XIV Càtedra de Pensament Cristià: “L'humanisme europeu: les nostres arrels” | CatalunyaReligió.cat\nXIV Càtedra de Pensament Cristià: “L'humanisme europeu: les nostres arrels”\nPer Catalunya Religió. Dm, 04/07/2017\n(Bisbat d'Urgell) En els darrers temps, i especialment a partir de la crisi que ha sacsejat Europa i bona part del món desenvolupat d’ençà del 2008, ha anat guanyat protagonisme a l’escena internacional el debat sobre la identitat europea i sobre el paper que ha de jugar en la societat global en què vivim, així com sobre els valors que defineixen aquesta identitat i el pes que té la tradició judeocristiana en la configuració de la seva ànima.\nÉs per això que l’edició d’enguany de la Càtedra de Pensament Cristià del Bisbat d’Urgell ha volgut tractar de la qüestió de “l’humanisme europeu”, per tal de mirar d’aprofundir en l’Europa de la llibertat, de la igualtat i de la fraternitat; en l’Europa que professa valors com la justícia social, la solidaritat i la pau. I ho ha fet amb les aportacions del Dr. Gabriel Magalhães, professor de literatura de la Universitat de Beira Interior (Portugal); del Dr. Gabriel Amegual, Canonge de la Catedral de Palma de Mallorca i professor de filosofia a la Universitat de les Illes Balears; i del Dr. Francesc Torralba, Director de la Càtedra de Pensament Cristià i professor de la Universitat Ramon Llull.\nLa jornada s’ha desenvolupat a l’Auditori Rocafort de Sant Julià de Lòria, sota la presidència de l’Arquebisbe d’Urgell i Copríncep, Mons. Joan-Enric Vives, que ha estat acompanyat a la taula presidencial pel Cònsol Major de la Parròquia, Josep Miquel Vila, i el ponents. Hi ha assistit prop d’un centenar de persones, entre els quals el Ministre de Salut del Govern d’Andorra, Carles Álvarez Marfany; l’Ambaixador d’Andorra davant la Santa Seu, Jaume Serra; i un bon grup d’alumnes de curs DECA de la Universitat d’Andorra.\nHa obert l’acte el Cònsol lauredià amb unes paraules de benvinguda als presents en les quals ha fet notar que la Càtedra de Pensament Cristià ja té al darrere una història “que comença a ser llarga” i que ha anat deixant un pòsit “d’enriquiment personal” per a tots els que hi han assistit al llarg d’aquest anys, en els quals ha tractat temes sempre importants i interessants. Com també enguany, perquè, segons ha explicat Josep Miquel Vila, “fem les coses que fem perquè tenim una herència de creences que conforma el nostre comportament i el nostre pensament”, i és per aquesta herència, en l’essència de la qual es troben els valors cristians, que a Europa valorem els drets humans, el respecte per la persona humana i el respecte per la llibertat de pensament.\nTot seguit ha pres la paraula Mons. Vives, que ha fet notar que el tema de la Càtedra d’enguany és de gran interès per a tots els europeus, i especialment per als andorrans, en al·lusió a l’acord d’associació amb la Unió Europea que negocia actualment el Govern d’Andorra, un país, d’altra banda, “d’innegable vocació europeista”, ha afirmat el Copríncep.\nTambé s’ha referit al moment fundacional de la Unió Europea, el Tractat de Roma, del qual s’han complert 60 anys, i tot citant els arguments exposats pel Papa Francesc en el seu discurs davant els líders de les nacions europees, ha destacat la importància de mirar més a fons la realitat d’Europa per redescobrir “la memòria viva d’aquell esdeveniment”, en el fons del qual s’hi troben els elements fonamentals de l’humanisme europeu. I cal fer-ho de manera especialment acurada en aquest moment de confluència de crisis diverses (econòmica, d’identitat, de lideratge, crisi dels refugiats...) que dóna el pretext a determinats sectors partidistes per posar en qüestió el projecte europeu.\nPerò davant d’aquesta situació, cal ser conscient que “no podem construir Europa ni des de les falses seguretat que alguns proclamen ni des de la por”. La paraula clau per a la construcció d’Europa continua sent “solidaritat”, ha afirmat Mons. Vives, i “posar la persona al centre de tot”, com diu amb insistència el Sant Pare, perquè aquesta és la base de tota esperança.\nMons. Vives ha clos la seva intervenció inicial recordant el “crit ple d’amor” de Sant Joan Pau II en el seu viatge a Santiago de Compostel·la el 9 de novembre de 1982: “Europa, sigues tu mateixa! Torna a trobar-te! [...] Tu pots ser encara far de civilitzacions i estímul de pogrés per al món”.\nA continuació ha intervingut el Dr. Magalhães, amb la ponència “El mosaic cristià d’Europa i Occident”, en la qual s’hi ha referit a tot allò que “Europa deu al cristianisme”, qüestió sobre la qual “hi ha dues posicions extremes: d’una banda hi ha qui propugna que tot el que s’ha fet a Europa ha estat malgrat la rèmora del cristianisme; i del costat oposat hi ha qui defensa que tot el que s’hi ha fet es deu al cristianisme”.\nPossiblement cap de les dues posicions sigui encertada, ha considerat l’escriptor portuguès, però és innegable que el cristianisme ha fet diverses aportacions a la configuració de la identitat europea. Una d’aquestes aportacions, afirmà, és “la idea de llibertat, i això no és un deute petit”. Magalhães ha explicat com en la Santíssima Trinita s’hi troba “l’origen de la idea de llibertat que tenim a Europa, així com del concepte de diàleg com a capacitat de transformar la societat a partir del punt de vista de les diferents parts que la integren”; i ha abundat en aquesta afirmació tot il·lustrant amb diferents exemple com “els Evangelis són un espectacle absolut de llibertat: Jesús proposa el seu missatge a tothom que el vol escoltar, però mai no l’imposa a ningú”, d’on conclou que “la llibertat que propugna el cristianisme és una llibertat transcendental que consisteix en escollir dir sí o no a Déu”.\n“Algú ha afirmat -continuà Magalhães- que la triada de valors de la Revolució Francesa (llibertat, fraternitat, igualtat” té una clara arrel cristiana, i és cert. Tant és així, que molts dels arguments que he exposat sobre la llibertat es podrien traslladar fàcilment al concepte de fraternitat, i, de fet, es pot constatar com l’erosió actual dels drets dels més febles té molt a veure amb l’erosió de la memòria del cristianisme. En canvi, cal anar amb cura pel que fa a la idea d’igualtat: d’una banda, en un primer moment, pot ser un ariet pre trencar els prejudicis envers aquell que veiem com a diferent; però, dut a l’extrem, és un concepte que també pot arribar a negar el dret a la diferència. El cristianisme va més enllà d’aquest dilema. És més: penso que si Déu ens hagués fet a tots iguals hauria demostrat una prodigiosa falta d’imaginació. Des d’un punt de vista cristià, l’home és diví i és etern, i és que aquesta doble qualitat que es basen els drets humans. Hi ha una solidaritat transcendental en la mateixa condició d’humà: tots els homes són un sol home.”\nEl gran valor del cristianisme és l’amor, recordà Magalhães. Tanmateix, “si senzillament reduïm l’amor a una qüestió ètica, podríem fins i tot arribar a la conclusió que no és la millor ètica. Però el missatge cristià també parla de dolor. Cal entendre el dolor com una expressió del canvi: és el que ens transforma en millors i ens permet avançar. Cal cercar la mida exacta del dolor; cadascú hauria de cercar aquells dolors que el fan feliç”.\nUna altre valor “sorprenent” que Europa deu al cristianisme és la dignitat de la dona. Als Evangelis, la dona es presentada sempre com a persona, no com a gènere. I també és una aportació cristiana tota la qüestió relativa al coneixement: malauradament, hem comès el pecat de convertir el coneixement en una forma de poder, en detriment del coneixement com a aventura, que és profundament cristià.\nL’escriptor portuguès ha clos la seva intervenció amb una referència a “la missió” que tenim com a cristians, la qual “ens empeny a transmetre el que hem après. El nostre influx en la globalització pot ajudar a construir un món millor, però per a això ens cal reinventar la manera de transmetre la idea d’amor, i Europa pot ser una magnífica plataforma per fer-ho”.\nEl següent a intervenir ha estat el Dr. Amengual, que ha parlat de “La dignitat de la persona, essència de l’humanisme”, un tema que ha estat objecte d’una de les seves darreres publicacions. El ponent ha començat establint algunes precisions sobre el concepte d’humanisme per explicar que no s’hi referia com un mer corrent de pensament, com tants d’altres al llarg de la història de la humanitat, sinó “en el seu sentit més radical i ample com la manera humana de comprendre i conduir la vida i la convivència humanes”, i tot seguit ha desenvolupat a bastament la vigència del concepte de dignitat, els seus orígens i interpretacions en els diversos àmbits del coneixement, i la seva fonamentació racional, moral i social, per concloure que “si al llarg del segle XIX es poden observar progressos en el reconeixement de la dignitat humana de diversos grups i persones en situacions difícils, això mostra que el progrés en el reconeixement de la dignitat humana camina en paral·lel a la presa de consciència de les situacions humiliants i indignes de l’home. Simplement per assenyalar camps en els que la dignitat hauria de gaudir d’un major reconeixement, podríem esmentar l’àmbit social, on l’ésser humà és tractat com a mercaderia, com és el cas de les migracions, l’explotació sexual, laboral, social i política; el mercat d’òrgans, els infants soldats, etc. O, dit en positiu: dret al treball, a l’habitatge, a l’educació, a una família, etc.”\n“La dignitat de la persona significa que cada ésser humà té un valor inherent, no negociable i no alienable. Un valor impossible de desfer-se’n d’ell sense perdre la seva qualitat humana. Aquest valor, igual en tots, és anterior i superior a tota disposició social i a tot lloc o funció social. Però encara resta un llarg camí fins que aquest reconeixement arribi a tots els éssers humans”.\nEl Dr. Amengual va concloure la seva exposició compartint la consideració que “la persona humana uneix els dos extrems que tan sovint es troben en conflicte en les nostres societats: la individualitat i la universalitat. És alhora individual i té una dimensió universal: té la pretensió i el dret a ser reconeguda com a tal per tothom; és subjecte de drets i deures universals; té les seves necessitats peculiars, els seus interessos particulars i els seus plans de vida propis. Però alhora tots aquests fins individuals només es poden aconseguir en la inserció social, i, per tant, tenint també com a propis els fins universals de la societat. En la persona i en la seva dignitat trobem el nus de les relacions socials: només partint d’ella i tenint-la a ella com a referència es poden fer projectes socials. Per això, amb tota raó s’ha d’afirmar que la persona és el concepte i el fonament del dret, de manera que tot el dret es resumeix en la màxima hegeliana “sigues persones i respecta els altres com a persones””.\nDesprés de la pausa per dinar, La Càtedra de Pensament Cristià del Bisbat d’Urgell continuà a partir de dos quarts de cinc de la tarda amb la intervenció del Dr. Francesc Torralba, que va parlar de “L’humanisme entre les cordes. Transcendir l’animalisme emergent i el transhumanisme”, en la qual va voler fer un resum dels principals corrents de pensament que posen en qüestió els fonaments tant de l’humanisme cristià com de les diferents formes d’humanisme que s’han donat al llarg de la història (proposades per pensadors com Heidegger o Sartre, entre altres), tots els quals, però, tenen en comú “el reconeixement de la dignitat sublim de l’ésser humà.\nEn primer lloc, es referí al corrent anomenat “transhumanisme”, la tesi fonamental del qual planteja la idea que mitjançant la tecnologia podrem engendrar éssers humans amb unes capacitats que milloraran qualitativament allò que els humans som de manera natural. Davant la diversitat de capacitats i habilitats que els humans som capaços de desenvolupar, els defensors dels transhumanisme es plantegen “per què hem d’estar subjectes a aquesta mena de rifa genètica si, amb l’ajuda de la tecnologia, podem dissenyar com volem que siguin els humans que naixeran”. Un raonament que, al seu torn, planteja si la millora de les capacitats humanes és una opció o una exigència, com defensen alguns seguidors del transhumanisme.\nEn el fons, aquest corrent de pensament és, segons el Dr. Torralba, “una utopia de redempció i una il·lusió col·lectiva”, contra les quals es poden oposar, almenys, tres arguments principals:\nEn primer lloc, cal demanar-se per l’equitat d’aquest plantejament, sobre qui podrà accedir, i de quina manera, a aquestes millores que propugnen, i què passarà amb els que quedin exclosos de la possibilitat d’accedir-hi.\nEn segon lloc, hi ha la pregunta per allò essencial que defineix l’ésser humà, i que en tot cas no té a veure amb determinades capacitats contingents, siguin físiques o intel·lectuals, sinó que més aviat té relació amb les capacitats emocionals i espirituals que som capaços de desenvolupar al llarg de la vida.\nI, en tercer lloc, es pot plantejar l’objecció que la tesi transhumanista “fa saltar pels aires la noció de do”. En contra d’aquesta conseqüència, cal contraposar l’actitud d’agrair, acceptar i treballar els dons rebuts, tal com es desprèn del que deia el Papa Benet XVI a “Caritas in veritate”: “Som un do i estem fets per al do”.\nUn segon corrent crític amb l’humanisme és l’anomenat “animalisme”, que considera que la diferència qualitativa entre l’ésser humà i els animals no té cap justificació plausible, i a partir d’aquesta objecció qüestiona els raonaments antropològics que defensa l’humanisme. Hi argumenten, per exemple, que tant l’estudi de la conducta de determinats primats, com la similitud de gran part del genoma humà amb el dels simis seria un indici prou sòlid per pensar que la diferenciació que fem entre humans i animals no és defensable.\nTanmateix, el Dr. Torralba oposà a les tesis animalistes la consideració que una cosa és demanar i defensar que cal tractar amb respecte tots els animals, de la qual cosa se segueix que cal com a mínim posar en qüestió totes aquelles pràctiques que els són causa d’un patiment innecessari, i una altra cosa ben diferent és considerar els animals com a subjectes de dret, o, anant encara més enllà, equiparar ontològicament tots els éssers vius. Davant d’aquesta línia d’argumentació, el Dr. Torralba proposava rellegir “Gaudium et spes”, on “es pot trobar un esquema molt clar d’allò substancial de l’ésser humà”, i que ell va resumir en tres conceptes complementaris a partir dels quals es pot construir el discurs humanista: consciència, que vol dir capacitat d’autoavaluar-nos; llibertat, entesa com la capacitat d’autodeterminar-se, de fer de la vida un projecte personal; i transcendència, que suposa la capacitat d’interrogar-se pel que som i d’anar més enllà d’on som.\nEuropa, Actes, Pensament\nEls quatre Evangelistes vetllaran Barcelona des de la Sagrada Família Una pàgina de còmic a la capella de l’escola\nVentura Puigdomènech: “L’Església a Algèria és social i espiritual” Els bisbes parlen de les festes de santa Tecla i la Mare de Déu de la...\nPelegrinatge de les germandats rocieres a Montserrat Anglès, Bàsquet... catequesi?\n"Covards com eren, els apòstols es van tornar tan valents" "El ministeri és un do, no una funció o un pacte de treball"\nPlanellas participa en el curs anual de formació per a nous bisbes al... Ja està disponible en català el programa de gestió parroquial Ecclesiared\nAutem: un lideratge a l’estil de Jesús Ventura Puigdomènech: “L’Església a Algèria és social i espiritual”\nLa Salle augmenta l'oferta de Batxillerat dual Els monjos Xavier Poch i Josep M. Henríquez celebren 25 anys de sacerdots


