Boleda de Lleida, disposa d'una extensa oferta de vins i licors, que posen a disposició dels jugadors de Lligues Lleida descomptes de temporada que et farem arribar via newletters.\nHinchables Jumpy Jump, del c/Priorat, 7, de Lleida, t'ofereix un descompte del 20% en la contractació dels seus serveis per a nens com castells inflables, conta-contes, disfreces, disco mòbil, festa de l'escuma, màgia, paintball, pintacares, globoflexia i maquillatge.


Alfara del Patriarca confia el seu Pla Intern i Municipal d’Igualtat en EQUÀLITAT – EQUÀLITAT, participació i igualtat\nAlfara del Patriarca confia el seu Pla Intern i Municipal d’Igualtat en EQUÀLITAT\n21 enero, 2021 Alfara del Patriarca, igualdadEQUÀLITAT\nL’Ajuntament d’Alfara del Patriarca confia el disseny del Pla Intern i Municipal d’Igualtat en la nostra marca.\nEl projecte es durà a terme gràcies als fons destinats del propi ajuntament.\nDes d’EQUÀLITAT, participació i igualtat ens complau anunciar que la nostra marca durà a terme el disseny del Pla Intern i Municipal d’Igualtat de l’Ajuntament d’Alfara del Patriarca. El projecte podrà executar-se gràcies als fons que el propi ajuntament destinarà per a fomentar i garantir la igualtat d’oportunitats entre dones i homes del municipi.\nDes de la nostra consultora és un orgull poder continuar col·laborant amb institucions que busquen fer desaparèixer les desigualtats per raó de sexe que encara imperen en la nostra societat. Per això, el que es pretén amb el disseny d’aquests Plans d’Igualtat, és desenvolupar un document que permeta:\n1) Difondre i visibilitzar una cultura del consistori compromesa amb la igualtat de tracte i d’oportunitats de dones i homes.\n2) Fomentar canvis d’actituds, de manera gradual, en la població, per a afavorir principis com la corresponsabilitat.\n3) Erradicar les possibles violències contra les dones en el municipi impulsant la prevenció, la sensibilització social, la investigació i el suport a les víctimes.\n4) Millorar la qualitat de vida de les dones mitjançant la promoció de la salut i la creació d’hàbits de vida saludables.\n5) Sensibilitzar a tot el personal de l’Ajuntament, en tots els nivells de l’organització, sobre la necessitat d’actuar i treballar de manera cooperativa per a aconseguir una igualtat real.\nDes d’EQUÀLITAT, participació i igualtat volem agrair a l’Ajuntament d’Alfara del Patriarca per apostar i confiar amb nosaltres per a dur a terme el disseny d’aquest gran projecte. Perquè volem continuar fent un món igualitari i respectuós, en el qual es garantisquen les llibertats, les igualtats i els drets de totes les persones.\n← CAPITOL confia el diseño de su III Plan de Igualdad en nuestra firma\tLa educación, la base de un futuro justo, igualitario y sostenible. →


Nadal A Eivissa: Betlem De Playmobil En Eloy Serrano\nEloy Serrano ha muntat un espectacular Betlem de Playmobil\nEloy Serrano ha muntat un increïble Betlem de Playmobil que tornarà bojos a nens ... i no tan nens. ¡Visita'l i podràs guanyar un lot de joguines!\nHa arribat el Nadal! I l'illa s'omple de propostes nadalenques tan boniques com la que avui et presentem. L'empresa de distribució de papereria a Eivissa Eloy Serrano ha muntat un increïble Betlem de Playmobil en les seves àmplies instal·lacions en Can Frígoles (Molt a prop de l'aeroport).\nPerò a més, si vas a visitar-lo, podràs guanyar un complet lot de joguines, Que pots veure exposat al magatzem. Participar és molt fàcil. Només has d'acudir a Eloy Serrano a veure aquesta preciosa instal·lació nadalenca i omplir una inscripció amb les teves dades personals en la qual hauràs respondre tres preguntes relacionades amb el Betlem. El sorteig es farà entre tots els que introdueixin la inscripció en una urna tancada.\nPerò a més, només per fer la teva inscripció et regalaran un còmic de Mortadel·lo i Filemó en el moment de la visita. Regal segur! Això sí, et advertim que només és possible realitzar una inscripció per persona.\nEloy Serrano és una coneguda empresa eivissenca amb més de 25 anys d'experiència en la distribució de papereria a Eivissa, que té les seves oficines i magatzem a Can Frígoles, al costat de l'aeroport.\nAra a més ha obert una nova línia de negoci molt d'acord amb la natural preocupació que tots compartim que fa a el canvi climàtic i el que podem fer per pal·liar-ne els efectes. Es tracta d'una gamma d'envasos ecològics d'origen vegetal d'un sol ús. Gots, plats, palletes, bosses d'escombraries o embalatges per take-away elaborats amb materials biodegradables i compostables com canya de sucre, midó de blat de moro, fusta, paper kraft o bambú.\nUna alternativa perfecta per no complicar-te en els teus esdeveniments i celebracions, mentre cuides el planeta. Aquesta gamma de productes que et va a enamorar la trobaràs al passadís Cash & Carry, Que queda just davant de l'Betlem. Aprofita la teva visita a l'Betlem per donar-los un ull, et va a al·lucinar!\nDurant el Nadal, Eloy Serrano obre de dilluns a divendres en horari de 8:30 a 13:30 hores i de 16 a 20 hores. Els dissabtes i diumenges està tancat. A més, el 24 de desembre 2019 obre només de 8: 30 a 13: 30 hores i l' 25 i 26 de desembre 2019 està tancat.\nUn Betlem que farà les delícies dels nens i no tan nens. No t'ho pots perdre!


L'Informatiu - La nova proposta de la JOSPeM combina cinema mut i música\nLa nova proposta de la JOSPeM combina cinema mut i música\nLa Jove Orquestra de Santa Perpètua de Mogoda (JOSPeM) amb la col·laboració del Cineclub Cisco Mosenya i l’escola de teatre La Bambalina ha programat el diumenge 14 de maig l’espectacle Música en blanc i negre, que combina la musica en directe i el cinema mut. L’activitat tindrà lloc a partir de les 12 hores al Teatre del Centre Parroquial. El preu de l’entrada és de tres euros.\nLa JOSPeM anuncia que s’oferiran tres curtmetratges orquestrats en directe “perquè us sentiu com als anys 20”. Sílvia Contreras, presidenta de la JOSPeM ha explicat que “aquest és un projecte a tres bandes: el cineclub posa els mitjans tècnics i el curt L’espantaocells de Buster Keaton, l’escola de teatre La Bambalina ha creat un curt i la JOSPeM posem el tercer curt i la música”.\nLa Bambalina ha gravat un dels curtmetratges, basat en el conte El flautista d’Hamelin, a diferents espais del municipi. Els alumnes joves i alguns petits del centre han protagonitzat aquest audiovisual.\nDes de la JOSPeM conviden a tothom a gaudir d’aquest espectacle i asseguren que no baixen la guàrdia i que “ens encanten els nous reptes” després de tancar “un curs molt emotiu per nosaltres amb la celebració del 10è aniversari”.\nFoto: La JOSPeM en un concert al Teatre del Centre Parroquial / Josep Cano