S’aplaça l'acte de la carretera després de la pressió dels grups feministes de la vila\nDesprés de la protesta dels col·lectius feministes de la vila, Molins Feminista i Les Heures, s’aplaça l'acte d'inauguració de la carretera previst pel 8 de març, dia de la dona.\nEl vespre del passat dimecres 4 de març, els col·lectius feministes de Molins es van concentrar davant de l'Ajuntament per exigir a l'alcalde, Xavi Paz, que aplacés l'acte d'inauguració de la remodelació de l'avinguda València i Barcelona previst pel 8 de març, dia de la dona. Durant una hora van alçar la veu al crit: Molins serà feminista o no serà; perquè Paz sortís a donar una resposta.\nEls grups Les Heures i Molins feminista, van mostrar la seva reivindicació amb un comunicat a les portes de la casa de la vila.\nAl no obtenir resposta per part del govern local que es trobava dins l'Ajuntament, van decidir marxar.\nAvui 6 de març al matí però, s'ha emès un comunicat des del web de l'Ajuntament on s'anuncia l'anul·lació de l'acte de la carretera per la impossibilitat de garantir el desenvolupament normal de l'acte. Animant, a la vegada, a participar en els actes del programa entorn al dia de la dona que han organitzat des de la regidoria.\nDes de Molins Feminista, per altra banda, celebren que la protesta hagi fet canviar el programa, però lamenten que des del govern hagin al·legat com a motius "que no es pugui assegurar el to festiu i la convivència en l'acte". El col·lectiu, per altra banda, emplaça a participar als actes alternatius que fan en motiu del dia de la dona i a sumar-se a la vaga feminista del diumenge.


Investigació: SO EN LES PRODUCCIONS AUDIOVISUALS\nSe situa en el segon curs ja que, en ser una matèria teòrica i pràctica, el seu coneixement i estudi serà de gran valor per a iniciar-se en el món del so, a més, continuada per altres assignatures del grau, així com per activitats professionals relacionades amb el so en les diferents produccions audiovisuals.\n066. Experimentar la importància d'una banda sonora en una producció audiovisual\nRealització d'un examen teòric escrit amb valor 50 % de la nota final. L'examen constarà de 25 preguntes tipus test amb quatre possibles respostes i només una correcta. Cada pregunta tindrà un valor de 0,4 punts i es restarà -0,2 punts per cada resposta incorrecta (sobre 10 punts). És requisit superar l'apartat teòric (4) per a sumar la resta de les qualificacions. Es requereix una nota mitjana general de 5 per a aprovar l'assignatura.\nRealitzar i lliurar les pràctiques en el termini establit durant l'assignatura. Valor 50 %. D'eixe 50 %, un 25 % se correspón a la nota d'una pràctica transversal.\nPer acollir-se a l'avaluació contínua és necessària l'assistència a classe amb un mínim del 80% de les sessions.\nEls alumnes semi-presencials i en les convocatòries extraordinàries, realitzaran una prova teòric-pràctica escrita el dia de l'examen que suposarà el 100 % de la nota. Aquesta prova tindrà dues parts. La primera consistirà en 25 preguntes tipus test amb quatre possibles respostes i només una correcta. Cada pregunta tindrà un valor de 0,2 punts i es restarà -0,1 punts per cada resposta incorrecta (50% de la nota final). La segona part consistirà en 4 preguntes teòric-pràctiques de desenvolupament amb un valor de 1,25 punts cadascuna (50% de la nota final). Es requereix una nota mínima de 5 per a aprovar l'assignatura\nLa matèria de l'examen per a les dues modalitats (Modalitat d'avaluació contínua i modalitat d'avaluació no presencial i convocatòries extraordinàries) està integrada pel temari de l'assignatura, les explicacions del professor a classe, el manual de l'assignatura, la bibliografia i els annexos que s'indiquin a classe i en la Carpeta de MATERIALS. Per a l'avaluació teòrica caldrà demostrar per part de l'alumne el domini dels continguts teòrics impartits i vistos a classe, a través de la superació de l'examen teòric. Per a l'avaluació pràctica els criteris de correcció de l'examen pràctic seran el maneig adequat i correcte dels mètodes i modalitats de treball vistos durant el curs en les sessions pràctiques, els requisits i definicions s'indiquen exposats en les bases dels exercicis pràctics i en les unitats teòriques del temari de l'assignatura.


T de Teatre | Dones Com Jo\nH de història\nUna aventura original i singular comença el maig de 1991 quan cinc joves actrius acabades de graduar-se a l’Institut del Teatre de Barcelona opten per no consumir-se al costat del telèfon esperant la trucada d’un director que les sol·liciti i prenen la iniciativa de volar pel seu compte. Pere Sagristà, un company de les cinc protagonistes, els proposa llegir el volum de Patricia Highsmith, Petits contes misògins, publicat per primera vegada el 1977. Fascinades per la hilaritat i la ironia d’aquests relats, decideixen posar-se a treballar amb el material de l’autora nord-americana.\nCreen la companyia per presentar en societat el que serà el seu primer espectacle i la bategen amb el nom T de Teatre, per la debilitat que tenen totes elles al te.\nÉs un amic comú, Daniel López-Orós, qui a partir d’aleshores s’encarregarà de la producció executiva.\nMarxen a Madrid el 1995 per representar l’espectacle durant un mes i mig, però l’èxit les sorprèn i Homes! es manté un any seguit en la cartellera del Marquina. Aquest triomf a la capital és decisiu per a la companyia i els permet accedir als circuits de gira comercials. Se’n van cap a les Amèriques, on al teatre La Plaza de Buenos Aires acollirà durant tres mesos les últimes funcions d’Homes! el 1997. La companyia promet estrenar el seu proper espectacle en aquesta ciutat. I ho compleix. Així és com a l’abril de 1998 viatgen a Buenos Aires per estrenar Criatures, una creació sobre l’imaginari infantil, codirigida per T de Teatre i David Plana. Per primer cop són quatre les actrius que trepitgen l’escenari. L’Àgata Roca assumeix en aquest muntatge les tasques d’ajudant de direcció.\nAmb un ull que mira als nens i l’altre que observa als adults, Criatures arriba a Barcelona el setembre i s’instal·la al teatre Poliorama novament amb gran èxit de crítica i de públic. Inicien una gira per tot Catalunya, i també s’estan al Teatro Lara de Madrid durant vuit mesos. Continua un llarga gira per Espanya i retornen al Poliorama per finalitzar l’espectacle.\nEl 21 d’abril de 2006, la companyia estrena al Teatre Auditori de Granollers 15, un espectacle que neix amb la intenció de celebrar els quinze anys del naixement de T de Teatre. 15, realitza una llarga gira per més de 40 ciutats de Catalunya, València i Balears, i s’acomiada fent una temporada al Teatre Poliorama.\nCoincidint amb l’aniversari de la companyia s’edita un llibre-DVD amb l’enregistrament de l’espectacle 15, i material totalment inèdit com imatges de la primera funció amb públic, entre d’altres.\nCom pot ser que t’estimi tant és el títol del sisè espectacle de la companyia. Un thriller escrit i dirigit per Javier Daulte, estrenat el mes d’octubre de 2007 al Teatre Nacional de Catalunya. L’espectacle obté una excel·lent acollida i empren una gira per Catalunya i Balears. A finals d’agost de 2008, l’espectacle torna a Barcelona, aquest cop al Teatre Poliorama, on s’estarà dos mesos.\nEl setembre de 2009, T de Teatre estrena un petit musical que duu per títol Nelly Blue, a la Fira de Teatre Tàrrega. Aquest nou espectacle és dirigit i cocreat per Marta Pérez. I, a diferència dels anteriors, les actrius de la companyia no hi actuen, ho fan Xavi Mira i Albert Ribalta, els protagonistes masculins de la sèrie Jet Lag. L’espectacle és rebut amb entusiasme pel públic i per la crítica.\nDelicades, escrita i dirigida per Alfredo Sanzol, s’estrena al Teatre Poliorama de Barcelona en el marc del Festival Grec 2010, posteriorment realitza una temporada al Teatro Español de Madrid, una llarga gira que l’ha portat per teatres de tot el territori Espanyol, i actuacions a festivals internacionals de Colòmbia, Equador i Paris. Delicades ha aconseguit un èxit total de crítica i públic.\nEl novembre de 2012, estrena la segona col·laboració amb Alfredo Sanzol, Aventura! al Teatre Municipal de Girona, dins del programa del Festival Temporada Alta. Posteriorment es presenta a la Sala Fabià Puigserver del Teatre Lliure de Barcelona. I, a hores d’ara, ja ha visitat més de 25 ciutats de tot l’estat.\nT de Teatre ha creat nou espectacles, ha representat més de 2.500 funcions i ha convocat l’assistència de més de 900.000 espectadors.


Celebritats (o no) curioses | Comunidad Valenciana Home | EL MUNDO\nCelebritats (o no) curioses\nMarie-Lou Desmeules, en el seu taller. BIEL ALIÑO\nMarie-Lou Desmeules intervé plàsticament les cares de gent anònima fins convertir-los en famosos als quals caricaturitza\nL'escriptor Oscar Wilde era de l'opinió que una màscara ens diu més que una cara. Tots portem alguna, per la senzilla raó que habitem un món revestit de llenguatge. Però la necessària màscara no és el mateix que la impostada mascarada, que ve a posar el focus en la mentida que suporta tota màscara. De manera que, caigudes totes, afloraria la veritat nua que totes elles amaguen. L'artista canadenca afincada a València, Marie-Lou Desmeules, opera al revés: col·loca successives capes de cremes i embenats perquè siguen les diferents màscares dels personatges representats les que mostren certa veritat.\nI la veritat de tan treballada cirurgia plàstica limita amb el grotesc, la caricatura i el bizarre en el seu sentit de raresa o estranyesa. D'esta manera, Desmeules opera en dos direccions: la d'emmascarar la gent anònima els rostres intervé en el seu estudi del carrer Cuba de Russafa a València, per desemmascarar les celebritats que pren com a referència mostrant la seua cara més aspra i sinistra. «M'interessa més la força que la bellesa», diu. Una força energètica atreta pel deforme com a vehicle de catarsi o, més aviat, descàrrega emocional.\nLa vesprada que vam visitar el seu estudi estava donant forma a Rossy de Palma, després de la qual s'anava difuminant la cara anònima que en estos moments es prestava a la seua transfiguració. Sonava 'Memorial' de Michael Nyman i Desmeules, posseïda per la febre creativa que sembla il·luminar per dins, tocava i retocava l'home que tranquil·lament es deixava fer. Sobreeixida la dislocada boca, el voluminós pèl negre i una sola sabata roja, primer en un dels peus i després coronant el cap, culmen de l'arravatament grotesc.\n«Faig crítica social, però sense riure'm de la gent a la qual retrate de forma sarcàstica», explica l'artista mentre ho acompanya de gestos que semblen continuació de la seua impetuosa activitat plàstica. «No m'interessa el glamour o la bellesa d'este món dels famosos, sinó mostrar l'engany que suposa tanta imatge perfecta». I per mostrar-ho no dubta a anar-se'n a les seues antípodes: allà on el grotesc imposa la crua realitat d'un espectacle menys amable i més ferotge, més àcid.\nQuan Rossy de Palma havia pres definitivament cos, després de diverses provatures, intents i temptatives, Desmeules va procedir a fotografiar la seua creació, la qual adoptava al seu torn diverses postures sobre la butaca de perruquer igualment intervingut per l'ocasió. A les parets, destacaven alguns dels seus personatges ja recreats: Francis Bacon, Obama, Iggy Pop, Amy Winehouse, Al Pacino, Sylvester Stallone 'Rambo', Gaddafi, Iàsser Arafat o David Bowie, entre d'altres. Armaris plens de roba de segona mà i objectes de tota mena convertixen el seu estudi en una altra peça plena d'esbojarrada energia. Ella, mentre, tenia cura de tots i cadascun dels detalls de la seua obra, es movia amunt i avall dibuixant el perfil del còmic que es pren les coses molt seriosament.\nPrecisament ara, la Sala Manuela Ballester de la Facultat de Ciències Socials de València es fa càrrec del seu treball en l'exposició Ciru (g ///) ies transepidèrmiques. La mostra està composta per huit peces i un vídeo que conciten tota la força expressiva de la seua autora, mitjançant una explosió de color i uns rostres desmesurats, abruptes i homèrics, entre els quals destaquen els de David Lynch, John Waters, David Bowie o Karl Lagerfeld (també Donald Trump, este recollit en l'audiovisual), al costat del d'altres persones anònimes igualment expressives i mordaces. Una d'elles, molt semblant a Belén Esteban: «Tothom ho diu», ressalten Jose Ramón Alarcón i Merche Medina, comissaris de tan hiperbòlica mostra.\nMarie-Lou Desmeules seguia fotografiant esta vesprada a Rossy de Palma després d'haver polit el seu rostre a força de successius afegits plàstics i al ritme de la música, convertida en element fonamental de la seua obra, ja que ella exercix també de Dj. «La música, que jo mateixa barrege, em permet carregar-me de tota classe d'emocions que vaig deixant anar a mesura que realitze l'obra». Durant quatre enfervorides hores, l'artista canadenca transforma una persona anònima en una altra famosa o, si més no, difícil d'oblidar, mitjançant una tècnica que els comissaris destaquen com «especialment singular i innovadora».\nD'esta manera, les cirurgies de Desmeules acaben combinant pintura, fotografia, escultures vivents, performances i vídeo. «Jugue amb els colors, el pop art, el còmic, l'art i l'actualitat». Tot això per derivar en unes peces que aglutinen sarcasme i escepticisme cap a estes altres imatges glamuroses de les quals fuig espantada. De manera que salta de l'imaginari seductor, l'obra sacseja sense misericòrdia, a l'altre extrem de la imatge carregada d'abrupta materialitat quasi volcànica. I és així que l'al·ludit «estudi sobre la màscara» es convertix en un al·legat a favor d'ella, però en el seu vessant estripat per la qual es precipita la imatge, tota ella, ja siga per defecte (criticable glamour) o excés d'autenticitat.\nDesmeules tan sols trau el peu de l'accelerador quan es tracta de la sèrie de directors de culte que li infonen cert respecte. Com és el cas de David Lynch: «Uf, em sembla un director fascinant! El seu rostre és el d'algú malenconiós i que pensa molt». De la resta diu que pretén «traure el bonic del lleig», sempre considerant el bonic en termes de força no de proporcionalitat: l'exagerat, si escau, és bell. Una bellesa fora de lloc que, un cop transformada en la seua radicalitat, descansa en pau. La descàrrega emocional ha conclòs.\nVolver a la noticia 'Celebritats (o no) curioses'


L'Hospital registra una mitjana de 1.000 parts cada any i confirma l'alta natalitat\n23 abril 2021 07:55\nDes de la inauguració de la fundació hospitalària el 1997 han assistit uns 8.000 naixements\nCaterina VENY | 25 abril 2005\nUna població estrangera de gairebé 6.000 persones només en el municipi de Manacor (36.250 habitants) entre immigrants comunitaris i extracomunitaris, sense oblidar l'increment generalitzat de l'índex de natalitat registrat durant els darrers tres anys en el Llevant de Mallorca, contribueixen a l'augment espectacular del nombre de parts que es realitzen a l'Hospital de Manacor. No en va, a l'Hospital de Manacor des de la seva inauguració, l'any 1997, s'han assolit els gairebé 8.000 parts. Aquest extrem ha estat confirmat per fonts autoritzades de la fundació hospitalària que dirigeix Antoni Mesquida.\nUn total de 7.930 naixements a l'Hospital de Manacor situen la comarca del Llevant en una de les que ha experimentat un baby-boom més acusat en els darrers anys. Les xifres parlen per si mateixes. Si l'any 1997, moment en què s'inaugurà l'Hospital, les mares que foren assistides al part a l'Hospital foren 491; a l'any 2004, el total de parts naturals o per cesària ja era de 1.129. Segons es desprèn de la taula estadística, el nombre de naixements a Manacor ha anat en ascens, i ha acusat un creixement si més no espectacular a partir de l'any 2000. En els anys 1998 i 1999, el nombre de parts se situava al voltants dels 900. A partir del 2000, amb un increment de la natalitat, els parts ja superaren el milenar.\nD'aquesta manera, l'any 2000 l'Hospital de Manacor va atendre 1.059 parts, l'any següent, 1.117; el 2002, 1.128; que a l'any 2003, foren ja de 1.164. El darrer any, contràriament a la tendència ascendent dels darrers temps, el nombre de parts descendeix tímidament i se situa en els 1.129. Tot i això, la tendència segueix estant en consonància amb l'elevada natalitat de la comarca de Manacor.\nÍndex de cesàries\nEl tant per cent de cesàries que es practiquen en el servei de ginecologia i obstetrícia de l'Hospital de Manacor es manté dins uns límits relativament baixos que van des del 12 al 18 per cent del total de parts assistits.\nEl tant per cent més elevat de les cesàries practicades a l'Hospital de Manacor fou en el decurs de l'any 2003, en què els ginecòlegs practicaren 214 cesàries, que representa el 18'4 per cent dels parts. L'any següent, el 2004, les cesàries descendiren fins al 14'3 per cent. L'índex més baix de cesàries es registrà l'any 1999, amb un total de 118 intervencions.