CV0174-2020 Consulta vinculant a tributs, del 17 de gener del 2020, en relació amb la consideració d’aportació no dinerària a efectes del règim fiscal de les operacions de reestructuració empresarial\nConsulta vinculant en relació amb la consideració d’aportació no dinerària a efectes del règim fiscal de les operacions de reestructuració empresarial.\nNúmero de consulta CV0174-2020\nData d’emissió 17/01/2020\nNormativa Decret legislatiu de publicació del text refós de la Llei 17/2017, del 20 d’octubre, de règim fiscal de les operacions de reorganització empresarial i de modificació de la Llei 95/2010, del 29 de desembre, de l’impost sobre societats; de la Llei 5/2014, del 24 d’abril, de l’impost sobre la renda de les persones físiques; de la Llei 21/2014, del 16 d’octubre, de bases de l’ordenament tributari; de la Llei 20/2007, del 18 d’octubre, de societats anònimes i de responsabilitat limitada, i de la Llei 21/2006, del 14 de desembre, de l’impost sobre les plusvàlues en les transmissions patrimonials immobiliàries.\nTemàtica de les qüestions plantejades:\nA efectes de l’aplicació del règim fiscal especial previst a la Llei de reorganització empresarial en relació a una determinada operació societària, es plantegen les qüestions següents:\na. Confirmació de l’aplicació del règim especial previst a la Llei de reorganització empresarial a l’operació consistent en l’aportació no dinerària plantejada pel consultant, a una societat preexistent participada majoritàriament per aquest.\nb. Valoració, als efectes de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (en endavant, IRPF), de les participacions rebudes pel consultant en aportació no dinerària plantejada, i determinació de la seva data d’adquisició a efectes fiscals.\nc. Valoració i determinació de la data d’adquisició, als efectes de l’Impost sobre Societats (en endavant, IS) i de l’Impost sobre les Plusvàlues en les Transmissions Patrimonials (en endavant, IPTPI) dels actius immobiliaris aportats pel consultant, en l’aportació no dinerària plantejada.\nPer tant, es sol·licita el criteri vinculant d’aquesta Administració Tributària en relació als assumptes referents a l’operació de reorganització empresarial plantejada en la present consulta.\nEl consultant és una persona física amb residència fiscal andorrana, subjecte passiu de l’IRPF. D’entre els elements que integren el patrimoni del consultant, aquest és ple propietari de diferents actius immobiliaris situats al Principat d’Andorra, quins van ser obtinguts mitjançant donacions dutes a terme pels pares del consultant, atorgades a través d’escriptura pública.\nA data de la present consulta vinculant, part dels referits actius immobiliaris es troben explotats pel consultant mitjançant l’activitat d’arrendament d’habitatges. Així mateix, part dels immobles esmentats no ha estat afectats a cap activitat econòmica des de la seva adquisició per part del consultant, se bé serien susceptibles de ser afectats a dita activitat econòmica.\nEn aquest sentit, val a dir que el consultant es troba degudament donat d’alta com a empresari, tributant així per la referida activitat d’arrendament d’habitatges com a rendiment d’activitats econòmiques en l’IRPF i per l’Impost General Indirecte (en endavant, IGI). En el desenvolupament de la seva activitat, el consultant suporta una sèrie de despeses de tercers (subministraments, manteniment dels edificis, serveis exteriors, etc.) necessaris per a la correcta ordenació dels mitjans materials afectes a l’activitat econòmica d’arrendament. Així mateix, dites despeses, així com la resta d’ingressos i despeses associades a l’activitat econòmica del consultant són degudament reflectides en la comptabilitat del consultant, en base a la normativa del Pla general de comptabilitat.\nAddicionalment, juntament amb la seva dona (en endavant, “la dona del consultant”), el consultant és soci de de la societat A (en endavant, la Societat), societat anònima amb residència fiscal andorrana en la que participen íntegrament. En aquest sentit, el percentatge de participació del consultant en el capital social de A és del 99,67%, pertanyent el 0,33% restant a la seva dona.\nLa societat A va ésser constituïda, mitjançant escriptura pública i es troba degudament inscrita en el Registre de Societats del Govern d’Andorra. En aquest sentit, l’objecte social de la societat, entre altres comprèn la gestió i explotació del patrimoni propi.\nEsdevé rellevant tenir en compte que, a data de la present consulta vinculant, la societat no disposa d’actius significatius en el seu Balanç, degut a la seva inactivitat des de la seva constitució.\nL’actual estructura patrimonial i societària en la que participa el consultant genera una sèrie de deficiències de funcionament, administratives i econòmiques, derivades de l’existència d’una persona jurídica sense activitat quin objecte social coincideix amb l’activitat econòmica realitzada pel consultant a nivell d’empresari individual.\nEn aquest context, i amb la voluntat de permetre una millor gestió estratègica del seu negoci d’explotació immobiliària a Andorra, l’agrupació en una sola societat, això és de la societat A, de la majoria del patrimoni immobiliari del consultant afecte a l’activitat econòmica d’arrendament (actualment en mans del consultant de forma directa com a empresari individual), permetria una gestió centralitzada i professionalitzada, dedicada exclusivament a l’administració d’aquesta tipologia d’actius, els quals quedarien plenament diferenciats de la resta d’actius immobiliaris, tant d’us privatiu com d’explotació individualitzada, del consultant.\nEn aquest sentit, resulta necessari precisar que únicament quedarien fora de l’àmbit d’aquesta operació aquells actius immobiliaris d’us privatiu i determinats actius que, tot i estar afectes a l’activitat d’arrendament, la seva repartició entre els fills del consultant de forma directa es troba ja decidida i planificada.\nVista la situació actual descrita, i tenint en compte l’aprovació i publicació de la Llei de reorganització empresarial, el consultant es planteja una operació destinada a reorganitzar l’estructura empresarial actual, amb la finalitat d’assolir una gestió més eficient del seu patrimoni immobiliari.\nA continuació es presenta l’operació respecte la qual es qüestiona a aquesta Administració. Aquesta operació respon a un plantejament global dels motius econòmics i estratègics del consultant, que també es detallen a continuació:\nEs planteja l’aportació no dinerària a la societat A, societat participada pel consultant, de la major part del patrimoni immobiliari del consultant afecte o susceptible de ser afectat a l’activitat econòmica d’arrendament, atribuint-se al mateix les noves participacions resultants. La societat A, quin objecte social és la gestió immobiliària, afectaria la totalitat dels actius rebuts a la seva activitat, subrogant-se en totes aquelles obligacions que fins al moment recaiguessin en el consultant.\n- Concentració i racionalització de l’activitat econòmica d’explotació d’immobles: amb aquesta operació es racionalitza l’estructura patrimonial i empresarial del consultant, unificant sota el paraigua d’una societat constituïda a tal efecte, la majoria dels actius immobiliaris exclusivament afectes a l’activitat econòmica d’arrendament a desenvolupar pel consultant.\n- Desenvolupament de nous projectes: la concentració de l’activitat en una única entitat amb recursos propis i que mostri una imatge externa sòlida permetria incrementar la capacitat comercial, d’administració i de negociació amb tercers, obrint la possibilitat d’assolir nous projectes immobiliaris i l’obtenció de noves vies de finançament en cas necessari, sense comprometre el patrimoni personal del consultant.\n- Implicació familiar: l’operació en qüestió permetria la incorporació de la dona del consultant, així com els futurs successors del negoci de forma progressiva, fomentant així una millor i més eficient realització de l’activitat a nivell familiar.\n- Simplificació de la futura successió: el resultat de l’operació plantejada permetria facilitar la futura successió del patrimoni del consultant als seus descendents, de forma que es simplificaria la separació d’una futura herència a través del repartiment de les participacions en dita societat. Aquest fet, juntament amb la facilitació de la implicació dels membres del grup familiar del consultant en la presa de decisions de la societat permetria assegurar la continuïtat de l’activitat a llarg termini, mitjançant els riscos de degradació del patrimoni familiar i venda dels actius en futures successions.\n- Limitació de riscos: l’aportació dels actius a la societat permetria limitar tot eventual impacte negatiu que pogués sofrir l’activitat econòmica, compartimentant riscos i evitant que aquests afectin a la resta del patrimoni del consultant.\nEn relació amb l’impacte econòmic que es derivaria com a conseqüència de la formalització de l’operació plantejada, aquesta part procedeix a efectuar determinades puntualitzacions en relació a alguns dels motius econòmics ja exposats en la consulta:\n- Concentració de l’activitat econòmica: A data de la present consulta, les despeses associades a la gestió de l’activitat d’arrendament desenvolupada directament pel consultant representen, aproximadament, el 45% del volum d’ingressos. A aquest import de despeses, cal addicionar les despeses pròpies del manteniment de la societat, actualment sense activitat significativa. En aquest sentit, si bé no és possible quantificar amb precisió l’impacte de la concentració de l’activitat en una societat, la mateixa permetria potenciar l’eficàcia en la presa de decisions per part dels titulars del negoci, a més de permetre una gestió més racionalitzada i eficient dels mateixos, reduint el pes relatiu de les despeses de gestió dels immobles, conseqüència d’un previsible augment de la xifra d’ingressos i d’una optimització de les despeses.\n- Desenvolupament de nous projectes: Fruit de la concentració i l’especialització sota una societat, es permet accedir a un ventall d’inversions més ampli, incloent la possibilitat d’una inversió directa en capital. Aquest accés a un finançament més variat, pot generar millors condicions contractuals que en el cas de projectes participats directament pel consultant de forma individual.\n- Limitacions de riscos: Si bé no resulta possible quantificar l’impacte econòmic d’aquest motiu econòmic a data de la present consulta, la separació de l’activitat econòmica d’arrendament respecte del patrimoni privatiu del consultant permet minimitzar el risc d’afectació legal sobre aquest darrer, en cas d’hipotètiques reclamacions civils o administratives associades a l’activitat econòmica de la societat. En aquest sentit, el potencial impacte econòmic de l’operació s’identificaria amb el patrimoni privatiu del consultant.\n- Simplificació de la futura successió: el resultat de l’operació plantejada permetria facilitar la futura successió del patrimoni del consultant als seus descendents, de forma que es dificultaria l’existència de potencials conflictes que poguessin comportar ineficiències econòmiques a nivell familiar (tals com litigis entre hereus, vendes a preu inferior al de mercat conseqüències de desavinences familiars, etc.).\nAtenent a l’operació plantejada i als objectius perseguits amb la mateixa, el consultant presenta la següent consulta davant aquesta Administració, relativa als aspectes que es detallen a continuació:\nEn relació amb l’operació plantejada d’aportació no dinerària plantejada:\na. Confirmació de l’aplicació del règim fiscal especial previst a la Llei de reorganització empresarial a l’operació consistent en l’aportació no dinerària plantejada pel consultant, a una societat preexistent participada per aquest.\nb. Confirmació que, en l’operació d’aportació no dinerària objecte de la present consulta, les participacions socials rebudes pel consultant s’haurien de valorar, a efectes fiscals, pel mateix valor i antiguitat dels elements patrimonials aportats.\nc. Confirmació que, en l’operació d’aportació no dinerària objecte de la present consulta, els actius immobiliaris aportats a la societat s’haurien de valorar, a efectes fiscals, pel mateix valor que tenien en seu del consultant. De la mateixa manera, confirmació que aquests elements haurien de conservar la mateixa data d’adquisició que tenien quan formaven part del patrimoni empresarial del consultant.\n3.INTERPRETACIÓ FISCAL DE LA SITUACIÓ PLANTEJADA:\nTal i com s’ha indicat anteriorment, es planteja una reorganització del patrimoni immobiliari del consultant. En aquest sentit, de l’operació plantejada es podrien derivar implicacions a nivell de tributació directa i indirecta. Així mateix, resulta rellevant determinar l’aplicació del règim especial de neutralitat previst en la Llei de reorganització empresarial a l’operació d’aportació no dinerària prevista.\nArrel dels antecedents exposats anteriorment, l’objecte de la present consulta és aclarir les implicacions fiscals derivades de l’operació plantejada tenint en compte les particularitats descrites a l’apartat anterior i la legislació vigent a data de la present consulta.\n3.1. APORTACIÓ NO DINERÀRIA DE BÉNS IMMOBLES – APLICACIÓ DEL RÈGIM FISCAL DE NEUTRALITAT\nEn aquest sentit, l’article 16 de la Llei de l’IRPF preveu, al seu apartat primer, que “la determinació de la renda de les activitats econòmiques en la modalitat d’estimació directa es fa d’acord amb les normes de l’impost sobre societats, sense perjudici de les normes especials establertes en aquesta Llei”.\nEn l’escenari plantejat, el consultant procediria a formalitzar una aportació no dinerària a la societat A, de la majoria dels béns immobles afectes a l’activitat econòmica d’arrendament d’habitatges que aquest manté actualment en el seu patrimoni empresarial a nivell individual. Com hem fet referència prèviament, tot i que a data d’avui només alguns dels actius es troben efectivament arrendats, val a dir que és voluntat del consultant aconseguir explotar en arrendament la totalitat dels béns immobles aportats, en el marc de l’activitat econòmica de la societat A.\nL’article 2.4.b) de la Llei de reorganització empresarial detalla la definició no dinerària d’altres actius. En particular, té aquesta consideració l’operació per la qual “[...] b) Una persona física aporta una branca d’activitat o un o diversos elements patrimonials afectes al desenvolupament d’una activitat econòmica o accions o participacions en el capital social d’entitats que representin una participació d’almenys el 5% del seu capital social a una entitat resident al Principat d’Andorra, i rep a canvi valors representatius del capital social de l’entitat beneficiària de l’aportació”.\nEn l’operació plantejada es donaria compliment a tots els requisits objectius esmentats en els articles 2.4.b) i 3.1 reproduïts a continuació:\nPel que fa als béns immobles afectes a l’activitat d’arrendament:\nb) Els consultant, això és qui duu a terme l’aportació, és resident fiscal al Principat d’Andorra\nc) La societat adquirent, és una entitat resident fiscal a Andorra.\nd) A canvi de l’aportació efectuada pel consultant, com a aportant, rebria valors representatius del capital social de la societat A.\nCom es pot apreciar, s’exigeix que les operacions formalitzades sota el règim especial de neutralitat fiscal es duguin a terme per motius econòmicament vàlids i no per motius fiscals. En aquest sentit, tal i com s’ha fet esment en els antecedents de la present consulta, l’aportació no dinerària es duria a terme per una sèrie de motius que entenem que serien susceptibles de justificar el seu fons econòmic:\n- Concentració i racionalització de l’activitat econòmica d’explotació d’immobles: amb aquesta operació es racionalitza l’estructura patrimonial i empresarial del consultant, unificant sota el paraigua d’una societat constituïda a tal efecte, la majoria dels actius immobiliaris exclusivament afectes a l’activitat econòmica d’arrendament.\n- Simplificació de la futura successió: el resultat de l’operació plantejada permetria facilitar la futura successió del patrimoni del consultant als seus descendents, de forma que es simplificaria la separació d’una futura herència a través del repartiment de les participacions en dita societat. Aquest fet, juntament amb la facilitació de la implicació dels membres del grup familiar del consultant en la presa de decisions de la societat permetria assegurar la continuïtat de l’activitat a llarg termini, mitjançant els riscos de disgregació del patrimoni familiar i venda dels actius a futures successions.\n- Limitació de riscos: l’aportació dels actius a la societat permetria limitar tot eventual impacte negatiu que pogués sofrir l’activitat econòmica, compartimentant riscos i evitant que aquests afectin a la resta del patrimoni privatiu i empresarial del consultant.\nAls efectes de facilitar la validació de l’existència dels motius econòmics vàlids requerits a l’article 15.2 de la Llei de reorganització, a continuació es procedeix a exposar el comportament fiscal de la societat que es podria preveure durant els propers tres exercicis, el qual no hauria de diferir significativament del comportament resultant de la inaplicació del règim especial, en virtut del següent:\n- Tinença i explotació d’immobles: la simple tinença d’immobles per part de la societat comportaria la tributació directa i indirecta derivada de l’arrendament dels actius immobiliaris aportats. En aquest sentit, entén la consultant que l’aplicació del règim fiscal previst en la Llei de reorganització empresarial en cap cas comportaria una menor tributació en seu de la societat per aquest concepte.\n- Tinença de participacions de la societat A: la simple tinença de participacions en la Societat no generaria cap renda addicional a les analitzades a continuació, motiu pel qual no es posarien de manifest diferències entre cap dels escenaris plantejats.\n- Distribució de dividends per part de la societat A: d’acord amb el contingut de l’article 20 de la Llei de l’IS, entén aquesta part que una hipotètica distribució de dividends de la filial tindria el mateix tractament, a efectes fiscals, en tots els casos, amb independència que resulti d’aplicació el règim fiscal de reorganització.