60 missatges de text divertits per fer riure i somriure una noia\nFeu riure el text a la vostra nena\nLes cites en línia o la conversa en línia s’ha convertit avui en una tendència entre els joves de tot el món. Aplicacions de cites com 'Whatsapp', 'Tinder' i 'Bumble' són molt utilitzades entre altres aplicacions per a cites. Una conversa que comença amb un divertit missatge és l’arma més potent que podeu utilitzar per parlar amb una noia. Aquesta és una gran arma de cites perquè pot provocar una rialla i un somriure a la cara sobre el text i li permet respondre a l’instant. En el món de les cites en línia, l’enviament a una noia d’un missatge d’ús comú és com el petó de la mort i una elecció perfecta per ignorar l’instant a la noia que desitge. Quan parleu amb una noia sobre text en aplicacions com 'Whatsapp', els vostres primers missatges poden semblar així: 'Hola, no voleu parlar bé amb mi? M'agrada i vull que siguis la meva xicota. ' No només farà riure una noia, sinó que també aportarà 10 punts al vostre karma de cites i la possibilitat d’acabar a la llista negra d’una noia. La salutació i les propostes de cites impersonals són només mandroses, i una noia mitjana no està disposada a sacrificar el seu temps per respondre a les seves preguntes tontes com aquesta. Probablement rep centenars de 'Hola,' idèntics de la gent cada dia i us correspon fer que els vostres missatges de text destaquin entre la resta. No cal demostrar que tot tipus té el poder d’impressionar a una noia amb les seves habilitats de conversa, perquè és molt probable que el vostre sentit de l’humor li cridi l’atenció a llarg termini. Una de les coses més importants que la gent, sobretot els homes, es neguen a admetre és la quantitat de treball que fa per ser divertit i fer riure a una noia. De vegades es descriu fàcilment el conjunt de paraules adequat per escriure a una noia mitjançant un text. El fet de tenir la conversa adequada a l’armeria us permetrà aconseguir la meitat del vostre objectiu de semblar aquell tipus encantador i interessant amb què totes les noies volen tenir una conversa (o fins i tot alguna cosa més). Si hi ha alguna cosa, segur que la teva nena respondrà a totes les teves preguntes de manera puntual i esperem amb humor. Mentre parlava de text amb una noia, escriviu 'Hola'. pot funcionar bé, però sovint els datadors en línia no podran complir-se amb tanta facilitat, especialment en 'Whatsapp' i altres aplicacions de cites. El missatge de text 'Hola'! Els nois són tan freqüents que sovint es veuen avorrits. Fins i tot pot provocar que la noia dels teus somnis et faci cas i això no és el que vols. Feu que els vostres missatges de text siguin frescos i emocionants per a que desitgeu més. Segons les darreres investigacions socials en una de les plataformes de cites en línia més grans, enviant el 'Hey'! el primer missatge equival gairebé a no dir res. Aquesta salutació té un 80% de probabilitats de ser completament ignorada des del primer moment. Quan escrigui una salutació de text amb èxit a la teva nena, la faràs riure del text i trobaràs que marca el ritme per a la resta de la teva relació. Vés més enllà de seleccionar un inici de conversa i digues alguna cosa que donarà a la teva data un gran somriure. Una broma ben escollida sobre el text pot ajudar a iniciar la conversa al peu dret o, si més no, a afegir-hi les probabilitats de rebre una resposta. No heu de ser un còmic de moda mentre parleu amb una noia sobre el text, només haureu de ser el més original possible. A continuació, hauríeu de fer els passos per crear una conversa amb una noia que comporti humor perquè voldreu fer-la riure fent pessigolles al seu divertit os. Això ha de deixar una impressió duradora al seu cor.\nPassos per fer que la teva noia rebi el text\nPot ser increïblement frustrant i molest per a un noi quan dedica hores a les cites en línia i no escolta de la noia que fa textos, però hi ha maneres i idees de començar la conversa amb una noia sobre un text que segur que us atraurà. resposta com un imant. Tot el que cal és seguir uns consells i aviat veureu que els missatges surten pel vostre telèfon i potser fins i tot us demanarà que us trobeu en persona. Només un missatge sensat i divertit sobre un text per a una noia us farà el dia i fins i tot pot fer-la riure.\nUtilitzeu un programa d'inici divertit sobre un text\nTot el que has de fer és trobar alguna cosa especial que et distingeixi de la multitud d’altres nois quan parles amb la noia que t’agrada. No envieu a la vostra nena un missatge que digui 'què passa' o 'Hola sexy' o qualsevol altra cosa que pugui semblar desagradable sobre el text. Intenta ser creatiu tot aprenent alguna cosa que probablement mai abans havia escoltat. La raó és que no hi destacareu davant de la vostra noia per sobre del text i quan comenceu la conversa així. Cada noia simpàtica queda atabalada per una allau de missatges estúpids sobre el text, però el seu ha de ser el que la faci riure dir diàriament. Sigueu poc diferent mentre parleu amb la vostra nena per sobre de text i sereu recompensats amb la seva rialla i les millors possibilitats de connectar amb un pollet fresc.\ncom desfer-se dels hickeys\nUtilitzeu un GIF com a obrador de converses sobre text\nUn GIF és un tipus divertit i divertit de divertit missatge de cites en línia per ajudar-vos a iniciar una conversa amb la vostra noia sobre el text. En aquests dies, s’inclouen versions divertides de GIF en aplicacions com “Whatsapp” que poden fer que la vostra conversa amb una noia sigui interessant. No necessita una ment afilada, encara que parla de la vostra creativitat i mostra com connectes amb les teves emocions i intencions mentre parles amb una noia sobre el text per fer-la riure. Segons l'enquesta, fer clic a un GIF al missatge de text augmenta gairebé la probabilitat de respondre un 30%. Aquest és un fort estímul per afegir GIF fins al vostre emmagatzematge per utilitzar el text per fer riure una noia i respondre al vostre humor i al vostre encant. Els GIF a 'Whatsapp' sempre són divertits i juganers. Tens l'oportunitat de triar qualsevol GIFS de dibuixos animats adorables com ara un gat o un gos que doni flors. Un bon GIF farà que la bola es faci rodar i farà que la vostra data faci riure amb la noia sobre el text.\nquina alçada fa Martin Henderson\nPregunteu-li 'Preferiria'? Preguntes.\nEls oberts de conversa adequats normalment no són massa complicats mentre parleu amb una noia sobre el text. Pot ser una mica d'assaig i d'error i alguns errors per adquirir algunes experiències úniques que faran riure indirectament la teva nena. Us recomanem que demaneu a la noia com li cridi l’atenció, abans fins i tot d’enviar aquest primer text. Comenceu amb uns quants missatges de text que li agradin, com ara 'Preferiria passar hores a buscar una plaça d'aparcament o anar en metro'? O ... 'Preferiria triar la mortalitat o una joventut sense fi'? Aquestes maneres de conversar les preguntes amb la noia sobre el text la faran més resposta responent-li. Es pot obtenir tan inventiu com es desitgi amb ell. Pots preguntar, preferiria tenir un elefant cadell o un vestit d’un elefant per a la teva mascota? I prefereixes comprar una barraca a una illa apartada o al cor de les megapolis?\nAnar personal amb una noia per fer riure\nÉs una necessitat humana bàsica d’estimar parlar de tu mateix perquè estimula el cervell i et proporciona aquesta sensació. Envia-li preguntes que li permetin compartir alguna cosa sobre ella mateixa. A l’instant es trobarà al núvol nou i com millor sigui el seu estat d’ànim, més probabilitats de riure i dir “SÍ”! quan la pregunteu en una data. Un dels millors exemples de missatges divertits sobre text per enviar per fer que la teva nena expliqui sobre ella mateixa a les aplicacions de cites pot ser un missatge curt com aquest, i quines són les teves prioritats de cap de setmana pel·lícules, ioga o pizza? Aquests missatges us sonaran simpàtics per a la vostra nena sobre el text i la respondran a l'instant.\nFes-te creativitat per fer que la teva noia rebi el text\nProveu de no pensar-ho, perquè el vostre missatge de text d'obertura no ha de ser la introducció més meravellosa que heu fet mai. Un bon exemple de bon text pot ser una cosa així: 'Estic treballant en un llibre que ara es diu diari del dater en línia i crec que podria necessitar la vostra ajuda amb aquest'. Quan li pregunti de què tracta el llibre, li pots dir que en realitat és un llibre de telèfon i que li falta el número. Rient del teu text i tant de bo excepte la seva oferta benvolguda d'una cita. Aquests tipus de missatges faran riure la noia perquè el missatge de text destacarà de la resta de missatges que ha rebut.\nalfred xavier perry\n60 missatges divertits per fer riure una noia sobre el text\n1. Afegeixes significat a la meva vida, ets un diccionari? 2. No m'importaria viure a l'infern si és amb tu, però sense tu, el cel no és el lloc per a mi. 3. Oh, tan fresc! El nostre amor és com un cafè fresc. 4. Mentre mantingueu una mà, puc capturar el món amb una altra. 5. Et puc mantenir sempre. 6. No necessito una càmera per riure i somriure, ho faig quan et miro la cara. 7. Definitivament, noia, hem de ser aparellats al cel. 8. Estic perdut en els seus tons marrons profunds. 9. Començo el meu dia mirant-te la cara. 10. El meu cor te donat, noia. 11. Si us he perdut, també perdré el meu món. 12. La teva cara em recorda una bella flor. 13. No necessito afegir sucre perquè el meu cafè ja és dolç si el tinc amb tu. 14. Tinc ganes d’envellir amb vosaltres. 15. Crec que els vostres pares han de ser forners per produir un pastís tan cutie com tu. 16. Dia a dia, els meus genolls es van debilitant perquè em cauen per tu. 17. Sense fer res, em fa córrer el cor. 18. La meva noia ets un furtador perquè vas agafar el meu cor. 19. La teva rialla és el que em fa dur amb regularitat. 20. La teva abraçada és el meu lloc favorit per ser, el teu nom és la meva paraula preferida i la teva veu és el meu so ideal. 21. La gent estima els diners i les flors, però jo t'estimo. 22. Ets com un imant que m’atrau a les teves maneres. 23. Maam, has de donar el teu nom i el teu número perquè he ferit els genolls que cauen per tu. 24. Noia, ets la mascota de l’amor perquè només sembles que estiguessis feta d’amor. 25. El teu amor és el que em fa voler viure la vida de muntanya russa. 26. Cada cop que dormo, vull despertar-te al teu costat. 27. Hi ha festa al cor, vols venir? 28. Voleu beure i conèixer les begudes de la meva vida? 29. Aposto que pertanys a la presó per haver assassinat a tots els ulls. 30. Anem a formar una nena de tracte deixa’m besar i si no t’agrada pots tornar-me a tornar. 31. El meu telèfon és inútil, podeu arreglar-lo afegint-hi número? 32. Juguem primer a un joc de qui s’enamora? 33. Què és el més espantós que heu dit mentre passava un desconegut pel carrer. 34. T'agrada la pizza, no? Llavors, per què la pizza rodona entra en una caixa quadrada? 35. Quin és el moment més divertit de la teva vida? 36. Quina paraula que comença per f i acaba amb k? 37. Vaig dur. Surto suau. Em bufes fort què sóc? 38. Si em fas un animal, què em faràs? 39. Si voleu fer una cita amb un animal, que escollireu? 40. Quin tipus de culte voldríeu començar? 41. Faria pipí a la dutxa? 42. Si sóc un gos encantador, em faràs la teva mascota? 43. Què és invisible que es desitgi que pogués veure la gent? 44. Acabo de caure i em vaig ferir quan em vaig veure. 45. La meva propera beguda és a sobre. Estàs preparat? 46. Ets tan impressionant que vaig oblidar la meva línia de recollida. 47. He de ser un tresor de caça perquè estic cavant el pit. 48. Definitivament, haureu de ser un decorador d’interiors perquè quan vau entrar a l’habitació simplement la vau fer bonica. 49. En realitat, sóc molt més curt que això, però estic assegut al meu full de cartera. 50. Creieu en l’amor a primera vista o us hauria de passar de nou? 51. Sóc com un bebè de Cub de Rubik. Com més jugueu amb ell, més sereu. 52. Em satisfes, has de ser un bar de Snicker. 53. M’agrada molt la nostra amistat. Tens ganes de fer-ne més? 54. Bebé, necessitareu una mica d’energia amb mi. No us canseu. 55. Et fan mal els peus? Perquè heu vagant pels meus somnis. 56. Encara estàs al meu cor tot i estar a milers de quilòmetres de distància. 57. No puc deixar de fer res de tu, em vas dormir. 58. Sé que no us veig, però avui us veieu molt bé, ja que us veieu igual cada dia. 59. Us desitgem somnis dolços amb mi aquesta nit. 60. Vull triplets, vols bessons. Anem al llit aquesta nit i anem a veure qui guanya.\nEsperem que les maneres anteriors us ajudin a arribar a la vostra noia personalment i faran riure la vostra nena i respondre a l’instant.\nbd wong edat\nsíndrome de l'home necessitat\npreguntes boniques per fer a la teva xicota\nEstil De Vida 10 maneres efectives de deixar anar la teva por\nEntreteniment Sophia Bush: 10 fotos més càlides de tots els temps\nCriança Dels Pares La temida regressió del son del nadó i consells per superar-la\nSalut Els vostres 20 temors principals (i quant us hauríeu de preocupar)\nBloc Com fer encanteris de màgia negra per amor i diners\nAmor I Relacions 12 signes que ets una noia de rebot i què has de fer?\nEntreteniment Hanna Oberg Wiki: tot el que cal saber sobre la biatleta medallista d'or dels Jocs Olímpics de 2018\nDiferència entre el petroli de coco premsat en fred i el premsat en fred\nJamie Lee Curtis Wiki: Net Worth, pel·lícula, 'True Mies' i fets per conèixer\n23 màscares de fulls per a la pell tan suau com la d’un dofí\n37 batuts d’espinacs que satisfan tots els desitjos