Hola, sóc la teva clienta - Ellasdeciden.com\nabril 18, 2017 /0 Comentarios/en Artículos, Blog /por Gemma Cernuda\nUn retail que connecta amb el 80% del poder de compra del mercat ha de ser autèntic, genuí i creïble.\nSi a una dona li agrada el que experimenta ho recomana com a mínim a unes 27 persones.\nAmb els meus establiments de confiança vull tenir una relació de partner, de sòcia, de complicitat.\nHa de ser ample, net, lluminós, amb bona olor, amb música tranquil·la, amb miralls, amb informació, amb persones, amb somriures, amb molta informació, amb l’opció de fer la consulta en línia, sense barreres, inclusiu, amable, amb espai per a nens i nenes, amb Wi-Fi, amb pantalles per consulta en línia, amb aigua, amb banys nets per grans i petits, amb espai per donar el pit i per embolicar regals, amb opció de fer delivery, amb opció de pagament a terminis, amb ofertes de bon producte a bon preu, amb premis per la fidelitat, amb opció de compra en línia… És a dir, que m’expliqui coses del sector perquè jo pugui prendre millors decisions en el seu establiment i em senti més segura i lliure.\nAixí és un retail Women Friendly. Un establiment que connecta amb la dona, ha de donar sempre una mica més. Ha de ser un espai on em trobi tan a gust que, encara que no compri, l’experiència sempre sigui positiva. Ja sigui perquè hi havia una xerrada sobre un tema que m’interessa o perquè és una marca compromesa amb una causa amb la qual simpatitzo i això em fa sentir més convençuda d’on gasto els meus diners.\nEn definitiva, un retail que connecti amb el 80% del poder de compra del mercat ha de ser autèntic, genuí i creïble. Ha de partir d’explicar una història de veritat; amb valors.\nSi hi ha alguna cosa que apreciem les dones són els valors, els homes també, però per a les dones són crucials en escollir una marca o un servei. Està clar que no ens han d’enganyar amb el preu, però també han de ser transparents, ètics i humans, que expliquin una història al darrere, que vegi com ha arribat aquest producte aquí, que sigui social, que aporti a la comunitat, que sigui autèntic i que em transmeti confiança i sinceritat. Amb aquest còctel el que aconseguirà aquell establiment i servei serà guanyar-se la confiança de la dona i, en conseqüència, guanyar una prescriptora i evangelitzadora de la seva marca.\nEl millor que ens pot passar és que una dona ens recomani; només ho farà si és de veritat, i si el que ha experimentat és el que ella esperava, i encara una mica més. Ho recomanarà com a mínim a unes 27 persones de mitjana. Un home en les mateixes circumstàncies ho farà a unes 6/8 persones. Per tant des d’un punt de vista de rendibilitat ens interessa, i molt, connectar, agradar i guanyar-nos a la dona consumidora.\nFinalment el que farà més creïble tot aquest debat, esforç i camí estratègic per a crear marques Woman Friendly (marques que vulguin entendre’ns) serà que a les cúpules directives hi hagi dones; que quan un mitjà publica una notícia, l’article vagi acompanyat d’una fotografia on surten dones; que a les taules de decisió hi hagi veus de tots colors i criteris, des que es concep el producte fins que es decideix i es comunica i finalment es ven. També cal tenir en compte que si aquesta dona és mare, canvia radicalment el valor del producte o servei en qüestió, ja que automàticament estar decidint no només per a ella, sinó per a tota la família.\nEscolta’m i estima’m\nPotser no cal que diguis al rètol de l’establiment que és “per a dones”, però si que cal que m’hagis preguntat abans què vull del teu producte i servei, com vull que em solucionis el problema i com podem arribar a ser amigues. Perquè jo- que sóc la teva clienta- vull que siguem amigues. Vull que et pugui trucar de veritat i confiar en tu quan tingui un problema, ja que per això he confiat aquesta àrea de la meva vida en tu. No vull sentir que estàs fent negoci i que la nostra relació és un intercanvi econòmic. En definitiva, jo amb els meus establiments de confiança, els meus punts de retail, de servei de marca que interacciono vull tenir una relació de partner, de sòcia, de complicitat.\nSave the date 27/4. #SheBanking en Barcelona ¿Compromiso real o marketing?


Desmantellada una web pedòfila portuguesa amb detinguts a Girona | NacióGirona\nper NacióSabadell , 7 d'octubre de 2020 a les 08:04 |\nLa policies espanyola ha desmantellat una pàgina web que, presumptament, es dedicava a la venda de material d'abús sexual infantil i ha detingut 12 pedòfils entre Barcelona, Girona, Sabadell, Càceres, Albacete, Cadis, Castelló, Madrid, Màlaga, Múrcia, València i Portugal.\nL'administrador de la web es trobava a Portugal i va ser arrestat per la policia lusitana gràcies a les indicacions de la Unitat Central de Ciberdelinqüència de la policia espanyola. La posterior investigació sobre els usuaris del web va permetre la identificació i detenció dels pedòfils, que intercanviaven el material a través de missatgeria instantània. La investigació ha comptat amb la col·laboració d'Europol, Interpol i la Policia de Seguretat Pública de Portugal.\nLa investigació va començar gràcies a una informació ciutadana rebuda a través del portal del cos policial de l'Estat i es va posar als agents sobre la pista d'un lloc web de distribució comercial de material pedòfil, aconseguint dades que van permetre el rastreig i localització del seu administrador, un ciutadà resident a Portugal i que obtenia regularment grans beneficis econòmics derivats d'aquestes activitats.\nAmb la finalitat de treure rèdit del negoci i obtenir importants guanys, oferia dues vies diferents: efectuar un pagament directe a través de monedes virtuals o de plataformes de gestió econòmica en línia, cosa que permetia al visitant evitar la publicitat. I també, interposava entre la pàgina i les imatges d'abusos sexuals a menors un intermediari publicitari. D'aquesta manera, cada vegada que algú accedia a aquest enllaç, el creador del web il·legal rebia una petita contraprestació.\nEn determinar la seva ubicació, la policia espanyola va sol·licitar a través d'Europol la col·laboració dels seus homòlegs en aquest país i, d'acord amb la informació facilitada pels agents de la Unitat Central de Ciberdelinqüència, va ser detingut, ingressant posteriorment a la presó. La pàgina estava allotjada en un proveïdor de serveis i, davant el requeriment de les autoritats espanyoles, va ser desmantellada.\nNo obstant això, els investigadors van continuar l'anàlisi de la web i van localitzar un apartat de grups de missatgeria instantània dedicat a material d'abús sexual infantil. D'aquesta manera es va aconseguir la plena identificació de la resta de pedòfils a Espanya que, havent entaulat contacte a la web, utilitzaven aplicacions de missatgeria a través de telefonia mòbil per intercanviar material sexual de menors. Alguns d'ells exhibien actituds jocoses davant els abusos a nens i tenien un consum compulsiu de material il·legal.\nEntre ells destaca la detenció d'un individu a Màlaga que era un dels membres més actius en aquests canals investigats i amb més volum de material il·legal compartit, un total de fins a 38 vídeos de nens de molt curta edat sotmesos a greus abusos sexuals. També crida l'atenció la presència d'un menor d'edat, arrestat a Barcelona, que havia compartit 49 vídeos i 9 fotografies de nenes molt petites en molt poc temps.\nCal destacar la joventut dels detinguts, dels quals quatre eren menors d'edat, i el telèfon mòbil era el mitjà principal de comissió de delicte. Els menors sovint disposen d'aquesta eina de connexió a internet sense supervisió i, de fet, és l'instrument preferent per a això.\nEls agents han acreditat que els investigats posaven en comú consells per eludir la seva responsabilitat penal, evitant ser detectats i intercanviant informació sobre canals que garanteixin al màxim la seva privacitat i seguretat. A més, i com és habitual, utilitzaven codis i argot per evitar cridar l'atenció sobre el material que realment albergava.\nDurant la investigació, els agents van aconseguir identificar també a dos ciutadans colombians, i la informació es va remetre a través d'Interpol a aquest país perquè actuessin d'acord amb la seva legislació.\nSuccessos, pornografia infantil, pedòfil, policia espanyola, Sabadell, abús sexual infantil, Portugal, menors, pedofília


Comença la campanya informativa per a la recollida de la fracció orgànica a Cardona - Ajuntament de Cardona\nComença la campanya informativa per a la recollid...\nComença la campanya informativa per a la recollida de la fracció orgànica a Cardona\nAvui ha començat la campanya d’informació sobre el nou servei de recollida de la fracció orgànica que s’implantarà a Cardona a partir del proper 1 de juliol. Durant el primer matí de campanya un centenar de persones s’han informat sobre el procés de reciclatge i recollida de la matèria orgànica.\nLes sessions informatives es porten a terme a la sala polivalent de la Biblioteca Municipal Marc de Cardona i estan obertes a tots els ciutadans. Les sessions es realitzen cada mitja hora durant les quals els tècnics informen i resolen els dubtes que els ciutadans puguin tenir sobre el funcionament del servei.\nLes sessions continuaran a la sala polivalent de la biblioteca fins el divendres 29 de maig mentre que els dies 9, 10, 11 i 13 de juny s’instal.larà en un punt d’informació a la plaça de la Fira. L’horari d’obertura del punt d’informació és de 10 a 13:30 hores i de 16:30 a 19:00 hores i els ciutadans hi poden assistir quan vulguin dins l’horari fixat.\nUn cop acabada la xerrada s’entrega gratuïtament a tots els assistents un kit de reciclatge de la fracció orgànica consistent en un cubell de 10 litres de capacitat, un díptic informatiu, un paquet de bosses compostables, un imant on es detalla tot allò que es considera matèria orgànica i una bosseta d’adob compostat.\nLa campanya informativa, que té per lema “Al Solsonès i Cardona donem vida a l’orgànica”, s’allargarà durant 10 dies. Igualment els ciutadans podran informar-se sobre el servei trucant al telèfon 633 487 778 i/o consultant la pàgina web www.donemvidaalorganica.cat.\nD’aquesta manera el Consorci Solsonès-Cardona per a la recollida de la fracció orgànica -format pels ajuntaments de Cardona, Solsona i el Consell Comarcal del Solsonès- espera que la població conegui el nou servei un cop es posi en marxa el proper 1 de juliol.\nLa recollida de la fracció orgànica entrarà en funcionament l’1 de juliol.\nA partir d’aquesta data les deixalles orgàniques -restes de menjar i vegetals- s’hauran de dipositar als contenidors de color marró que s’instal.laran a la via pública al costat dels contenidor del rebuig.\nA més a més, la campanya disposarà properament d’un informador ambiental que visitarà els establiments comercials, d’hostaleria que generen més fracció orgànica per informar-los sobre el procés de separació d’aquest tipus de residu i entregar-los els instruments específics per a la seva correcta recollida. La campanya també preveu informar els veïns de pagès els quals rebran també un autocompostador domèstics per reciclar la matèria orgànica.


Llum verda al Pla Nacional per eliminar l'amiant a Catalunya | Sostenible\nLa Comissió per a l’Eradicació de l’Amiant a Catalunya (CEAC) ha donat llum verda aquest 23 de juliol a l’estructura del Pla Nacional per eliminar aquest element d'arreu de Catalunya, en la segona reunió que ha mantingut des que es va constituir el desembre passat. La CEAC ha aprovat les nou línies estratègiques del pla i ha designat les unitats responsables d’elaborar el contingut de cadascuna.\nA banda, també s'han aprovat les quatre mesures prioritàries que s’han de portar a terme a curt termini en el període 2020-2021. A més, durant la reunió d’aquest dijous també s’ha informat de la voluntat d’incorporar algunes de les accions per a l’eradicació de l’amiant a Catalunya en el Pla de Reactivació Econòmica i Protecció Social de la Generalitat. El Pla Nacional inclourà mesures relacionades amb el cens d’espais i edificis que contenen amiant; els aspectes relatius a la salut de les persones; les activitats legislatives que es necessiten portar a terme; les fonts de finançament possible i l’avaluació econòmica de cada una de les línies del Pla, i el tractament dels residus que genera la retirada de l’amiant, entre altres qüestions.\nPel que fa a les mesures per al termini 2020-2021 que també s'han aprovat avui, la primera és elaborar un pla de formació inicial per a personal de les administracions públiques de tal manera que puguin identificar la presència de materials amb contingut d’amiant. Una altra és continuar amb la tasca d’eradicació de l’amiant en els centres educatius de la Generalitat, iniciada els darrers anys. La tercera passa per facilitar a les diferents administracions públiques eines de suport a la contractació de la identificació, diagnosi i avaluació de l’amiant als edificis. I finalment s'ha aprovat posar a disposició de la ciutadania un espai web que reculli de forma ordenada i concentrada la informació sobre l’eradicació de l’amiant, i faciliti pautes i respostes sobre què fer, quan i com, en relació amb aquest tema.


L’Oficina Jove de l’Alt Urgell atén més de 83.000 mil consultes en 10 anys de funcionament — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies L’Oficina Jove de l’Alt Urgell atén més de 83.000 mil consultes en 10 anys de funcionament\nEn aquest desè aniversari, s’ha presentat el Punt Mòbil, una nova eina que donarà més visibilitat arreu de la comarca als serveis que proporciona l’oficina.\nEn aquesta celebració, s’ha presentat el balanç de la tasca duta a terme durant d’aquests 10 anys de l’OJAU. “El balanç que podem fer és molt positiu i satisfactori”, ha manifestat la regidora de Joventut de l’Ajuntament urgellenc, Sílvia Iscla. En aquest sentit, Iscla ha explicat que el servei d’informació juvenil de l’OJAU ha atès un total de 83.315 consultes que s’han derivat als sis serveis que disposa aquest equipament adreçat a promoure, potenciar i consolidar l'emancipació i la participació dels i les joves alturgellencs.\nAquest equipament és fruit de la col·laboració i cooperació mútua entre la Direcció General de Joventut, dins el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell i del Consell Comarcal de l'Alt Urgell.


La Conca de Granada, el refugi del sud per Desmanella\n/La Conca de Granada, el refugi del sud per Desmanella\nInvestigadors de l’ICP en col·laboració amb investigadors d’Andalusia han publicat la troballa de restes fòssils del gènere Desmanella, cosa que suposa el registre més al sud de tota Euràsia d’aquest gènere de talps. Els resultats d’aquest treball mostren que aquests espècimens van coincidir amb un pic d’humitat ambiental registrat en aquesta conca. Això indica que la presència d’aquest enigmàtic animal a Europa estava lligada a unes condicions ambientals inusualment humides.\nL’article “Environmental control on the biogeographical distribution of Desmanella (Soricomorpha, Mammalia) in the Miocene of the Iberian Peninsula” publicat a la revista Palaeontogy el signen Antonio García-Alix (Instituto Andaluz de ciencias de la tierra), els investigadors de l’ICP Marc Furió i Raef Minwer-Barakat i Elvira Martin Suarez i Matthijs Freudenthal (Departament d’Estratigrafia i Paleontologia de la Universidad de Granada)\nMalgrat que la majoria de la gent considera els talps com animals subterranis d’ull petits, existeixen diferents gèneres d’aquesta espècie que no passen la seva vida sota terra. Un exemple en són els talps nedadors, com l’amenaçat Desman dels Pirineus (Galemys pyrenaicus) o alguns talps incapaços de construir galeries i que viuen íntegrament en la superfície, com algunes espècies del sudest asiàtic. De fet, aquests darrers són molt similars a Desmanella, una espècie de talp corredor que va poblar Europa fa uns 7 milions d’anys, abans del trànsit entre el Miocè i el Pliocè. L’article conclou que la presència d’aquest animal a Europa estigué lligada a unes condicions ambientals inusualmente humides.\nGranada, un entorn privilegiat\nLa Conca de Granada, situada al centre de la serralada Bètica al sud de la Península Ibèrica, s’ha convertit en una localització privilegiada per l’estudi dels canvis climàtics de la regió. El complet registre fòssil de petits mamífers del Miocè i Pliocè i la riquesa dels sediments ens permeten observar la presència o absència de taxons especialment sensibles a determinades condicions ecològiques, i podem així reconstruir les variacions climàtiques de fa entre 7 i 4 milions d’anys. Aquest és el cas de Desmanella, un gènere desconegut fins ara a la Península Ibèrica, i que s’ha trobat a la Conca de Granada quan les condicions climàtiques duran el Neogen en aquesta regió eren diferents –més humitat- que a la resta de la península.\nLa importància de la troballa\nFins ara, es considerava que els talps corredors del gènere Desmanella podien habitar en qualsevol lloc, independentment de les condicions ambientals. Però, l’estudi mostra que la presència de Desmanella a la Conca de Granada es limita a pocs nivells de fòssils. I no sembla fruit de la casualitat, sinó que aquests nivells coincidissin amb els moments en els que la humitat ambiental era més alta a la conca, a finals del Turolià –fa 7 milions d’anys-, com es pot deduir a partir dels sediments i la resta de fauna. En els altres nivells fossilífers coneguts, que van del Turolià mitjà i superior (Miocè) al Ruscinià (Pliocè) –entre fa 6 i 3 milions d’anys, no s’ha trobat rastre d’aquest animal.\nEls investigadors relacionen aquesta dependència amb l’alimentació de Desmanella, basada en petits invertebrats, que proliferen en condicions de molta humitat o de molta pluja. A més a més, donada la petita mida de les espècies de Desmanella, la seva presència estaria lligada a temperatures més o menys càlides, ja que no eren animals capaços d’emmagatzemar greix corporal suficient per hibernar com fan altres mamífers.\nLa família de Desmanella\nLa posició sistemàtica del gènere Desmanella dins de la família Talpidae és objecte de debat. Des del seu descobriment el 1972, la classificació d’aquest animal ha canviat en funció de l’autor. Ha estat inclòs en gairebé tots els grups de talps que existeixen. Descobriments recents, units a estudis fets per genetistes moleculars, semblen indicar que Desmanella pertany a la subfamília Uropsilinae, una línia evolutiva que es va separar de la resta de talps fa uns 40 milions d’anys. En l’estudi de García-Alix i col·laboradors es considera aquesta opció com la més probable, i es proposa una nova metodologia per a fer les mesures dentals de tots els uropsilins.\nLast modified on Dilluns, 19 Març 2018 18:13\nMore in this category: « Presentació dels Treballs de Recerca del Màster en Paleontologia\tEl nou equipament de tomografia computeritzada ja és a l’ICP »


Navarro avança que els diputats del PSC al Congrés engegaran una proposta de reforma de la Constitució\nEl candidat dels socialistes catalans per al 25-N diu que la proposta serà per avançar cap a un Estat federal. Navarro s'ha mostrat partidari del "no" al referèndum, però ha defensat que el seu partit és als antípodes del PP català pel seu model d'Estat i les seves polítiques econòmiques i socials.\nRedacció 01/10/2012 - 09.02 Actualitzat 02/10/2012 - 17.16\nNavarro, entrevistat a "Els matins" de TV3\nEl candidat del PSC a les eleccions del 25-N, Pere Navarro, ha avançat a TV3 que els diputats del PSC al Congrés engegaran una proposta de reforma de la Constitució per avançar cap a un Estat federal. Navarro ha insistit que el federalisme és la sortida per a Catalunya i Espanya i ha instat el PSOE i el PP a posar-se a treballar per reformar la Carta Magna.\nEl primer secretari dels socialistes catalans i candidat del PSC a la Generalitat ha vaticinat "una sorpresa electoral" del PSC a les eleccions, en contra del que pronostiquen les enquestes als diaris, i ha deixat entreveure que deixarà l'alcaldia de Terrassa.\nNavarro ha defensat el seu "no" al referèndum si no és dins la legalitat, però ha situat el seu partit als antípodes del PPC. Tot i que cap dels dos partits va donar suport a la resolució majoritària al Debat de Política General a favor del referèndum per la independència -el PSC s'hi va abstenir i el PP hi va votar en contra-, Navarro ha afirmat a "El matí de Catalunya Ràdio" que hi ha qüestions de pes que els separen com és el model d'Estat i les seves polítiques econòmiques i socials.\nEl candidat socialista, que ahir va obtenir el suport del 73% a les primàries del seu partit, també ha revelat que la dirigent Carme Chacón participarà activament en la campanya electoral, que encara està per dissenyar.


LA PANXA DEL BOU: L'ESCOLA, EL CASALET I ELS ANYS QUE PASSEN\nL'ESCOLA, EL CASALET I ELS ANYS QUE PASSEN\nSóc la primera en criticar aspectes de l'escola i de l'educació que em sembla que no rutllen. Malauradament s'intervé sempre des de dalt, a cop de reformes institucionals i en lloc d'arreglar el que ja tenim i respectar el que funciona es fan provatures de tota mena. Ahir algú em va explicar que el seu nét anirà a una escola on fan 'el mètode de Finlàndia' (en la qual, per cert, no tenen immigrants o en tenen tres o quatre). Jo, la veritat, crec que el mèrit no és del mètode de Finlàndia sinó dels finesos que han incidit en l'educació des de molts àmbits, un dels quals la bona tria de mestres i de formadors de mestres i pactes educatius consensuats i acceptats per totes les forces polítiques i amb el compromís de comptar amb una estabilitat important pel que fa als plans d'estudi. Avui mateix a 'Dos poals de sabó' es reflexiona sobre les mancances detectades pel darrer informe d'aquests que tenen tant de pes i sobre si tot s'ha d'ensenyar a l'escola. Algú us va ensenyar, als qui ja sou grandets, a comprar un bitllet de tren, al cole? Us n'heu sortit o us equivoqueu cada vegada que heu de viatjar?\nAhir vaig anar a la celebració dels 25 anys del Casalet del Mestre de L'Hospitalet, una festa alegre i lluïda on vaig retrobar molta gent coneguda. De vegades l'excés d'autocrítica fa que no reflexionem prou sobre allò que s'ha aconseguit i en tot el que ha millorat a les escoles i no pas a causa de les reformes des de dalt, la veritat. També caiem en ocasions en un excés de cofoisme, és clar. En clau més aviat positiva i optimista vaig escriure l'article que copio i que ha estat un dels publicats a la revista commemorativa de la celebració. I sí, ja sé que de mestres, com de metges, d'enginyers, d'actors o de paletes, n'hi ha de moltes menes, bons, dolents, mitjanets, esforçats i ganduls, així és el món... Però en tot cas les culpes dels bunyols educatius van de dalt a baix i no pas a l'inrevés.\nLa nostra escola, ahir i avui\nEl temps passa molt de pressa i El Casalet compleix vint-i-cinc anys, anys de feina constant i de moltes iniciatives. Han passat en aquests anys un munt de coses i malgrat els núvols que de tant en tant planen sobre l’escola, l’educació ha millorat molt. Més enllà de resultats i enquestes hi ha aspectes de l’educació, sobre tot de la primària, que no es reflecteixen enlloc de forma evident. Una gran part de la pau social actual, que fa que convisquem amb gent de tantes procedències en pau i harmonia, és a causa de la feina de l’escola, que ha acollit amb esforç, habilitat educativa, professionalitat, amor i interès, els infants i les seves famílies.\nEn general, els mestres som força discrets en la reivindicació de la nostra importància, el dia a dia escolar no es palesa en grans teories ni en manuals pedagògics de culte, és vida en estat pur i va més enllà de metodologies, currículums i plans d’estudi. Recordo que un bon professor de la Normal de la meva època d’estudiant, ens va comentar, un dia que parlàvem sobre les moltes mancances de l’escola de l’època: els infants, malgrat tot, aprenen.\nI els mestres també aprenem sempre, dels alumnes, dels altres companys, de les famílies. Jo vaig aprendre molt en els anys en els quals ens trobàvem al Casalet antic, aquella entranyable casa de pagès amb algun ratolí i tot, per endegar el projecte sobre L’Hospitalet és escola o per fer activitats diverses. Vam aprendre i vam riure i ens ho vam passar molt bé. Eren anys d’esperances on malgrat moltes limitacions semblava que tot tirava endavant. Avui conec molts mestres joves i optimistes que fan miracles i que sovint no gaudeixen del reconeixement merescut ni tampoc no el demanen. Porto cinc anys jubilada i he de dir que quan mires les coses amb una certa distància t’adones del gruix de tot allò que es va fer i s’està fent i de com tot plegat de vegades trontolla quan determinats polítics volen ficar la grapa on no toca. Però hem viscut èpoques més dures i fosques, no cal dir-ho. Quan des de fora veig un grup de nens i nenes de totes les procedències llegint contes en català en companyia de la mestra, a la biblioteca, feliços i respectuosos, m’emociono, perquè sé l’esforç professional invisible que hi ha al darrere d’aquell moment gairebé poètic. Deu ser l’edat...\nEtiquetes de comentaris: El Casalet, escola primària, L'Hospitalet\nÉs justament aquesta feina 'invisible' la que aguanta dempeus el món, quanta raó tens.\nCert, Teresa, les millors coses no es veuen ni es poden quantificar, per sort.\nAquest teu escrit a la revista, que reprodueixes, és un poema en prosa.\nPotser la gent, un dia, serem prou madurs per a no permetre que aquests determinats polítics que dius fiquin la grapa. Ep, polítics d'aquí, d'allà i de Brusel·les. I no només en relació a l'escola.\nM'alegro que t'agradi, Xiruquero, de vegades cal deixar la crítica i l'autocrítica de banda i mirar tot allò que funciona i s'ha fet bé. I també vull ser justa i alguna coseta hi tenen a veure els polítics de vegades 'també' en les coses positives, he, he.