EnerAgen celebra la IX edició dels Premis Nacionals d'Energia, que reconeixen les millors actuacions en matèria d'energies renovables i eficiència energètica. Institut Català d'Energia\nEnerAgen celebra la IX edició ...\nEnerAgen celebra la IX edició dels Premis Nacionals d'Energia, que reconeixen les millors actuacions en matèria d'energies renovables i eficiència energètica\nL'Associació d'Agències Espanyoles de Gestió de l'Energia (EnerAgen) va celebrar ahir a la nit a Cadis, coincidint amb la seva XVI Assemblea General, l'acte de lliurament dels seus Premis 2017, que reconeixen les millors actuacions realitzades en matèria d'energies renovables i eficiència energètica en tot el territori nacional.\nL'Agència Provincial de l'Energia de Cadis (APEC) ha estat aquest any l'entitat amfitriona i coordinadora de la 9a edició d'aquests premis, on s'han concedit tres guardons i tres mencions d'honor, a causa de la qualitat de les candidatures presentades d'enguany, que han estat avalades per les agències associades a EnerAgen.\nEl premi EnerAgen 2017 en la categoria de millor actuació de millora energètica en matèria d'energies renovables i / o eficiència energètica ha recaigut en l'empresa immobiliària Torres Rioja Madrid, SA, que ha presentat un projecte de rehabilitació integral de dos edificis d'oficines de més de 44.000 metres quadrats a Madrid.\nEl jurat ha valorat excepcionalment aquest projecte perquè aconsegueix integrar les solucions més innovadores en mesures d'estalvi i eficiència en combinació amb l'aprofitament de fonts renovables -solar tèrmica i fotovoltaica-, aconseguint uns estalvis energètics al voltant de 3.200 tep / any, que suposen una reducció del 60% dels consums inicials.\nEn la categoria de millor actuació de millora energètica en matèria d'energies renovables i / o eficiència energètica en ajuntaments de menys de 20.000 habitants, el guardó ha estat per a l'Ajuntament d'Arbúcies (Girona) en reconeixement al pla d'actuacions integrals que vénen realitzant-se en el municipi des de 2006 per efectuar una gestió sostenible dels seus boscos. D'aquesta manera s'aprofita un recurs renovable com és la biomassa en el proveïment energètic del poble, amb un estalvi de més del 30% per a l'ajuntament i la reducció de al voltant de 1.200 t / any en les emissions de CO2.\nEl jurat dels Premis EnerAgen 2017 ha considerat que es tracta d'un exemple a seguir per l'elevada participació ciutadana, la important creació d'ocupació local (valorada en 100 persones / any) i per ser la suma d'interessos públics i privats de cara a aconseguir solucionar una necessitat comuna al municipi, com és l'abandonament i deteriorament de les seves muntanyes.\nFinalment, en matèria de sensibilització i difusió de les energies renovables i / o l'eficiència energètica, el Premi EnerAgen 2017 s'ha concedit a la Diputació de Granada per la original iniciativa "Veïns pel Clima", que ha comptat amb la col·laboració tècnica de l'Agència Provincial de l'Energia de Granada. Es tracta d'una campanya de difusió i conscienciació sobre l'estalvi energètic possible a les llars, que la Diputació de Granada desenvolupa des de desembre de 2015 a 13 municipis.\nL'originalitat de la proposta rau en la competició d'estalvi energètic posada en marxa entre els habitants, que ha portat a estimar un estalvi mitjà aconseguit de 100 kWh / any per llar participant.\nPel que fa a les mencions d'honor, el jurat ha distingit el sistema de telegestió de l'empresa Sinapse Energia, que permet el seguiment i control de l'eficiència energètica i l'estalvi aconseguits en l'enllumenat públic.\nLa segona menció d'honor ha estat per a l'Ajuntament de Todolella (Castelló) per l'execució d'una xarxa tèrmica de districte amb calderes de biomassa, que abasteix de calefacció i ACS a diversos edificis públics i als particulars en el casc urbà del municipi.\nFinalment, s'ha reconegut amb una altra menció a la Fundació Sotavento Galícia per la seva tasca en el desenvolupament del "Pla Educatiu i Divulgatiu de Sotavent", que té com a objectius promocionar, sensibilitzar, difondre i fomentar les energies renovables, l'estalvi i l'eficiència energètica i la seva interrelació amb la problemàtica ambiental.\nEl jurat dels Premis Nacional d'Energia 2017 ha estat presidit per María Isabel Pentinat Pérez, vicepresidenta executiva de la Fundació Medi Ambient, Energia i Sostenibilitat de la província de Cadis. Els vocals del jurat d'aquesta edició han estat el Catedràtic del Departament d'Enginyeria Energètica de la Universitat de Sevilla, Servando Álvarez Domínguez; el director general del Grup Editorial El Instalador, Iñaki García Ocejo; el president del Comitè Espanyol d'Il·luminació, Fernando Ibáñez Abaigar, i l'expert en sostenibilitat energètica i consultor sènior al Banc Mundial, Jaume Margarit. La gerent d'EnerAgen, Marga Rodríguez Prada, ha estat la secretària del jurat.


L'ERO d'Extel preveu 14 baixes a Catalunya d'un total de 355 al conjunt espanyol\nEl centre que l'empresa té a l'Hospitalet és el que menys afectació té, segons la informació donada als representants dels treballadors\nTreballadores en vaga d’una empresa de Telemarquèting\nEl sector de contac center està en plena reconversió. Això està fent que empreses amb un nivell d’ocupació alt anunciïn Expedients de Regulació d’Ocupació (ERO), l´ultim, en aquest sentit, correspon a l’empresa Extel Contact Center, del grup Adecco Outsourcing. La direcció d’aquesta empresa, filial d’una multinacional de treball temporal,ha comunicat als representants dels treballadors l’inici d’un ERO que afectaria a 5 centres de treball d’arreu de l’Estat.\nPel que fa al centre de Catalunya aquest ERO podia afectar a una plantilla d’uns 500 treballadors i treballadores que estan repartits en alguns serveis com Movistar, Banc de Sabadell o Hewlett Packard. En la primera reunió amb la comissió negociadora l’empresa ha fixat els límits de la reducció de personal. En el conjunt d’Espanya es vol reduir, abans de la negociació preceptiva, un total de 355 llocs de treball, d’aquests 14 correspondran al centre de l’Hospitalet, segons fonts de la comissió negociadora.\nEl sector del contact center té a Barcelona un dels seus pols d’atracció més importants. A la capital catalana es donen dos aspectes clau per a les multinacionals que volen obrir serveis de suport a les empreses. Una d’aquestes condicions és la disponibilitat de moltes persones amb domini d’idiomes, cosa que fa possible que des d’aquí es doni servei a llocs com la resta d’Europa i sudamèrica. La segona condició és que les condicions laborals que es donen a l’Estat espanyol fan que les inversions siguin rendibles.\nLes companyies de contact center estan duent a terme una reestructuració selectiva. Per una banda a Barcelona s’incorporen noves empreses i de l’altra algunes de les companyies que hi ha instal·lades s’enduen alguns serveis cap a altres indrets com a sudamèrica. Així, alguna companyia telefònica s’ha endut el servei d’atenció al client, el què necessita una menor formació, mentre es mantenen els serveis de facturació o atenció més especialitzada. Fins i tot alguna companyia com Jazztel, que havia deslocalitzat l’atenció al client l’ha repatriat.\nLa vaga del sector de telemàrqueting convocada per…


Quan i com demanar ajuda. Canal Salut\nTotes les persones poden sentir-se angoixades per algun problema o incapaces de continuar amb les rutines i obligacions prèvies en algun moment determinat. Amb freqüència aquests sentiments són transitoris i es poden superar amb els recursos propis o l'ajuda de familiars o amics que ofereixen suport emocional, ajuda pràctica per resoldre un problema o simplement escolten en aquestes situacions difícils.\nTanmateix, el malestar no sempre és transitori i aquesta ajuda pot resultar insuficient. En aquests casos és recomanable consultar professionals que puguin donar un assessorament més específic per resoldre la situació al més aviat possible i amb el menor patiment possible per a la persona.\nEn quins casos convé demanar ajuda professional?\nAplicació web GestioEmocional.cat\nSi us sentiu sol i considereu que no teniu l'oportunitat de relacionar-vos amb altres persones tant com voldríeu, podeu adreçar-vos al vostre professional sanitari de referència, que us ajudarà a trobar activitats del vostre entorn perquè hi pugueu participar. Sentir-vos acompanyat i sentir que formeu part d'algun grup pot millorar la qualitat de vida, el benestar emocional, l'estat d'ànim i l'autopercepció de salut, així com reduir l'ansietat. De la cerca d'activitats dins la comunitat que el professional sanitari i el pacient realitzen de forma conjunta se'n diu prescripció social, una mesura que pot ser igual o més eficaç que alguns tractaments mèdics.\nConsulteu també el metge o metgessa de capçalera o un servei mèdic especialitzat si teniu sentiments, pensaments o un nivell d'ansietat que us dificulten continuar amb les vostres responsabilitats i rutines, relacionar-vos amb la resta o descansar de forma adequada, durant més de dues setmanes consecutives.\nSi els canvis són de molta intensitat o sobtats, podria ser recomanable una consulta abans d'aquest temps. Si teniu pensaments de suïcidi demaneu ajuda al més aviat possible.\nEspecial Prescripció social: teràpies en xarxa. Obre en una nova finestra.\nInformació per a professionals a l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT)\nGestioEmocional.cat és un aplicació, desenvolupada arran de la pandèmia de la COVID-19, per oferir suport a totes aquelles persones que experimenten emocions negatives, com ara por, l’angoixa, la preocupació o la tristor.\nL'eina permet valorar l'estat emocional, rebre consells i indicacions per gestionar-lo, o bé ser atès per un professional de la salut en cas necessari.\nHi poden accedir persones de totes les edats, tant des del dispositiu portàtil (telèfon, tauleta...) com des de l’ordinador mitjançant una adreça web. En el cas dels menors de setze anys, els pares, mares o tutors legals disposen d'un qüestionari especialment pensat per avaluar el malestar emocional dels seus fills.\nEn entrar-hi, cal seleccionar la franja d'edat i, una vegada dins, l'eina ofereix tres apartats:\nUn qüestionari per avaluar l'estat emocional.\nRecursos per a la gestió emocional, com ara tècniques de respiració profunda i de relaxació muscular, consells per dormir millor, o imatges relaxants, d'acord amb els nivells de malestar que cal valorar en una escala de l'1 al 10.\nRecursos professionals, amb telèfons d'interès i altres eines per rebre suport emocional.\nAccediu a GestioEmocional.Cat. Obre en una nova finestra.\nDemanar ajuda quan la necessitem és una de les formes més importants de tenir cura de la nostra salut emocional. No sempre és fàcil decidir-se a demanar ajuda, però penseu que els problemes de salut emocional són molt freqüents (una de cada quatre persones a Catalunya els presentarà al llarg de la seva vida, i els símptomes emocionals són unes de les causes de consulta més freqüents a l'atenció primària). Els metges i metgesses estan molt acostumats a oferir aquest tipus d'ajuda i tenen el coneixement necessari per fer-ho.


The White House Newquay Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n33 Mount Wise, Port Newquay, Newquay, Regne Unit, TR7 2BH - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nConvenientment situat a Newquay, The White House és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nThe White House també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Newquay. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de bar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, articles de tocador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. The White House és una elecció inteligents per a viatgers a Newquay, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Vital Immobles: Immobiliària de confiança - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nVital Immobles: Immobiliària de confiança\nVols comprar o llogar un habitatge, plaça d'aparcament o nau?\n10.11.2017 | 12:08\nLa compra o lloguer d´habitatges és, en aquests moments, la principal demanda dels clients de Vital Immobiliària, de Manresa, que es dedica a vendre o llogar pisos, cases, terrenys, locals comercials, naus industrials i places d´aparcament. Una demanda, aquesta última, que ha augmentat des que a Manresa hi ha més carrers amb zona blava.\nA Vital Immobiliària els professionals provenen del sector de la construcció, de la promoció d´immobles o de l´excavació, i per tant coneixen de prop el sector. «És el nostre valor afegit», comenta el director de Vital Immobiliària, Òscar Talavera, que explica que l´empresa té un equip humà «molt vàlid». «Un aspecte clau per comercialitzar és l´entesa amb el client, i hi és», assegura. Això permet «un assessorament al client al 100%, i fer que en surti satisfet», remarca Talavera.\nEls clients agraeixen un bon assessor, «una persona que els busqui un preu real de mercat, que sigui just tant per al venedor com per al comprador». Satisfer les dues parts és la finalitat de Vital Immobiliària, i segons Òscar Talavera «ho estem fent bé. Ho demostra el fet que no tenim pisos encallats, som àgils en la comercialització», destaca.\nEls clients interessats en temes immobiliaris poden acudir a l´oficina que Vital Immobiliària té al carrer Pompeu Fabra de Manresa i consultar el catàleg d´habitatges en venda o de lloguer, i també tenen la possibilitat de vendre-hi les seves propietats. L´oferta de Vital Immobiliària és àmplia.