Lleida a DUES DONES, de Montse Sanjuan | mespanol\nLLEIDA a Dues dones, de Montse Sanjuan\nDUES DONES, de Montse Sanjuan\nPagès Editors, SL. Lleida\nCol·lecció Lo Marraco 363\nPrimera edició: febrer de 2020\nENS VEIEM A LA CIUTAT DE LLEIDA:\nPer realitzar la nostra ruta, podem baixar “Des d’ Almenar” a Lleida per la N-230, la carretera de tota la vida, però ara el tram de l' "Autovia de la Ribagorza", l' A-14, retalla el trajecte Almenar-Lleida de mitja hora a uns vuit minuts, amb sortida a l' Aeroport d' Alguaire. El canvi ha significat, a més de la millora en el temps i la seguretat viària, una nova dimensió a través del paisatge de l' altiplà.\nMontse Sanjuan Oriol (Lleida, 1956) és l' autora de la novel·la històrica Dues dones, ambientada a Lleida en la dura i negra postguerra, quan els vencedors van agafar el fil de la història donant una resposta contundent als perdedors. Un gest destinat a erradicar el "mal" a tota costa i salvar la Pàtria.\nMontse Sanjuan és llicenciada en Ciències de la Informació (UAB) i en Filologia Hispànica (UNED). Periodista de professió, va formar part de l'equip de la revista lleidatana La Boira (1979). S' ha dedicat també a la docència com a ensenyant de llengua i literatura. És l'autora del bloc Llibres llegits i per llegir des de l'any 2006. Ha publicat relats en diferents medis i va participar en els reculls de relats 365 contes, un any de contes i Assassins de Ponent.\nAl març del 2014 va publicar la seva primera novel·la negra, La sergent Anna Grimm, a la que han seguit El misteri del bressol buit i Anna Grimm, memòria mortal, ambientades a la Lleida actual. És, per tant, una de les narradores que més ha contribuït a fer de les terres i la ciutat de Lleida un interessant espai literari. A Dues dones, és la Lleida de 1940, devastada pels efectes de la recent guerra civil.\nLa fotografia superior, extreta del llibre Lleida desapareguda, de Joan Torné i Sandro Machetti, editada per Editorial Efadós i La Paeria de Lleida, ens mostra una imatge d' aquell any, amb el Pont Vell en obres, malmès a causa dels bombardeigs de 1937 i per ser volat després pels republicans, en intentar frenar el pas de les tropes franquistes. La guerra s' ha acabat però els seus efectes són ben visibles, les presons, plenes a vessar i les execucions al cementiri, diàries.\nSens dubte, el passat històric de la ciutat de Lleida ha despertat l' interès i inquietud en alguns dels seus escriptors i artistes locals per la magnitud dels fets que hi van tenir lloc. A Dues dones, Montse Sanjuan ens situa dins d' una història humana, molt propera i freqüent a tantes famílies lleidatanes, amb la riquesa dels detalls quotidians que proporciona el coneixement, tant dels fets narrats com dels espais clau .\nDUES DONES, LA NOVEL·LA:\nLa novel·la ens trasllada a l' any 1940 i ens presenta dues protagonistes, la Genoveva, que viu prop de Tremp, al Pallars, i la Natàlia, nascuda a un poblet d' Osca per on passa el riu Alcanadre -podria ser Ballobar- i establerta al carrer de La Palma, a Lleida, amb el seu marit i quatre fills. Un fet comú les uneix, són dues mares amb els fills solters a la presó provincial de Lleida. La Genoveva baixa a la capital amb un camió per intentar veure el seu fill Jordi, mestre de vocació, o saber alguna cosa d' ell. No aconsegueix l' objectiu de veure'l, només sap que conserva la vida. I se' n torna cap a casa, enfonsada de desesperació, convençuda que és innocent.\nA Lleida hi viu la Natàlia, que té a la presó el seu fill Emili, també mestre de vocació, condemnat a una mort que sembla imminent. Els dos joves, republicans convençuts, es coneixen a la presó, on malviuen en unes condicions infrahumanes. I les seves respectives mares, les dues dones, es comunicaran a través de les cartes que aconsegueixen enviar-se malgrat els controls, s' ajudaran en tot el possible i viuran una realitat dura que demostra una fortalesa d' esperit que no les deixa abatre, encara que han conegut de prop els límits que una persona pot suportar i ens ensenyen que l’ amistat i la solidaritat entre les persones pot ajudar a superar grans obstacles de la vida.\nDues dones té una estructura molt marcada. Està dividida en quatre parts desiguals i un epíleg. Comença quan la guerra ja s' ha acabat i la protagonista ha d' anar l' endemà a fer una visita a la presó de Lleida. Per tant la narració no presenta els fets d' una manera lineal, sinó que l' escriptora ens els avança o mira al passat recent, dirigeix el fil narratiu i manté la intriga durant la lectura.\nLa primera part la formen dinou capítols que presenten les vides diferents de les dues dones protagonistes, narrades en tercera persona, que sense conèixer-se viuen les fosques conseqüències de la guerra civil sobre les seves famílies. No hi falta una mirada retrospectiva als temps anteriors, durant la República, en què encaraven la vida amb un cert idealisme vers un futur millor que es veu brutalment trencat per la guerra i la repressió que pateixen directament. La segona part, formada pel capítol 20, ens endinsa en el contingut de les primeres cartes que s' envien la Natàlia des de Lleida i la Geno des de Palau de Tremp, cadascuna amb la seva parla característica, entre finals de 1940 i abril de 1941. La tercera part la formen set capítols més en què es mostra l' ambient de la castigada ciutat en els primers temps de postguerra, amb la por, la violència, la clandestinitat, la vigilància dels delators, la lluita per sobreviure en l' escassetat, i els fills tancats sense poder recórrer a cap altra justícia. La Natàlia haurà de viure, a més, la malaltia i la mort del Manuel, el seu marit. La quarta part, capítol 28, torna a estar protagonitzada per les cartes que s' intercanvien la Geno i la Natàlia, cada vegada més distanciades, que enriqueixen el text narratiu amb el canvi de registre lingüístic propi de les cartes, amb trets de la parla del Pallars, gran quantitat de detalls quotidians i, fins i tot, les seves valoracions, inquietuds i pensaments, que imaginem difícils d' expressar. Finalment, l' epíleg té lloc al juliol de 1946 quan, a més de la guerra civil tan recent, ha finalitzat la guerra d' Europa. Els temps giren al voltant de la decepció i resignació, la "nova normalitat", com es diu ara, amb el Jordi a l' exili, l' Emili surt viu de la presó, amb el cos destrossat, però la vida no s' atura, i l' haver conviscut en moments de tant dolor ha creat uns lligams d' amistat, d' amor, que els mantenen vius. Ara es reuneixen per celebrar el casament de la filla de la Geno, i el plaer de retrobar-se, de passar una estona junts, és el millor del món.\nDe manera simultània, Dues dones retrata com es vivia aleshores als pobles de l' entorn i a la ciutat de Lleida. L' ambientació de l’ obra és un document, una recerca interessant. Montse Sanjuan demostra que ha conegut a fons els espais descrits i les persones que l' han situat en els fets. Personatges com els de la novel·la han existit, han passat els anys i han anat marxant però donar a conèixer el que van viure contribueix a dignificar la seva memòria.\nCOMENÇA LA RUTA DE DUES DONES PER LLEIDA:\n1- L' antiga carretera de Barcelona. Avinguda Tarradellas.\nAbans d' entrar a Lleida, la Genoveva passa amb el camió "per davant del cementiri, espectador forçat de massa morts sense judici i sense pietat." (pàg. 31) i no pot apartar la mirada del lloc on hi podia estar enterrat el seu fill, com tants altres, però el seu objectiu era arribar fins a la presó. El camió entra a Lleida per la vella carretera de Barcelona, de la qual encara en resta un tram intacte, vorejat per una filera de plataners altíssims. Un trosset supervivent del passat. Al final, comença l' avinguda Tarradellas totalment modificada.\n2- Cappont. Els Camps Elisis. El Segre: PUNT DE TROBADA, INICI DE LA RUTA.\nLa Genoveva va baixar del camió al marge esquerre del riu Segre, davant dels Camps Elisis, punt que, des de l' abril de 1938 fins al final, havia quedat a la part republicana. Trobà el Pont Vell derruït. Al seu voltant munts de runes, una calamitat encara visible. Va haver de creuar a l' altre cantó, mig morta de por, per un pont provisional, veient a dalt el "Castell", utilitzat aleshores com a presó o camp de concentració de presoners.\nImatge d' un primer pont de barques per comunicar les dos marges del Segre com el que es descriu a la novel·la .\n3- Carrer Cavallers amunt:\nLa Genoveva va cap al carrer Cavallers sense perdre temps, directa al seu únic objectiu: la presó. Durant el trajecte (pàg. 32), observa i pensa en els seus records. Veu desolació al seu voltant però també bullici, activitat i ambient de postguerra. Li criden especialment l' atenció el grup de joves que marxen entonant el "Cara al Sol", l'himne de la Falange Española de las JONS compost l'any 1936 per José Antonio Primo de Rivera, el poeta Agustín de Foxá i altres. I li ve al pensament el record bonic de la seva estada a Lleida amb el seu marit, de nuvis, completament enamorats. Recorda els balls a La Paloma, Societat Coral que es trobava al carrer Cardenal Remolins, i que poc després del viatge va saber que estava embarassada del seu fill Jordi, el que ara era a la presó. Però desconeix altres històries lligades al carrer Cavallers.\nAquí es troba l' oratori dels Dolors, de la congregació de Nostra Senyora dels Dolors de Lleida, fundada l'any 1717. És aquí on van portar l' Emili, el fill de la Natàlia -l' altra dona protagonista- quan, ferit al front d' Aragó, ve a amagar-se a casa, fins que és detingut violentament una matinada perquè algú el va delatar. El seu pare, el Manuel, va saber que "l' havien portat al Seminari Vell, un dels centres de detenció de la ciutat -va ser enderrocat als anys cinquanta per construir-hi un bloc de cases- , i que l' havien interrogat a l' oratori dels Dolors" (pàg.80). Després el tanquen a la Model de Barcelona per la seva feina feta al sindicat llibertari de la CNT -es trobava al carrer Anselm Clavé- i al març de 1940, l' any següent de la seva detenció, el traslladen a la presó de Lleida.\nAl carrer Cavallers es troba també l' històric edifici del Roser, la seu del Convent de Predicadors de l'orde dels Dominics, construït el 1669. Després de la desamortització de 1835, va passar a ser propietat de l'Estat, que en va cedir l'ús a la ciutat de Lleida.\nA partir del 1841 allotjà l'Institut de Segon Ensenyament, i el 1842 l'Escola Normal de Lleida. Més tard es convertí en el Museu Arqueològic, després el Museu d'Art Jaume Morera. Va ser seu del Cercle de Belles Arts de Lleida, de l'Orfeó Lleidatà, de l'Estudi General de Lleida (estudis universitaris) i des de l' any 1970, hi va haver l'Arxiu- Biblioteca Pública Provincial. A partir del 1986, s'hi encabí l'Escola Municipal de Belles Arts. Avui dia és un Parador de turisme d' elit de la xarxa estatal Paradores de Turismo de España, S.A., amb poca connexió amb la vida de la ciutat.\nAquí havia estudiat el batxillerat l' Emili, el fill de la Natàlia i el Manuel, que després es va fer mestre a l' Escola Normal masculina, llavors situada a la Rambla d’Aragó, a l'actual edifici dels Serveis Territorials de Cultura.\nFins al 30 d’octubre de 1931, l' Escola Normal femenina va estar al carrer Cavallers a la seu del CEIP Cervantes. Després passà també a la rambla d' Aragó.\n4- Mercat del Pla:\nEl Mercat municipal del Pla és un notable edifici modernista projectat per l’ arquitecte lleidatà Joaquim Porqueras, construït el 1922. En la seva execució hi va tenir un paper important l’ arquitecte municipal Francesc de Paula Morera i Gatell, que en va assumir la direcció. Al seu costat hi va haver el quarter de Cavalleria, utilitzat també com a presó a la postguerra, després enderrocat per construir-hi habitatges socials. El Mercat del Pla, avui dia tancat, és un bé cultural d’ interès local, d’acord amb la Llei de Patrimoni Cultural Català de la Generalitat de Catalunya.\nAquí el Manuel hi trobà una feina de mosso. Més endavant serà propietari d' una parada de peix i tindrà el seu propi ajudant, el Joanet. La seva clientela la formen bàsicament capellans del bisbat i militars, com el capità Henar de Covarrubias, home poderós que serà clau per poder aconseguir, amb tacte i paciència, que a l' Emili li fos aplaçada la seva execució, fins aconseguir l' indult.\n5- La presó provincial de Lleida:\nLa zona on es va construir, el 1895, havia estat el punt d' entrada a la ciutat des de Montagut, Vallcalent i Torres de Sanui. Tot va canviar quan l’últim terç del segle XIX es va enderrocar la muralla i el portal de Boters, es va obrir la rambla d’Aragó, el nou eixample, i a l’extrem del passeig s'hi va construir la presó provincial. Joan Sagués San José ho explica al llibre Ciutadania. Amb el temps, l' edifici de la presó quedà atrapat en ple centre urbà. Tot i ser fins a la República un centre preventori judicial, o presó preventiva, a partir de 1938 hi van passar milers de presoners de guerra i de detinguts per la repressió política que hi van viure amuntegats. Segons la historiadora Mercè Barallat, entre 1938 i 1945 es van aplicar 558 penes capitals, les execucions es feien al cementiri, i 169 persones van morir a la presó a causa de les pèssimes condicions de vida. La construcció d’ una nova presó provincial, als afores de la ciutat, va permetre l’ enderrocament de l’ antiga l’ any 1967.\nAquí, mentre l' Emili encara està tancat a les golfes ferit de guerra, i Lleida és ocupada pels nacionals, hi tanquen en primer lloc la Natàlia, llevadora professional, ara denunciada per algú de practicar avortaments. Passades sis setmanes, la deixen lliure.\nI després, a la presó es coneixen el Jordi de Palau de Tremp, capturat al front del Pallars, i l' Emili de Lleida, mestres republicans, admiradors de l' Escola Moderna de Francesc Ferrer i Guàrdia basada en el lliure pensament, la pràctica de la coeducació, l' obertura de l'escola a les dinàmiques de la vida social i laboral, amb l'organització d'activitats de descoberta del medi natural. Tant el Jordi com l' Emili, convençuts que l' educació podia millorar el món, havien passat a ser antifranquistes, persones perilloses que mereixien la pena de mort.\nAl lloc que ocupava l' antiga presó s' hi construí la Delegació d' Economia i Hisenda el 1970.\n6- Carrer de La Palma:\nLa família de la Natàlia i el Manuel viu a la banda baixa del popular carrer de La Palma, un carrer costerut a tan sols uns minuts de la plaça de l' Ereta cap al Mercat del Pla, on treballa el Manuel. La Natàlia, en canvi, fa de llevadora a l' Hospital Provincial durant la República i, a la postguerra, a les cases on és demanada, ja que per motius polítics, malgrat ser una professional qualificada, perd el lloc de treball. Viuen al quart pis d' una casa que té les escales molt dretes, dos balcons amb geranis i unes golfes on amaguen un temps el fill ferit. Per això viuran "marcats". Entre les veïnes, són mencionades la Milagros i la Juliana, possiblement delatora.\nA la imatge veiem el nou edifici de LleidaJove, de la Regidoria de Juventut de La Paeria, al nº 6 del carrer La Palma. Aquesta part baixa del carrer queda prop de la Catedral, de l' antic Hospital de Santa Maria, seu de l' IEI (Institut d' Estudis Ilerdencs), que fins a l'any 1935 havia acollit el Museu d'Art de Lleida amb els fons del Museu Arqueològic del Seminari i els fons de pintura del Museu Morera. Durant la Guerra Civil, convertit l' edifici en Museu del Poble, passà a ser gestionat per la Comissaria de Cultura de la Generalitat a Lleida. I a l' altre costat, a l' avinguda Blondel, hi havia el Liceu Escolar, fundat l'any 1906 per la parella de mestres Frederic Godàs Legido i Victorina Vila Badia, que seguia el model pedagògic de l' Escola Moderna. Hi havien estudiat molts amics de l' Emili, que es trobava al front d' Aragó durant els bombardeigs del 2 de novembre de 1937 a quarts de quatre de la tarda. Hi moriren prop d'una quarantena de nens i uns quants dels professors.\nEl Liceu Escolar abans i després dels bombardeigs de novembre del 1937: els signes de la façana parlen sols.\nEl 2006 l'Ajuntament de Lleida instal·là, davant mateix de l'indret on s'ubicava el Liceu, una escultura feta de planxa de metall, el mateix material dels embolcalls de les bombes, titulada Memòria, Dignitat i Vida, obra de l' escultor contemporani Agustí Ortega Bragado (Madrid, 1973), que representa una figura humana que cau a terra, abatuda.\n7- Carrer Major, Cinema Cataluña, cafè Rialto:\nI tornem en direcció al carrer Major per la vorera de l' antic cine Viñes. Donem un cop d' ull davant, a l' edifici de l' antic Casal de la Joventut Republicana, de 1919, protegit també com a bé cultural d'interès local. Després de la guerra va ser confiscat per l'estat i transformat en caserna de la Guàrdia Civil. Avui dia és seu de Cultura de la Paeria (Regidoria de Ciutat i Cultura).\nI ja som al carrer Major, el carrer més antic de la ciutat actual. Més que un carrer, un eix de vianants des del seu origen, ja que és un fragment de la romana Via Augusta que travessava Ilerda de nord a sud. Al llarg d’ aquest eix, hi ha un bon nombre de construccions remarcables des del punt de vista històric i artístic, com el Peu del Romeu, el Casino, o la Paeria, però a més, ha estat sempre un lloc per sortir a passejar, per trobar gent amb l' atractiu dels seus comerços i serveis, encara que molts d' ells no hagin perdurat en el temps, com és el cas del desaparegut cine Cataluña, on el Manuel hi feia d' acomodador per treure' s un sobresou, o el popular cafè Rialto, al nº 9 del carrer Major.\nTravessem la plaça de la Paeria i, com va fer la Natàlia, ens adrecem als porxos de Dalt, passat el Teatre Principal. En aquest entorn , el "rovell de l' ou" de la ciutat, imaginem que en un gran pis, hi viu el capità Henar de Covarrubias, pare de tres filles. La seva esposa, a punt d' infantar l' esperat "varón" amb alguna complicació, necessita els serveis d' una bona llevadora i aquesta serà la Natàlia, de la què li han donat bones referències. Ella, sense cap presumpció, compleix amb el seu deure el millor que pot, i queda contenta de poder tornar el favor, ja que sap que el capità, client del Manuel al Mercat, va intervenir i aconseguí que deroguessin la sentència de l' Emili i no fos afusellat.\nSortim a la Plaça de Sant Joan, que va experimentar canvis urbanístics notables deguts en gran part als bombardeigs. I aquí finalitzem la nostra ruta de Dues dones.\nSom al 1940. Després de l' interval viscut, cal reconstruir, reorganitzar la vida i mirar endavant, malgrat tot.\nBona ruta i bona lectura de Dues dones!\nMercè BARALLAT BARÉS: La repressió a la postguerra civil a Lleida (1938 -1945), Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1991, Barcelona\nJoan Sagués San José, Conxita Mir Curcó, Jaume Barrull Pelegrí: Ciutadania, espai urbà i memòria a la Lleida del segle xx, editat per Pagès Editors, S.L. i Ateneu Popular de Ponent, Lleida 2009\nJosep VARELA I SERRA: L’Escola Normal de Lleida al segle XX: el problema dels edificis i el drama de les persones. Shikar. Revista del Centre d’Estudis Comarcals del Segrià • núm. 4 | 2017


Pla per explotar les aigües litorals | marc rovira | tarragona | Focus | L'Econòmic\ntarragona - 13 setembre 2014 2.00 h\nEl govern impulsa un programa per inventariar les activitats nàutiques i marítimes de la costa i de les aigües continentals.\nDe les 41 comarques catalanes, fins a 33 tenen algun actiu nàutic o pesquer que pot ser susceptible de ser aprofitat amb més rendibilitat. ARXIU.\nNomés la pesca recreativa per si sola ja genera un impacte d'uns 269 milions\nLes noves tendències porten nous models d'oci, i els hem de saber aprofitar\nEn una de les seves cròniques de premsa, l'escriptor Josep Pla va descriure amb precisió fotogràfica l'entorn que havia anat observant mentre feia ruta i avançava des de Barcelona fins a Girona tot vorejant la costa. Explicava Pla que “al sortir de Barcelona, per la carretera del litoral, i creuar, en un matí de sol mediterrani, tebi i rutilant, els pobles de la costa de llevant, hom queda sorprès de la tranquil·litat i la pau que respiren”. Era a les acaballes de la Guerra Civil quan Pla feia aquesta narració (originalment en castellà) en un article al qual va posar per títol “Retorno sentimental de un catalán a Gerona”. Des de llavors, la realitat ha sofert força canvis a banda de la normalització del topònim gironí perquè, posats a buscar adjectius que descriguin un dia de sol mediterrani en algun racó de la franja costanera catalana, pocs seran tan desencertats com parlar de “tranquil·litat” i “pau”.\nA Catalunya hi ha unes 600.000 places d'allotjament turístic i reben anualment més de 80 milions de visitants. El 80% d'aquestes places estan situades a la franja costanera. Un recent anunci fet pel govern de la Generalitat revela una voluntat d'esprémer encara més les possibilitats del litoral i de maximitzar-ne les rendibilitats econòmiques.\nNo és cap secret que el sol i la platja esdevenen una mina d'or per a un país com Catalunya (el turisme representa prop del 12% del PIB i genera una ocupació de 350.000 persones) però la Generalitat persegueix ordenar els usos del litoral i explorar-hi noves potencialitats. Batejat com a Pla del litoral català, el projecte que s'acaba d'engegar traça “un full de ruta, consensuat amb el sector, que té com a objectiu dinamitzar les activitats vinculades a la nàutica d'esbarjo i millorar la sostenibilitat econòmica, social i bioambiental del territori”. El conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Josep Maria Pelegrí, va ser l'encarregat de sortir en una roda de premsa a finals d'agost per donar detalls d'un programa que, més que centrar el focus en les potencialitats econòmiques de la costa i el litoral, es fa extensiu a les comarques catalanes amb aigües continentals o fluvials\n(rius i embassaments).“És un àmbit ple d'oportunitats”, considerava el conseller, i afegia: “Catalunya disposa d'unes condicions immillorables per al gaudiment i l'aprofitament dels recursos que tant el front marítim com el gran nombre de rius i embassaments distribuïts per tot el territori ens ofereixen.”\nSi la idea no és plantar més para-sols a la sorra i aixecar més hotels i blocs d'apartaments, a quines potencialitats desaprofitades es refereix el govern?\nLes activitats vinculades als centres d'activitats marítimes (acadèmies nàutiques, centres d'immersió i centres nàutics), la pesca recreativa i el turisme pesquer són, suposadament, un filó per explotar. Només a Catalunya hi ha actualment 330.419 titulacions, llicències i acreditacions relacionades amb activitats que tenen l'aigua com a escenari (les titulacions de nàutica d'esbarjo i les llicències de pesca recreativa de superfície són les més nombroses). Per avaluar l'impacte econòmic, a aquestes xifres cal sumar-hi el nombre de visitants estrangers que anualment visiten el país per realitzar-hi alguna mena d'activitat nàutica o pesquera.\nFrederic Valls és el director gerent de l'Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya i una de les persones que més a fons coneix el nou pla de treball. Explica que a hores d'ara “no hi ha un impacte econòmic calculat”, i ho justifica: “Volem començar integrant la situació de partida en el projecte, no fent una situació de partida falsa.” Alerta: “Si agafem els números parcialment es pot interpretar que estem davant d'un tema menor, i no ho és.” Precisament, un dels arguments del pla apel·la a la transversalitat d'aquest tipus d'activitat econòmica perquè de les 41 comarques que configuren el territori català, fins a 33 tenen algun tipus de recurs nàutic, marítim o pesquer explotable.\nUn estudi elaborat fa uns anys per Albert Maria Soliva, cap d'inspecció pesquera de la direcció general de Pesca i Afers Marítims, calculava en 269,5 milions d'euros anuals l'impacte de la pesca recreativa a Catalunya. L'estudi no està actualitzat i l'autor admet a dia d'avui que “l'impacte de la crisi no es pot obviar”, però continua considerant les xifres actuals poc esbiaixades. El document, publicat pel departament de política econòmica de la Universitat de Barcelona, desgrana que el pescador de costa genera una despesa anual de 961 euros, que el submarinista gasta 4.004 euros i que el pescador recreatiu d'embarcació genera un moviment de 8.307 euros.\nParcs de pesca recreativa, ofertes de turisme pesquer i aqüícola, parcs subaquàtics per al busseig recreatiu, activitats relacionades amb la navegació a vela i a motor, la motonàutica, la vela lleugera, el piragüisme, el rem, el caiac o el surf són l'eix sobre el qual gira la voluntat de la Generalitat d'ordenar l'oferta, potenciar-la i buscar-hi noves possibilitats de negoci. Cada territori té la seva pròpia especificitat i els seus punts forts, i en aquest sentit es destaca per exemple les oportunitats que obre l'albirament de cetacis a la costa de Vilanova i la Geltrú o, sense estalviar ambició ni gosadia, es parla del “Silicon Valley de la vela a les Terres de l'Ebre”.\nEl pla parteix de la base que, fins ara, cada sector, i cada empresa dins de cada sector, ha fet la guerra pel seu compte i que manquen actuacions per “posar en contacte els diferents operadors, sovint dispersos i atomitzats, i establir sinergies entre el sector públic i el privat”.\nFrederic Valls remarca que la direcció general de Pesca és competent a l'hora de certificar les autoritzacions per a centres de pesca i immersió, per a acadèmies nàutiques (les úniques que estan autoritzades per a l'expedició de títols nàutics) i per a empreses que desenvolupen activitats que van des del lloguer d'embarcacions fins a activitats relacionades amb el surf, la vela o els caiacs. Amb aquest maremàgnum d'informació a l'abast de la mà, Valls explica: “Vam entendre que, al marge de la regulació, hi havia una pila de potencialitats.” Amb l'inventari fet i amb els actius de cada zona ben perfilats, s'obre la porta a “determinar què cal fer per aprofitar les característiques de cada territori. Perquè el desenvolupament d'activitats es pot paralitzar per falta de diners, però sovint també per falta d'intermediació i coordinació”.\nInsisteix en les oportunitats: “Hi són perquè el mercat està en extensió. Les noves tendències porten nous models d'oci i els hem de saber aprofitar. No ens hem de tancar a res.” Ho exemplifica amb els prejudicis sobre la limitació temporal: “L'estacionalitat la marquem nosaltres; per a gent de fora el que nosaltres considerem fora de temporada pot ser una època òptima. Estructuralment som diferents d'altres països, aquí tenim molt litoral, tenim molt bon temps i segurament no li traiem tot el suc que li podríem treure.”\nÉs el nombre de llicències i acreditacions que hi ha a Catalunya per practicar activitats nàutiques i pesqueres. Pesca recreativa, vela, motonàutica, submarinisme, rem o algun tipus de surf són les principals. Per avaluar-ne l'impacte cal sumar-hi els practicants estrangers.\nPer primer cop en set anys repunta l'embarcació nova