Sort | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Marc Garcia Publicat el 04/02/2016\nHo podem titllar de sort, perquè de just no ho podem catalogar. Askapena i els seus cinc encausats han estat absolts, i no pas perquè s’hagi fet justícia. Si hagués estat per justícia, mai haguessin estat detinguts, mai se’ls hagués jutjat a l’Audiència Nacional, mai haurien estat en presó preventiva, i massa altres coses per poder dir que avui s’ha fet justícia.\nTampoc s’ha fet justícia perquè independentment del veredicte no podem creure en un sistema on qui aguanta les balances fa anys que no porta la bena als ulls, ni quan es manté a la presó a persones amb greus malalties. Ni quan la política penitenciaria fa que familiars juguin, setmana si setmana també, a la ruleta russa a les carreteres de la dispersió. Una política que s’ha cobrat massa vides sobre l’asfalt com per justificar-la dins una estratègia de pau.\nSort, ha tingut Askapena, però no una sort aleatòria, sinó una sort buscada i llaurada en vint anys de lluita internacionalista. La sort d’estar organitzades, d’haver teixit una potent xarxa arreu del món, una xarxa d’amics i amigues d’Euskal Herria que ha fet de la causa basca la seva manera d’expandir l’internacionalisme a cada poble en lluita d’arreu del món.\nSort ha tingut Askapena de viure l’internacionalisme dins una nació en lluita com la basca, dins un poble treballador en lluita com el basc. Un poble i una nació que ha forjat anys de lluita i resistència, i que darrerament havia apostat per una estratègia de desobediència civil davant les ordres de presó. Els murs populars de cada poble i barri contra els autos de presó han desgastat, i molt, l’estat i els cossos policials que les han efectuat. És per això que les darreres ordres de presó han estat comunicades després de la detenció per tal d’evitar aquests murs populars que qüestionen la legitimitat de l’opressor i empoderen el moviment polític de l’oprimit.\nDe ben segur, la darrera gira que Askapena va fer el 2015 arreu del món ha ajudat a tenir sort. La sort de tenir teixit social arreu del planeta disposat a no callar quan els cinc companys fossin empresonats, o l’organització il·legalitzada. A casa nostra la sort de poder obrir les portes del Parlament i ser rebuts per tres grups de la cambra, i la sort de comptar amb regidores compromeses a dotzenes de municipis catalans.\nTanta sort acumulada només ens porta a pensar que res és casual i que segurament mai tindrem la sort de comprovar fins a quin punt la resposta arreu del món hagués estat un dur cop a la imatge ja molt deteriorada de l’estat espanyol. Als Països Catalans estàvem preparats per a respondre lluitant, perquè estem preparats per seguir lluitant.\n*Marc Garcia és militant de l’organització internacionalista catalana Ítaca i d’Endavant OSAN\nCategoria: Col·laboracions Visualitzacions: 3654


Alumnes d’Es Liceu visiten la seu del Consell de Mallorca | Es Liceu\nAlumnes d’Es Liceu visiten la seu del Consell de Mallorca\nAlumnes del col·legi Es Liceu, de Marratxí, han visitat avui la seu del Consell de Mallorca per conèixer la història de la institució insular i de l’emblemàtic edifici. La consellera d’Economia i Hisenda, Margalida Roig, ha estat la encarregada de donar-los la benvinguda a l’organisme insular. Aquestes visites s’emmarquen dins el programa per centres educatius «Palma, seu d’institucions», que preveu un recorregut per l’Ajuntament de Palma, pel Consell de Mallorca i pel Parlament de les Illes Balears.\nPitjant a la imatge podeu veure la notícia a la pàgina web del Consell de Mallorca.\n← XII OLIMPÍADES ESCOLARS MARRATXÍ ’12\nPrimer curs a la Fira del Fang →


Letargia: València olora a truita.\nValència olora a truita.\nEl món avança cap a la destrucció.\nÉs una putada perquè el país avança cap a la construcció.\nNosaltres som les violentes mentre sentim el colp de la porra darrere nostre i veiem com la truita es torna a la paella sense cap moviment aparent per la nostra part.\nEns manen callar i ens tapen la boca els mateixos gossos que fa uns mesos protestaven perquè la crisi havia arribat, fins i tot, al sector "serveis" de las fuerzas de seguridad del estado. Sembla que uns són més proletaris que els altres quan es parla de retall de sous. Sobretot placa i pistola en mà.\nBatem els ous i ja podem començar.\nQuè fàcil és assenyalar amb l'índex un barri que ja fa molt de temps els deixà d'interesar i ordenar la seua destrucció. Em pregunte per què. Per què s'han empenyat en destruir cases centenàries malgrat haver arrassat quasi tota la nostra costa tan gratuïtament. Quin perill suposava el barri, i el que és pitjor; quin perill suposava la gent que a ell vivia i que no s'ha deixat comprar amb indemnitzacions?\nClac... Altra volta a la paella.\nLa guàrdia de palau ens pega, embruta el nostre nom i ho intenten, a més, amb la nostra dignitat.\nEns barregem amb polítics de totes les classes perquè no tenim por de lluitar conjuntament des del respecte per una causa que considerem més que justa. La llàstima és que som ben conscients que la nostra lluita serà el seu benefici. A ells els té igual que aquell avi que fa un any visitàrem perda la seua casa i, amb ella, els seus records i la seua vida.\nÉs evident que només es deixen veure on els interesa i que les urnes són la seua pròxima estació. Perquè sinó a quin sant haurien de col·laborar amb el (des)govern en l'alçada d'una estàtua pels morts i mortes "caídas por la patria"?\nVinga, va... Una volteta més i...\nMentre el carrer de Vidal de Canyelles es mor a colp d'excavadora (que, tenia entès, les excavadores són per excavar [com el seu nom indica: traure terra del sòl], no per enderrocar. Hauran de reformar el diccionari i ampliar aquest terme), el sumari del cas Gürtel sembla que li costa eixir de l'arxivador i Garzon fa un viatget a l'Audiència Nacional per posar-se en mans de colegues experts que li trauran les castanyes altra vegada. A la mateixa hora, una altra dona perd la seua casa mentre Rita paga les compres amb la Visa Or, guardada a la cartera de Vuitton que el tito Camps li regalà pel seu aniversari a conjunt amb el bolso.\nSenyores... El dinar està servit.\nPublicat per Maria. a 1:22\nEl dinar servit, i ens volen obligar a menjar-nos-el. Ara, les nostres alternatives:\n- Callar i tragar.\n- Callar, esperar amb la boca tancada a que es faça roin. Aleshores ens serviran un altra truita, potser encara mes roina (si cap).\n- Estampar-los el plat a la cara. Alçar-nos de la taula, tirar-los de la cuina i intentar recuperar els nostres menjars.\nSenyores, ens toca decidir.\nQue entrada!! Realment si donares a llegir a qualsevol persona que desconega el tema li faries arribar els sentiments que desprens... Realment no sé on anirem a parar.\n8 d’abril de 2010 a les 16:24


El ‘Brujo’ d’Alberto de Castro (RCN Valencia) guanyador de la XXX Mare Nostrum - Club Nàutic Garraf\n7 de setembre de 2019\tClub\nLes variables condicions de vent han fet d’aquest edició una de les més dures dels últims anys\nEl vent ha estat un dels protagonistes de la Regata Mare Nostrum que aquest any celebrava la seva trentena edició amb un recorregut de Garraf-Balears-Garraf, organitzada pel Club Nàutic Garraf i puntuable pel Campionat d'Espanya d'Altura Solitaris i A Dos. Amb nou vaixells participants de classe Creuer A Dos, ja que aquest any no participava la classe Mini degut a la celebració de la Mini Trans, el guanyador per tercer any consecutiu, ha sigut el ‘Brujo’ d’Alberto de Castro (RCN Valencia).\nEl 30 d’agost es donava la sortida a la XXX Regata Mare Nostrum amb retard degut a la falta de vent, fet que va provocar un efecte acordió entre els vaixells més grans i els més petits. Posteriorment els participants van anar patint canvis sobtats i molt burscos de vent, passant de 2-3 a 30 nusos en qüestió de minuts, acompanyats d’intenses tempestes, arribant als 56 nusos amb un grop prop de Formentera.\nAquestes condicions han fet de la XXX Mare Nostrum una de les edicions més dures dels últims anys, degut això al arribar a Menorca van començar a retirar-se alguns dels participants. Ja de tornada cap al Club Nàutic Garraf seguien lluitant per la victoria el ‘Brujo’, el ‘Varano del Desierto’ i el ‘Moana’, els dos últims amb un frec a frec constant durant tota la regata. El ‘Brujo’ va ser el primer en arribar el quart dia de regata a les 4h i 23 minuts de la matinada, l’emoció estava servida en el duel entre el ‘Varano del Desierto’ de Quique Twose, i el ‘Moana’ de Lluís Jordi, ja que es disputaven la primera plaça de la prova a l’alçada del Delta de l’Ebre, si un dels dos creuava la línia d’arribada un dia després que el ‘Brujo’, es proclamava guanyador.\nComençava a entrar vent i el ritme dels dos vaixells augmentava, va ser aleshores quan el ‘Varano del Diesrto’ es retirà per una torçada al pal. Només quedava el Moana, el ritme era bo, però a l’alçada de Cambrils, realitzant l’útima trabujada i dirigint-se amb un vent de 7 nusos directe a Garraf, el co-patró, Jaume Armengol va patir un incident i el vaixell es va veure obligat a dirigir-se cap a Cambrils.\nDivendres 6 de setembre a les 14h se celebrà el dinar de cloenda i entrega de premis de la XXX Regata Mare Nostrum, acte que va comptar amb la majoria de participants, l’Alcaldessa de Sitges, Aurora Carbonell; l’I·lustríssm Comandante Naval de Barcelona, Capitán de Navio Don José Luís Barón; el President del Club Nàutic Garraf, Tony Colom; el Vicepresident, Comodor del CN Garraf i Coordinador de Seguretat de la Mare Nostrum, Rafa Morón; i el Director Esportiu de l’entitat, Toni Rivas, entre d’altres personalitats. Durant la cerimònia es va guardonar al ‘Brujo’ per la seva victòria en la XXX Regata Mare Nostrum i al ‘Moana’ per la millor fotografia realitzada durant la travessia.


- Hiper Decoració\nPINTURA FOTOCATALÍTICA AMB GRAFÈ\nSABIES QUE L’AIRE DELS ESPAIS INTERIORS ESTÀ ENTRE 2 I 5 VEGADES MÉS CONTAMINAT QUE L’AIRE DE L’EXTERIOR?\nAssegurem-nos una qualitat d’aire més saludable!\n· Redueix la contaminació de l’aire\n· Elimina olors produïts per substances organiques presents en l’aire\n· Inhibeix bacteris i fongs\nAmbientPro+ és més que una pintura!\nPermet crear espais més saludables gràcies al seu doble efecte descontaminant.\nDescomposa els compostos orgànics i els gasos inorgànics per incidència de la llum.\nIdeal per descontaminació i eliminación d’olor de mascotas, tabac, etc.\nGràcies a la seva fòrmula amb tecnologia de grafè és resistent a la neteja, proporcionant amés un alt rendiment i garantitzant una cobertura perfecta.\nPer què pintar amb AmbientPro+?\nPurifica i descontamina l’ambienta gràcies a la seva base fotocatalítica natural i la seva fòrmula lliure de tòxics.\nGràcies a la tecnologia de grafè, resisteix.cobreix i rendeix més; pel que es necessita menys quantia de pintura per cobrir una paret completament.\n« Pintura certificada contra el virus COVID-19\nCOLORS DE L’ANY 2021. PAPAIA I ARGENT. »


Alejandro Garcia i Josep Maria Vallès, nous regidors de l'Ajuntament de Cambrils | Diari de Tarragona\nAlejandro Garcia i Josep Maria Vallès, nous regidors de l'Ajuntament de Cambrils\nEl primer ocupa la regidoria d'Ensenyament i Polítiques Actives d'Ocupació i el segon està al capdavant de la regidoria d'Esports, Benestar Social, Salut i Drets Cívics\n01/03/2017 16:42 | Actualizado a 21/05/2017 16:23\nAlejandro Garcia i Josep Maria Vallès van prendre possessió com a regidors en el ple municipal celebrat dimarts a la tarda.\nEl ple de l'Ajuntament de Cambrils d'aquest dimarts va servir, entre altres coses, per donar la benvinguda a dos nous regidors: Josep Maria Vallès i Alejandro Garcia. El primer relleva a Alfredo Clúa i el segon a Montserrat Masdeu. El canvi de cares al plenari ha vingut motivat per assumptes personals dels regidors sortints que han vist impossible compatibilitzar les regidories que portaven amb la seva vida privada.\nAlejandro Garcia (ERC) va néixer a Tarragona el 1974 i és cambrilenc d’adopció des del juliol de 2006. És titulat en Enginyeria de Camins, Canals i Ports. Després d’haver treballat en diferents consultories tècniques a Barcelona i Tarragona, ha desenvolupat la seva tasca com enginyer a l’empresa REUS MOBILITAT I SERVEIS SA des de l’any 2007. Des d’ahir, compagina aquesta tasca amb l’activitat municipal a l’Ajuntament de Cambrils. Garcia ha estat vinculat de forma activa a diferents entitats del Tercer Sector. El seu compromís al món de la política arrenca el 2008. Està casat i és pare de tres fills.\nJosep Maria Vallès (PSC) s’incorpora al govern i ocuparà la regidoria d’Esports, Benestar Social, Salut i Drets Cívics. Té 62 anys i és titulat en Enginyer Industrial Superior i té una ampli coneixement de l’administració pública en general i de l’Ajuntament de Cambrils en particular, ja que és funcionari des del 1998 i treballa a l’Ajuntament de Cambrils des del 2007, on fa quasi 8 anys que és el cap del Departament d’Obres Públiques. A més, ja ha estat regidor de l’Ajuntament de Cambrils tant al govern com a l’oposició. Vallès va estudiar a la Salle de Reus i Cambrils. És pare de dos fills.