wiki de ane ane langdon, edat, mesures, valor net, família - Actors\n30 d’octubre de 2019 57\n3.1 Primers passos\n3.2 Pujada al protagonisme\n3.3 Apareixen a les pel·lícules d'Elvis Presley\n4 Vida personal, el marit difunt Jack Emrek\n5 aficions, coses preferides i fets interessants\n6 Aspecte, estil de roba\n7 Valor net i sou\nSue Ane Langdon és una famosa actriu nord-americana, coneguda principalment per la seva aparició en nombroses comèdies, com 'El gran Impostor', 'Una fina bogeria' i 'Three's Company'. El seu treball més destacat és el paper de Lillian Nuvo a la sèrie 'Arnie'. Va acabar la seva carrera d’actriu el 1990, però els seus seguidors encara veuen les seves pel·lícules una i altra vegada.\nNascuda sota el signe de Pisces el 8 de març de 1936 com a Sue Lookhoff, la famosa actriu va passar els seus primers anys a la ciutat natal de Paterson, Nova Jersey, per la qual cosa té la nacionalitat nord-americana. Els seus pares eren Albert G. Lookhoff (professió desconeguda) i Grace Huddle Lookhoff, que era una cantant amb experiència. La seva família és de procedència austríaca i holandesa.\nSue Ane Langdon Happy International Day Day #happyinternationalwomensday #internationalwomensday #womensday #happybirthday #sueanelangdon #actress #hollywood #oldmovies #oldhollywood #classic #classicmovies #classichollywood #vintage #retro #cinema #instamovon #movie #movie star #icon #vintagestyle #beauty #classicbeauty #elegance #glamour #goldenageofhollywood #blackandwhitephotography\nUna publicació compartida per Somnis Hollywood (@dreams_hollywood_) el 8 de març de 2019 a les 11:53 hores PST\nrobin dearden jove\nQuan Sue Ane només tenia dos anys, el seu pare va morir, i la seva mare va haver de tenir cura d'ella i de la seva filla, així que la mare de Sue la va portar a Nova York, on va trobar feina com a instructora de cant i va poder pujar-la. nen. Essent graduada a la Universitat de Washington a Saint Louis i també a la Juilliard School, un dels més prestigiosos conservatoris d’arts escèniques, Grace aviat va començar a guanyar diners suficients per donar a la seva filla una bona educació. Sue sempre estava interessada en actuar, per la qual cosa va començar a actuar quan encara era una jove, participant en produccions escolars i clubs locals de teatre infantil, inspirats en l’exemple de la seva mare artística.\nSue va assistir a una escola local de secundària a Paterson, matriculant-se en 1954. Es va matricular a la Universitat del nord de Texas, però després va passar a estudiar a temps complet a la Universitat Estatal d'Idaho.\nDesprés de la seva graduació, Sue Ane es va dirigir a Nova York i començar a treballar com a cantant després d’obtenir un treball estable al Radio City Music Hall. Sue Ane va començar després la seva carrera d’actriu, debutant a la sèrie ‘Summer Playhouse’ el 1954, en què va interpretar el paper de Marge. Després va interpretar diversos papers en sèries de televisió com 'Gunsmoke', 'Tales of Wells Fargo', 'Bachelor Father' i 'Perry Mason', interpretant a Bonnie Dunbar en aquest últim el 1959. Va tenir el primer gran screenrole a la pel·lícula. 'The Great Impostor' el 1961, compartint pantalla amb Tony Curtis i interpretant el paper d'Eulalie Chandler. Deixant-se notar com a actriu de comèdia, va obtenir cada vegada més papers en pel·lícules i sèries, rarament posant papers en drames.\nLa seva antiga experiència en actuar en produccions escolars va obrir el camí per a les seves aparicions en diversos musicals de Broadway, com 'Apple Tree' i molts altres, particularment al començament de la seva carrera.\nPujada al protagonisme\nSue Ane es va beneficiar considerablement del seu matrimoni amb Jack Emrik, que la va presentar als executius de Hollywood, de manera que va començar a obtenir més papers a les grans pel·lícules. Va aparèixer a 'Room for One More' (1962) amb Lisa, 'The New Interns' (1964) com Stella, i 'The Rounders' (1965), interpretant el paper de Mary. Interpretant personatges amb l'anomenada 'innocent sexualitat' en pel·lícules com 'A Fine Madness' (1966), 'A Guide for the Married Man' (1967) i 'A Man Called Dagger' (1968), Sue Ane va ser convidada a apareix a les pàgines de la revista Playboy a les quals va acordar i va participar en una foto de nude.\nUn dels seus majors èxits en la seva carrera d’actriu va ser protagonitzat per la sèrie 'Arnie' (1970 - 1972), la història d'un treballador habitual de coll blau que va ser promogut a convertir-se en executiu, i que ell i la seva família intenten adaptar-se als nous. circumstàncies, diners i responsabilitats. El 1971 Sue Ane va ser nominada al premi Globus d’Or pel seu treball en aquesta sèrie i la va guanyar l’any que ve en la categoria de “Millor actriu secundària de sèries de televisió”. Entre les altres parts importants hi ha 'Three's Company', 'Hart to Hart' i 'Without Warning'.\nApareixen a les pel·lícules d'Elvis Presley\nUna fita especial en la carrera de Sue Ane va ser la seva participació a les dues pel·lícules 'Roustabout' (1964) i 'Frankie i Johnny' (1966), compartint pantalla amb el mític Elvis Presley.\nA l'antiga pel·lícula, Elvis va interpretar un personatge romàntic que va viatjar pel país amb la seva moto i va tenir feina en un carnaval en lluita i es va enamorar d'una celebritat local, mentre Sue Ane va interpretar el paper de Madame Mijanou, una fortuna. caixer al carnaval. La pel·lícula va rebre crítiques diverses tant de la crítica com del públic, ja que es tractava d’una altra pel·lícula amb Elvis Presley com a cantant romàntica i guapo dandy. Al contrari, 'Frankie i Johnny' van obtenir crítiques més positives, ja que la trama es considerava més lògica i lògica. Sue Ane va interpretar el paper secundari de la noia anomenada Mitzi, mentre que Elvis i Donna Douglas interpreten els títols. Després de la mort d'Elvis, Sue Ane va ser convidada sovint a diversos xerrades en record del talentós intèrpret i va compartir les seves impressions de treballar amb ell, inclòs en un episodi de 'The Joan Rivers Show' el 1992.\nteixidor de jessica bio\nVida personal, el marit difunt Jack Emrek\nSue Ane es va casar amb el seu xicot de llarga durada, amb la seva estimada universitària Jack Emrek, el 4 d'abril de 1959. Va néixer com a Josef Hanusek el 20 de gener de 1920, a Hamilton, Ohio, EUA, i també va ser un actor famós per la seva aparició a ''. La sèrie Men Into Space, emesa des de 1959 fins a 1960. També va exercir de productor de teatre durant més d’una dècada. Jack va morir el 27 d'abril de 2010 als 90 anys, deixant la seva dona sola, ja que no tenien fills. Sue Ane ha estat soltera des del dia de la seva mort; no hi ha hagut rumors sobre cap nova relació.\nActress, Sue Ane Langdon\npublicat per BoomUnderground.com endavant Dimecres, 8 de març del 2017\nAficions, coses preferides i fets interessants\nSue Ane sempre ha tingut una passió per la cria de cavalls, sent fan de la raça àrab especialment. Va compartir amb ella una entrevistes amb Bette Rogge que es va impressionar pel fet que aquests cavalls s'acompanyaven, ja que era una femella, i els cavalls àrabs eren molt coneguts per estar en 'bona relació' només amb els mascles. També va compartir que va parlar molt amb els seus cavalls i que li agradava la seva reacció en comunicar-se amb ells, trobant-la molt relaxant i semblant a la natura. Sue Ane tenia sis cavalls a la seva granja.\nSue Ane té els cabells rossos curts i els ulls blaus. Té una alçada de 1,68 m de 5 peus i pesa uns 121 kg (55 kg); les seves estadístiques vitals són 37-23.5-36. A Sue Ane sempre li han encantat els vestits i les bruses amb motius florals, com es podia veure en aquestes peces de roba a la TV entrevistes. Sempre porta alguna cosa d’or: collaret, arracades, polseres o altres accessoris.\nEl valor net net de Sue Ane s'estima al voltant 3 milions de dòlars, que ara és poc probable que creixi, ja que probablement no funciona ara mateix, ja que ja no apareix a les sèries de televisió ni a les pel·lícules.\nLa veritable història de la filla de Sig Hansen - Mandy Hansen\nManuel Turizo Wiki Biografia, edat, alçada, germà, valor net\nLa veritat innegable de l'ex-muller de Kevin Costner - Cindy Costner\nLa veritable història de la dona de Chris Long - Megan O'Malley\nWiki d'Ali Liebert, cònjuge, valor net, mesuraments. Lesbianes?\nLa veritable infinita de la núvia de Paul George - Daniela Rajic\nL'ex-marit de Chrissy Metz Martyn Eaden Bio: Pèrdua de pes, valor digne, matrimoni, família, edat\nEllar Coltrane Age, Net Worth, Parents, Parella. És gai?\nMarc Blucas Wiki Bio, esposa Ryan Haddon, valor net, casament\nUriah Shelton (13 raons per què) Val la pena net, núvia o gai?