Reunió de treball amb les associacions de comerciants per a conèixer les noves ajudes – Mancomunitat Camp de Turia\nReunió de treball amb les associacions de comerciants per a conèixer les noves ajudes\nLa Mancomunitat Camp de Túria, dins de l’Acord Territorial d’Ocupació, ha mantingut esta vesprada una reunió de treball amb les associacions de comerciants i sindicats de la comarca. En el seu afany per donar suport i reforçar el comerç comarcal, l’ens supramunicipal ha posat en coneixement de les entitats comercials de la comarca les noves ajudes i subvencions que ha publicat la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.\nL’acte ha comptat amb la presència de representants de la majoria de les associacions de comerciants de la comarca que a més formen part del nou Acord Territorial d’Ocupació, ‘Xarxes per a l’ocupació’.\nEs tracta d’unes subvencions que es podran sol·licitar des del pròxim 21 de gener i fins al 4 de febrero, tots dos inclusivament. La Conselleria d’Economia Sostenible ha posat a la disposició de comerciants, associacions, federacions i mercats les ajudes en matèria de comerç, consum i artesania 2019.\nL’ordre estableix ajudes i subvencions en diferents modalitats, com son: Avalem Artesania, Emprenem Comerç, Avalem Comerç, Avalem Comerç Rural, Avalem Mercats i un Programa d’Ajudes a entitats intermèdies en matèria de comerç i artesania.\nJuly 17, 2019 Programa de Foment d’Ocupació\tRead More\nNovember 22, 2018 La Carrera dels Arbres i Castells arriba a València\tRead More\nJuly 4, 2019 Banya’t amb el comerç de Marines\tRead More


La Diputació treu a licitació la millora de 4 carreteres de la comarca :: Tramuntana TV\nHOME > La Diputació treu a licitació la millora de 4 carreteres de la comarca\nLa Diputació treu a licitació la millora de 4 carreteres de la comarca\nLa Diputació de Girona ha tret a licitació la millora de 9 carreteres de la demarcació, i té previst invertir-hi 2,4 milions d’euros. L’objectiu de les actuacions és millorar la seguretat de diferents vials, entre els quals els que la Diputació ha anat assumint, d'acord amb el Pla de Carreteres que ha elaborat el mateix ens. Segons aquest Pla, la Diputació acabarà assumint el traspàs d’uns 540 km més de xarxa viària, la qual cosa comportarà quasi doblar la que gestiona actualment, que és de 680 km.\nLes 9 actuacions s’han agrupat en 5 concursos de licitació, d’acord amb les obres. La principal licitació, des del punt de vista econòmic, és la que afecta la millora del ferm de dues carreteres, amb un preu de sortida de 736.141,28 €. Es tracta de reforçar el ferm de la carretera GI-V-6741, que va de Cassà de la Selva a Caldes de Malavella, i fer reparacions puntuals del ferm de la carretera GI-V-4082, d’Alp a la Molina.\nLa rehabilitació del ferm i altres elements funcionals del camí d’Amer a Sant Martí Sacalm té un preu de sortida de 684.934,91 €. L’objecte del projecte és rehabilitar tots els seus elements funcionals i tècnics, essencialment l’afermat, però també drenar, senyalitzar o reparar els assentaments.\nEl tercer preu de sortida més alt, amb un pressupost de 452.869,69 €, és la licitació de la millora de la regularitat de l’afermat de 4 carreteres de les comarques de l’Alt Empordà i la Garrotxa. En concret, un tram de 1.200 m del vial GI-P-5223 d’Olot a Ridaura; 1.812 m de la carretera GI-P-6022 de Sant Climent Sescebes a Mollet de Peralada; 5.458 m del vial GI-V-5105 d’Avinyonet de Puigventós a Llers, i 3.393 m de la carretera GI-V-6227 de Vilamalla a Garrigàs.\nUn altre projecte que sortirà licitació és la rehabilitació del ferm i altres elements tècnics (senyalització, drenatge...) del camí de la Pireta, que va des de la C-31, a Vilamalla, fins a Fortià, amb un preu de sortida de 290.663,37 €. I, finalment, el concurs de les obres de condicionament d’un tram de la carretera GI-V-6226 des del nou enllaç amb l’N-II, fins al rec del Regatim, al terme municipal de Garrigàs, amb una inversió inicial de 229.721,04 €.\nEl camí de la Pireta va ser el primer vial que va assumir la Diputació d’acord amb el Pla de Carreteres de les comarques gironines. La implementació del Pla es farà al llarg de 24 anys i suposarà que la Diputació acabi assumint el traspàs de 300 km de carreteres de titularitat\ncarreteres | Diputació


El salari mínim puja a 900 euros al mes i beneficia 2,5 milions de treballadors - À Punt\nEl salari mínim puja a 900 euros al mes i beneficia 2,5 milions de treballadors\nSuposa un augment del 22,3% respecte a l'actual quantia i la major apujada des de 1977.\nEl comerç, les activitats administratives i l'hostaleria són els principals sectors que es beneficiaran / Efe\n01 de gener 2019 - 08:30\nEl salari mínim interprofessional (SMI) puja a 900 euros mensuals per catorze pagues a partir d'aquest dimarts 1 de gener. Suposa un augment del 22,3% respecte a la seua actual quantia i la major alçada des de 1977. Aquest increment beneficiarà quasi 2,5 milions de treballadors, més de la meitat d'ells dones (56,7%).\nEn concret, l'SMI se situarà en 30 euros al dia i 12.600 euros a l'any. Per als treballadors eventuals i temporers, el salari mínim serà de 42,62 euros al dia, i per als empleats de llar, de 7,04 euros per hora.\nEl comerç majorista i minorista, les activitats administratives i auxiliars i l'hostaleria (10,8%) són els principals sectors que es beneficiaran.\nLa base mínima dels autònoms puja un 1,25%\nLa base mínima dels autònoms puja un 1,25% a partir d'aquest dimarts, fins als 944,40 euros mensuals.\nA més, el tipus de cotització passa a ser del 30%, amb la qual cosa els treballadors per compte propi hauran de pagar 5,36 euros més al mes (64 euros més a l'any) del que paguen actualment, encara que, a canvi, rebran una major protecció.\nEn total, en 2019 els autònoms persones físiques pagaran al mes 283,3 euros mensuals de quota si cotitzen per la base mínima. En el cas dels autònoms societaris, pagaran 364,22 euros al mes, la qual cosa suposa 6,89 euros mensuals més que en 2018.\nQuant a la tarifa plana actual de 50 euros al mes, aquesta puja fins als 60 euros al mes.


X_LICENSE_NUMBER_ISSUE_X Torremolinos Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nX_LICENSE_NUMBER_ISSUE_XApartament-, Los Álamos, Torremolinos, Espanya, 29620 - Veure al mapaNotable7,6Basada en12comentarisX_LICENSE_NUMBER_ISSUE_XVeure més fotos"The location and amenities were first class\nPool and footbal..."HeaneyUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\nConvenientment situat a Màlaga, Apartment Torremolinos és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Apartment Torremolinos, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar, ascensor. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara nevera, forn microones, renta vaixelles, rentadora per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, parc infantil, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Torremolinos.\nCal que informeu el X_LICENSE_NUMBER_ISSUE_X de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Entrada de bandes Falles 2018 - COSOMUVAL\nCom és tradicional l’entrada de bandes tindrà lloc este diumenge 25 de febrer a partir de les 12h. Organitzada per la JCF, de les 14 agrupacions participants, 10 pertanyen a la Coordinadora de Societats Musicals de la ciutat de València, les quals desfilaran d’acord a l’ordre següent: Agrupació Musical Benicalap; Agrupació Musical Carrera Font de Sant Lluis; Agrupació Musical Gayano Lluch; Agrupació Musical Patraix; Agrupació Musical Sant Isidre; Agrupació Musical Santa Cecilia del Grao; A. Cultural Falla General Barroso-Litógrafo Pascual Abad; Societat Ateneu Musical del Port; Banda de Música de Campanar i Agrupación Musical San José de Pignatelli.\nTotes les bandes eixiran des de la plaça de la Verge i desfilaran pel carrer Micalet, plaça de la Reina i carrer Sant Vicnet fins arribar a la plaça de l’Ajuntament, on tots els músics interpretaran conjuntament El Fallero.\nAjuntament de València banda de música Banda Simfònica bandes de música Coordinadora Coordinadora de Societats Musicals Federades de la Ciutat de València cosomuval entrada de bandes falles falles 2018 Valencia


DES DEL CONFINAMENT, CONVERSES TELEFÒNIQUES AMB GENT GRAN.... - Consorci d'Acció Social de la Garrotxa\nBloc — 04 maig 2020\nAquests dies de confinament, de carrers mullats, de fer feina des de casa, d’estar davant una pantalla a prop de la finestra i sentir el ritme de la pluja, me’n vaig cap a dins i sento l’enyor d’unes abraçades.\nPer la tasca de la meva feina he acompanyat telefònicament a gent gran, alguns viuen en família, d’altres estan sols i són avis i àvies que tenen els seus nets, residents en centres d’infància.\nUna vegada hem sortit de l’impacte dels primers dies: ells i jo, les converses telefòniques esdevenen més reposades. La mort tan a prop en el nostre entorn, ens col·loca en una dimensió més real com a persones. Ens aproxima emocionalment i tira a terra, en un plis, estructures de relació amb les que havíem funcionat fins ara. En les trucades telefòniques, per sort, passa el mateix, es desdibuixen els rols i el contacte a l’altre costat del fil esdevé sentidament franc.\nEn aquesta nova dimensió del temps que ens ha transportat el virus, la persona gran esdevé una vegada més un mestre, per gran i viscuda. Percep amb nitidesa l’experiència i sap que el COVID amb el seu afany d’anar-nos despullant de moltes coses ens ha deixat en l’epicentre del que soms. I el que tenim i soms acaba sent força el mateix.\nSense dir-nos-ho intuïm que la trucada esdevé molt més plena de sentit que qualsevol trucada de seguiment, abans del confinament. Ens preguntem per la salut, pels nostres i entrem amb matèria, amb una sensibilitat exquisida, això sí per part d’ambdós. S’aguditzen els cinc sentits i els sentiments, estem tocant el més real. Apareix el que és vital en aquell moment present. I l’avi d’en Sergi o de la Núria em parla del què li manca a casa en solitud, de les angúnies que sent pel que ens ha tocat viure i del què s’estima de veritat i encara que ja ho sabia, ara hi pot posar paraules.\nM’adono que acaba sent comú que la persona gran revisi relacions i ho fa discernint des del que es valuós com a vincles, amb lucidesa mental.\nDes de l’enyor real d’estar separats dels seus, apareix en la conversa la necessitat de l’abraçada. S’anomena una i altra vegada, en cada trucada, sense pudor ni vergonya. Es troba a faltar l’escalf, el contacte, l’intercanvi de mirades que s’hi dona.\nI és que en aquests dies de distàncies, m’adono del poder de les abraçades, aquelles que ens calmen i ens retornen a nosaltres mateixos, aquelles que ens confinen en un espai segur, dins el nostre cor. Aquelles que tenen el poder de fer-nos sentir que l’altre ens deixa entrar endins, en el seu de cor.\nI amb tot això bullint, la conversa telefònica amb l’avi d’en Sergi esdevé plena de significat pels dos.\nPressento que cal honorar més als grans. Aquests dies ells són un portaveu del què ens manca. Han visibilitzat el que no està funcionant del nostre sistema sòcio-sanitari, sense pretendre-ho, amb les seves pèrdues ens han apropat al nostre dolor i tendresa. Ens han posat a flor de pell uns sentiments, que soterrats per la nostra voràgine quotidiana no els percebíem. Estan essent catalitzadors perquè ens qüestionem els nostres vincles, amb qui volem viure a partir d’ara, o qui ens cal tenir més a prop. Cal ser agraïts amb els grans, es posen al servei, per mostrar- nos el que no tenim resolt, encara.\n4 maig 2020 at 14:43\nUn escrit i una reflexió preciosa. M’ha agradat molt la mirada i la sensibilitat que aporta, i sobretot les ganes d’abraçar i d’agraïr\n15 maig 2020 at 15:32\nM’agradaria saber qui ho ha escrit.


“Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” | Borja Sánchez | RIBES DE FRESER | Esquí | L'Esportiu de Catalunya\n“Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” + “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” E-mail\nRIBES DE FRESER - 15 juliol 2020 2.00 h\n“Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs”.\n“Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” “Tampoc és que comenci ara a treballar per als Jocs” E-mail\n“Ho organitza el club de L’Esquella, hi inclou diversos pobles de la vall de Ribes i en soc sòcia des de l’any passat. És un club nou i jove i m’agrada perquè són molt actius i tenen iniciatives per relacionar l’esport amb el nostres territori”, explica Pau sobre el repte dels 12 cims. “Soc d’aquí i practico tots els esports amb el que em dona el meu territori”, explica.\n“Ho organitza el club de L’Esquella, hi inclou diversos pobles de la vall de Ribes i en soc sòcia des de l’any passat. És un club nou i jove i m’agrada perquè són molt actius i tenen iniciatives per relacionar l’esport amb el nostres territori”, explica Pau sobre el repte dels 12 cims. “Soc d’aquí i practico tots els esports amb el que em dona el meu territori”, explica. Consisteix a pujar les muntanyes més representatives de l’entorn i pensa fer-lo tot i que encara no l’ha pogut començar.\nBorja Sánchez - RIBES DE FRESER\nNo volia acabar la carrera esportiva per un virus. Era massa estrany i he vist una mica de llum i possibilitats\nNúria Pau (Ribes de Freser, 1994) és la millor esquiadora a l’Estat , vigent campiona de les tres modalitats –eslàlom, gegant i supergegant– i l’única que formava part del circuit de copa del món i d’Europa. Però la Reial Federació Espanyola d’Esports d’Hivern no l’ha inclosa en l’equip del 2020/21. Sí que li permet l’ús d’instal·lacions, com la Casa España a Saas-Fee (Suïssa). La ribetana ja fa la pretemporada, que ha començat amb una estada a Les Deux Alpes (Isèra) amb els Jocs d’Hivern del 2022 a l’horitzó. “No formo part de l’equip RFEDI però pots anar a entrenar a allà i són ells els que, al final, m’han d’inscriure a les competicions si reuneixo els criteris per anar-hi”, especifica, resignada.\nSembla un ‘déjà vu’ de fa tres anys, quan va haver d’anar a l’Argentina i després la van acabar repescant per anar a disputar el mundial?\nTota la quarantena vam estar en contacte amb la federació i vam estar esperant fins que fa algunes setmanes en una reunió em van explicar que, pel coronavirus, havien reduït el pressupost i que el meu equip seria eliminat. Però m’animaven a continuar, em donaven suport i em podien donar un cop de mà.\nCom s’ho pren?\nJo decideixo continuar. En aquell moment em quedo sense equip, recursos, res. Però com que tinc el seu suport em van entrar més ganes perquè sabia que tampoc estaria sola, pel suport.\nNo li passa pel cap plegar, veient que és el segon cop?\nAquesta vegada és diferent, l’altre cop era, peti qui peti, jo hi vaig, a l’Amèrica del Sud, a agafar els punts. Només tenia això al cap i va anar sortint a mesura que ho anava fent: recursos, ajudes... Ja havia començat a tirar-ho endavant i aquest cop no és que sigui al revés, sinó que tinc molt clar que en el moment en què estic necessitava tenir alguna certesa que disposaria d’uns mínims de recursos abans de començar. Tinc ganes i tot això és perquè crec que a un any i mig dels Jocs i després d’un hivern tan estrany que s’acaba en sec un mes i mig abans; pel coronavirus... No volia acabar la carrera esportiva a mitja temporada, per un virus. Era massa estrany i he vist una mica de llum i possibilitats. He d’acabar de resoldre alguns temes però em veig capaç de tirar-ho endavant.\nHavia fet un molt bon any...\nAquest últim no estava sent el millor. Tampoc l’havia acabat, vaig començar molt bé i de mica en mica he anat agafant el ritme, però en les últimes curses de la copa d’Europa vaig tenir una caiguda i en les cinc últimes hi anava amb dolor a un genoll. Tenia una fissura al menisc, un edema ossi... Fins que no vaig tornar a casa no ho vaig saber i vaig estar competint amb molèsties que no em van deixar rendir al meu millor nivell. Després vaig anar al metge i es va acabar la temporada. Venien les curses per fer punts, en campionats d’altres països, i hi havia oportunitats per acabar bé i assolir el rànquing que buscava.\nSe’n veu capaç, doncs, d’arribar a disputar els Jocs següents?\nS’hi ha d’enfocar tota la feina fins al febrer del 2022. Vull aconseguir tots els punts que necessito i ara, evidentment, queda tota la feina per fer, però tampoc és que comenci ara, a treballar per a l’ objectiu dels Jocs. Ho faig des de fa anys, la feina està començada.\nQuè li sembla que es vulguin organitzar uns Jocs d’hivern aquí el 2030? Que competint a escala internacional quedi fora de l’equip estatal i, alhora, es vulgui treballar la candidatura? No s’haurien de promocionar els esquiadors del país?\nÉs una mica... Sí que tens raó, però també s’ha de tenir en compte que tenir uns Jocs a casa ajudarà molt les noves generacions. Per a mi és clar, que es doni suport que jo m’hi pugui classificar. Però pensant en el futur del meu esport, que espero que el meu pas també serveixi per a les futures generacions, penso que pot ser molt positiu.\nSegur? Cada cop falta menys.\nTant en l’esquí alpí de Catalunya i d’Espanya com en l’àmbit econòmic i turístic. Que es conegui el nostre territori és molt positiu i hi dono suport al 100%.\nL'Esportiu. Nacional 15-07-2020, Pàgina 8\nL'Esportiu. Girona 15-07-2020, Pàgina 8


Voluntariat pel Gran Recapte | Voluntariat Granollers\nInici › Voluntariat pel Gran Recapte\nVoluntariat pel Gran Recapte\nDiferents torns de 3h o 4 h.\nEl Gran Recapte d'Aliments el 2018 ha recollit 4.310 kg en més de 2.900 punts de recollida i va comptar amb l'ajuda de més de 30.000 voluntaris. Esperem poder comptar per a l'edició del 2019 novament amb la necessària col·laboració dels voluntaris i voluntàries i donants per tornar a donar suport als més necessitats dels nostre entorn.\nL'any passat van ser més de 30.000 voluntaris en tot Catalunya i enguany l'objectiu és comptar novament amb un mínim de 28.000 voluntaris.\nSi vols ajudar-nos a fer arribar aliments a qui més ho necessita, fes-te voluntari o coordinador d'un punt de recollida els dies 22 i 23 de novembre\nEn el següent enllaç trobaràs tota la informació i el formulari per fer-te voluntari https://www.granrecapte.com/ca/voluntariat/\nA supermercats de tot Catalunya\nHi ha establerts diferents horaris\nDivendres 30 de novembre i dissabte 1 de desembre.\nEls voluntaris hauran de cobrir un torn de 3h/4h durant els dies de recapte, al punt de recollida que hagin triat.\nPersona oberta i sensibilitzada amb l'activitat que es realitzarà tot el cap de setmana


Mirebeau - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nNo s'ha de confondre amb Mirabeau.\n46° 47′ 07″ N, 0° 10′ 54″ E / 46.7853°N,0.1817°E / 46.7853; 0.1817Coord.: 46° 47′ 07″ N, 0° 10′ 54″ E / 46.7853°N,0.1817°E / 46.7853; 0.1817\nCantó de Mirebeau\nMirebeau és un municipi francès situat al departament de la Viena i a la regió de la Nova Aquitània. L'any 2007 tenia 2.245 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Mirebeau era de 2.245 persones. Hi havia 923 famílies de les quals 295 eren unipersonals (118 homes vivint sols i 177 dones vivint soles), 305 parelles sense fills, 230 parelles amb fills i 93 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 1.110 habitatges, 954 eren l'habitatge principal de la família, 21 eren segones residències i 134 estaven desocupats. 916 eren cases i 181 eren apartaments. Dels 954 habitatges principals, 561 estaven ocupats pels seus propietaris, 369 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 24 estaven cedits a títol gratuït; 23 tenien una cambra, 87 en tenien dues, 177 en tenien tres, 281 en tenien quatre i 387 en tenien cinc o més. 641 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 449 habitatges hi havia un automòbil i a 347 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Mirebeau el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 1.322 persones, 945 eren actives i 377 eren inactives. De les 945 persones actives 815 estaven ocupades (447 homes i 368 dones) i 130 estaven aturades (58 homes i 72 dones). De les 377 persones inactives 132 estaven jubilades, 96 estaven estudiant i 149 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Mirebeau hi havia 955 unitats fiscals que integraven 2.094 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.238 €.\nDels 159 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses extractives, 6 d'empreses alimentàries, 3 d'empreses de fabricació de material elèctric, 3 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 15 d'empreses de construcció, 37 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 4 d'empreses de transport, 9 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 17 d'empreses financeres, 9 d'empreses immobiliàries, 11 d'empreses de serveis, 23 d'entitats de l'administració pública i 18 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 49 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una oficina d'administració d'Hisenda pública, 1 gendarmeria, 1 oficina de correu, 3 oficines bancàries, 3 funeràries, 4 tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 taller d'inspecció tècnica de vehicles, 1 autoescola, 1 paleta, 2 guixaires pintors, 4 fusteries, 5 lampisteries, 2 electricistes, 8 perruqueries, 1 veterinari, 6 restaurants, 4 agències immobiliàries i 1 tintoreria.\nDels 15 establiments comercials que hi havia el 2009, 2 eren supermercats, 1 una botiga de menys de 120 m², 4 fleques, 2 carnisseries, 1 una sabateria, 1 una botiga de material esportiu, 2 drogueries i 2 floristeries.\nL'any 2000 a Mirebeau hi havia 31 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.199 hectàrees.\nEl 2009 hi havia 2 farmàcies i 2 ambulàncies. El 2009 hi havia 1 escola maternal i 2 escoles elementals. Mirebeau disposava d'un col·legi d'educació secundària amb 318 alumnes.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mirebeau\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Mirebeau a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Mirebeau a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mirebeau&oldid=29971536»


Tots els SIMULACRES DE NOVEMBRE es faran des de casa\nReunió sobre any/trimestre escolar a l'estranger\nDimarts 3 novembre, a les 19:00h via ZOOM\nInformeu-vos-en al vostre centre\nA causa de les noves mesures covid decretades per la Generalitat, es van haver de posposar algunes de les sessions d'examen simulacre (mock exams) previstos per a aquest novembre de forma presencial i altres van quedar pendents de confirmar.\nAquests simulacres estan adreçats als alumnes que s’han apuntat a fer els exàmens oficials al desembre dels nivells B2 First, B2 First for Schools, C1 Advanced i C2 Proficiency, i estan pensats perquè els alumnes es familiaritzin amb les estructures i procediments dels exàmens oficials.\nCANVIS DERIVATS DE LA COVID-19:\nDavant de la immediatesa dels exàmens oficials i a causa de la dificultat d’establir una nova data per fer els simulacres de forma presencial, -finalment- TOTS ELS SIMULACRES DE NOVEMBRE ES FARAN DES DE CASA (inclosos els del dia 14 de novembre, la posposició dels quals encara estava pendent de confirmar).\nCOM ELS FAREM?\nDurant els pròxims dies, cada centre contactarà amb els seus alumnes inscrits en els simulacres, i els farà arribar la nova data del seu simulacre, el material necessari per fer-lo, així com les instruccions i el temps que tenen per fer cada part.\nSi sou alumnes inscrits, haureu rebut o rebreu un e-mail/trucada informant-vos-en. Per a qualsevol dubte o consulta, si us plau, adreceu-vos al vostre centre Cambridge School.\nAquest comunicat fa referència als simulacres d'examen de novembre que fem internament, NO afecta els exàmens oficials de Cambridge English, les dates dels quals segueixen vigents, i poden ser consultades aquí.