Ets a: Portada > Notícies del circ > El Prat de Llobregat s'omple de circ per Festa Major\nEl Prat de Llobregat s'omple de circ per Festa Major\nLa plaça Pau Casals del Prat del Llobregat acull aquest cap de setmana la carpa La Cirquera, un espai que, un any més. es podrà gaudir cada vespre d'un parell d'espectacles de circ ben divertits. Des del 26 de setmebre fins al dilluns 29 s'hi podrà veure Fer Catastrofer (Argentina) + El Gran Dimitri (Andalusia) (26 setembre, 23h), Mabsutins (Catalunya) + Eddy Eighty (Alacant) (28 setembre, 20h) i Circumbilics (Catalunya) + Circ Los (Catalunya - Brasil) (29 de setembre, 11h).\nLa programació de circ per Festa Major inclou tres propostes més: Elegantia de la companyia Bauala (Plaça Sant Jordi, 27 setembre, 18h), Magomic Show de Gromic (Plaça Louis Braille, 28 setembre, 11h) i Triomanan de Circ de les musaranyes (Plaça Constitució, 29 setembre, 18h).\nDurant tot l'any el circ també està present al Centre Cívic Sant Jordi Ribera Baixa, amb diversos tallers de circ: circ per a infants i iniciació al circ. Les inscripcions encara estan obertes. Més informació aquí\nPrograma de la Festa Major d'El Prat de Llobregat\nCirc Los es podrà veure a La Cirquera de la plaça Pau Casals el dilluns 29 de setembre


“M’han fet una cesària i per això la llet m’ha trigat més a pujar”\nAquesta afirmació és una de les més repetides per les dones a qui han practicat una cesària. I t’expliquen la seva lactància. Denou un altre gran mite!\nMoltes dones a les que han fet una cesària poden estan predisposades a tenir conflictes amb la seva lactància si els han repetit aquesta frase per activa i per passiva. Esperen que la llet trigui en arribar, que la lactància sigui complicada… potser és hora de desfer mites d’una vegada.\nDe que depen la pujada de llet? Del tipus de part?\nLa producció de llet s’inicia des de que la placenta es separa de l’úter. I això passa amb un part vaginal o amb una cesària.En el moment que l’úter es separa de la placenta la progesterona(que ha estat pels núvols tot l’embaràs) comença una caiguda en picat i arriba al seu punt més baix cap a les 30 a 40 hores després del part. Cau en picat i dóna pas a un augment de prolactina que permet via l’inici de la fabricació de la llet.\nPer tant ja sabem que no és el tipus de part del que depèn el començament de la producció de llet.\nLa producció de llet és un procés hormonal complexe.\nLa pujada de llet no es pot evitar. La pujada de llet no depèn de la succió del nadó en les primeres hores de vida. La llet puja sola, no cal fer res per aconseguir-ho. Penseu en les mares que han perdut els seus nadons tot just parir. Evidentment no hi ha succió ni estimulació però la llet puja tot i que a les mares se’ls donin fàrmacs per intentar evitar-ho\nCom hem dit la lactància s’inicia per un conjunt de canvis hormonals. Les hormones que intervenen en la lactància són: l’oxitocina i la prolactina. La prolactina és la que s’encarrega d’ordenar la fabricació de la llet. L’oxitocina té la missió de comprimir els alvèols mamaris, que són una mena de sacs on es produeix la llet, i expulsar la llet del seu interior, el que anomenem reflex d’ejecció.\nPerò a vegades la llet triga en pujar??\nLa pujada de llet es produeix dins les 30 a 72 hores que segueixen el part. Sí que hi ha situacions en que la pujada de la llet es pot veure afectada i es pot endarrerir unes hores més.Aquestes situacions poden ser: diabetis materna, SOP (síndrome d’ovaris poliquístics), obesitat (IMC >28), administració de corticoides a la mare…\nLes cesàries, per tant, no endarrereixen la pujada de llet, són les rutines hospitalàries que s’associen a la cesària els que poden endarrerir el bon inici de la lactància.\nLes dides (I)


Setmana de la Mobilitat - UAB Barcelona\nLa Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura és una campanya de conscienciació dirigida a sensibilitzar a la comunitat universitària dels avantatges econòmics, ambientals i socials de la utilització del transport col·lectiu, de la bicicleta o del caminar en els nostres desplaçaments quotidians.\nSe celebra cada any al campus de la UAB, entre finals d’octubre i principis de novembre. Es tracta d’un esdeveniment que s’emmarca en la convocatòria de la Comissió Institucional Europea, i és un element clau de la línia estratègica transversal 2 i 3 de “Conscienciació” i “participació” del Pla de Mobilitat de la Universitat 2018-24.\nLa mobilitat sostenible és el model de mobilitat que permet desplaçar-se amb els mínims d’impactes ambientals i territorials. Per tant, és aquell en el que els mitjans que menys energia consumeixen i menys emissions produeixen, per quilòmetre recorregut i viatger transportat, tenen més protagonisme (anar a peu, en bicicleta, en transport col·lectiu i el cotxe compartit).\nEscollint aquests modes de transport més sostenibles, en comptes de fer ús del vehicle privat, els ciutadans poden influir de forma positiva en la seva salut i benestar, millorant, a més, el medi ambient i la qualitat de vida de les ciutats, per a ajudar als demés a viure millor.\nEl model de mobilitat actual és insostenible perquè es basa fonamentalment en el transport motoritzat, concretament en el vehicle privat.\nLes conseqüència d’aquest model actual són:\nMedi Ambient: Elevat consum d’energia i d’emissions de gasos contaminants a l’atmosfera.\nSalut: Sorgiment de malalties relacionades amb la contaminació atmosfèrica.\nSeguretat: Elevada accidentalitat.\nIgualtat social: Existència d’exclusió social de certs col·lectius que no poden gaudir de la mobilitat en transport privat. Són persones que no disposen de carnet de conduir, de vehicle o dels recursos econòmics suficients per adquirir aquest mitjà de transport (dones, joves, gent gran i immigrants).\nCatàleg d'activitats Setmana de la Mobilitat UAB 2018 (pdf )\nDocument de cessió de drets Concurs foto (pdf )\nDocument de cessió de drets Concurs Vídeo (pdf )\nBases del concurs de fotografia sobre mobilitat sostenible a la UAB 2018 (pdf )\nBases del concurs (pdf )\nObres del concurs de fotografía sobre mobilitat sostenible a la UAB 2018 (pdf )


Les millors imatges del backstage dels premis | CAT.rickylefilm.com\nLes millors imatges del backstage dels premis\nLes millors fotos d'Instagram dels premis GLAMOUR\n📷 📷 📷 📷 📷\nA tots ens agrada veure les fotos oficials de les celebritats en els Premis Glamour. El que estan fent servir, com ho van fer la seva composició, la forma en què el seu estil de pèl, però de vegades només cal veure les fotos naturals - els menys professionals.\nA continuació hem compartit el millor d'Instagram imatges les celebritats compartits durant la nit. De preparant-se, a posant amb el seu premi i reunions de família bonica. Gaudir.\nAdam Lambert no va poder resistir-se a prendre un petar amb Jennifer Hudson. Ell només l'havia presentat amb el premi Trailblazer costat de Alesha Dixon.\nEls bons amics Billie Piper i Lily James gresca tota la nit en un veritable estil.\nAnna Kendrick va fer una pantalla dividida de si mateixa abans i després que ella va aconseguir el premi a l'escriptor de l'any. Va mostrar el Regne Unit una mica d'amor que emeten subtítols de la imatge: "nit decent 💙💜💙💜 Moltes gràcies encant per tenir-me a la gran ciutat de Londres És un honor i un privilegi cada vegada que he de venir a aquí 🇬🇧.. 🇬🇧🇬🇧🇬🇧🇬🇧🇬🇧🇬🇧🇬🇧 "\nCaroline Flack Instagrammed aquesta bella foto feta abans dels premis.\nAnthony Joshua va presentar Dua Lipa amb el premi a l'Artista Revelació i la cantant no va poder resistir 'programa- el moment després.\nFrankie Pont va revelar el seu nou cabell després de la publicació d'una foto d'ella i la núvia de Stormzy, Maya Jama. Ella va escriure: "Els pèls de l'esquena !! 💁🏻 Tenia una @glamouruk temps increïble com sempre i va arribar a topar-se amb aquesta petita joia!"\nEstée Lalonde es veia molt molt bonica en el seu vestit Rixo Londres Instagram va disparar la mateixa manera que.\nHolly Willoughby va agrair al seu equip, que diu: "! Gràcies a la nova esquadra glamour per aconseguir-me #glamourawards catifa vermella preparada" No llueix ella beauté?\nJ HUD no va poder resistir posant amb el seu premi. Per ser honest, ho haguéssim fet el mateix.\nJourdan Dunn clavat el tret bany.\nEls germans Chapman van posar damunt d'una tempesta després que Jim va presentar les seves germanes, Pixiwoo, amb el premi a usuaris de YouTube de l'any.\nMyleene Klass ha publicat això dolça de la foto de si mateixa amb Nicole Kidman i va escriure: "! Myleene Rouge.oh la #Glamour"\nExcompanys de The Saturdays, Frankie Pont i Mollie King, no podien resistir-se a un petar amb Ruby Rose perquè ¿per què no és així, oi?\nAixò va ser sens dubte un dels nostres moments favorits de Instagram de la nit. Jim Chapman va prendre una autofoto amb els seus amics, esposa Tanya i les seves germanes Pixiwoo. Tots junts ara!\nRuby Rose va posar amb la seva nòvia, Jessica Origliasso, i Anna Kendrick. Ella va escriure: "Babe localitat @ @jessicaveronica annakendrick47 i una tercera roda Gràcies Anna per l'honor de presentar-li un premi molt merescut pel glamour Revistes Dopest Bitchin Fidget Spiner PREMI escriptor.".\nConsells dungles saludables: com prevenir la ruptura de les ungles i el dany\nSexo eco productes vaginals amigables preservatiu del període sexual del vegà\nAugment de mil milions: mostreu el vostre suport a la causa\nSAG premia 2018 - Viola Davis, discurs dacceptació\nCàncer de pell a ledat de 23 anys: Natasha comparteix la seva història de melanoma\nLa gran venda de flaix - Lindex\nCarmen Ejogo entrevista a Selma Martin Luther King en els Oscars\nTim Gunn obre sobre el seu intent de suïcidi com a adolescent


"Ells parlen d'elles". Taula rodona a l'exposició "Actrius catalanes del segle XX"\nEn el marc de l'activitat Dijous de tertúlia de l'exposició Actrius catalanes del segle XX, el Palau Robert acull la taula rodona: Ells parlen d'elles que tindrà lloc dijous, 17 de març a les 19h.\nCompartirem les experiències de diferents professionals de l'escena que han treballat amb algunes de les grans actrius del teatre català, escrivint per a elles, dirigint-les, vestint-les i fent de fills, marits i amants seus.\nModera Pere Riera, director escènic, dramaturg i professor de l'Institut del Teatre, amb els actors Lluís Soler i Bernat Quintana, el director d'escena Sergi Belbel i l'escenògraf i figurinista Alejandro Andújar.\nPere Riera, llicenciat en Dramatúrgia i Direcció Teatral per l’Institut del Teatre. És professor de l’IT des de 2006. Compagina la tasca docent amb l’escriptura dramàtica i de guions televisius. És l’autor i director de Infàmia actualment en cartell a la Sala Villarroel.\nLluís Soler, actor, en els últims 10 anys ha format part de la majoria de produccions de ficció de TV3, ha encarnat més de 20 personatges al teatre, i ha estat nominat als Premis Gaudí per la seva interpretació a Bienvenido a Farewell-Guttman.\nBernat Quintana, actor, destaquen els seus darrers papers a El juego del amor y del azar, Bartolomé encadenado o Les tres germanes. Ha participat en diferents sèries de Televisió de Catalunya.\nSergi Belbel, dramaturg, director i traductor teatral, les seves obres han estat traduïdes a diversos idiomes. S’inicià en el món teatral sent membre fundador de l’Aula de Teatre de la UAB, però va fer el salt guanyant el premi Marqués de Bradomin de Joves Autores amb l’obra Minimal Show. És autor entre d'altres obres d' Elsa Schneider, Carícies, o A la Toscana.\nAlejandro Andújar, escenògraf i figurinista, llicenciat en Belles Arts i Arquitectura, realitza escenografies i dissenys de vestuari tant per a teatre com d’òpera o exposicions diverses. En teatre ha estat l'escenògraf i dissenyador d'obres com Maribel y la extraña família o Rey Lear.\nActe organitzat per l'Escola Superior d'Art Dramàtic, ESAD de l'Institut del Teatre.\nConsulteu el calendari complet d'activitats aquí\nTel. 93 292 11 72