Figueres demana el suport del subdelegat del govern a Girona per millorar la ciutat - Empordà\nFigueres demana el suport del subdelegat del govern a Girona per millorar la ciutat\nL'alcaldessa Marta Felip s'ha reunit amb Sánchez Bustamante\nEMPORDA.INFO 10.02.2016 | 15:23\nSánchez Bustamante i Marta Felip EMPORDA.INFO\nEl subdelegat del govern espanyol a Girona, Juan Manuel Sánchez-Bustamante, va rebre ahir l´alcaldessa de Figueres, Marta Felip, per tractar diversos temes municipals com ara la cohesió social, la necessitat d´habitatges d´emergència social o la sostenibilitat.\nEn aquesta trobada l´alcaldessa va demanar al subdelegat el seu suport per tirar endavant el macroprojecte de l´Estratègia de Desenvolupament Urbà Sostenible Integrat de Figueres (EDUSIF), que ha presentat l´Ajuntament per concórrer als ajuts del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per un valor de 5M € que es canalitzen a través del Ministeri d´Administracions Públiques. Aquests ajuts comportarien una inversió total a la ciutat de 10M € en sis anys.\nLes prioritats del projecte EDUSIF són la inclusió social i la lluita contra la pobresa, per a les quals es pressuposten més de 3M €, seguides de mesures per aconseguir una economia menys contaminant, protegir el medi ambient i promoure l´eficiència dels recursos, així com actuacions per millorar l´accés i l´ús de les tecnologies de la informació i la comunicació. Es tracta d´una estratègia de desenvolupament totalment transversal que ha comptat amb la participació de totes les àrees de l´Ajuntament. Els projectes de desenvolupament s´executarien en el període 2016-2022 amb un cost total de 10M €, dels quals l´Ajuntament n´hauria d´aportar la meitat.\nL´EDUSIF consta de diversos programes que prioritzen la inclusió social i la lluita contra la pobresa, amb un pressupost de 3.686.100 €. L´objectiu és crear habitatges socials i rehabilitar immobles per destinar-los a aquest ús. L´equip de govern considera prioritari posar a disposició de la ciutadania pisos amb preus econòmics per a les persones que no poden pagar un lloguer al preu del mercat o bé que ara viuen en llocs que no tenen les condicions adequades a les seves circumstàncies d´edat, salut, etc., sobretot la gent gran i els joves.\nUn altre objectiu important és fomentar l´ocupació de les persones amb més dificultats per trobar feina, amb l´ampliació del nombre de cursos generals i de formació específica. En el programa es preveu que diversos grups d´alumnes puguin treballar en el pla de rehabilitació energètica d´edificis com a part de la seva formació retribuïda. També es dissenyarà un pla per facilitar l´accés als estudis superiors.\nPel que fa a la inclusió social engloba programes d´activitat física per a gent gran i per a la població en general en espais diversos.\nUna altra prioritat és millorar el civisme, per això s´elaborarà un pla de sensibilització per evitar les conductes i actituds incíviques d´algunes persones que embruten la ciutat i atempten contra els interessos de tots, amb el cost que representa per als serveis municipals (abocament d´escombraries, destrosses de mobiliari, etc.).\nPer tal de poder afavorir una economia baixa en carboni, que és una altra de les línies que planteja el Fons Europeu, s´han pressupostat 3.005.800 €.\nPer promoure l´eficiència dels recursos i protegir el medi, a l´EDUSIF s´hi inclou la rehabilitació arquitectònica de la casa natal de Salvador Dalí. Aquesta no serà l´única subvenció per a aquest projecte, ja que l´Institut de Cultura del Ministeri de Cultura, tal com es va anunciar, també ha previst una subvenció de 500.000 € per a l´equipament, que es convertirà en pulmó cultural i motor econòmic de la ciutat. També en aquest apartat hi ha previst el projecte de restauració i ús social de zones naturals, com ara les basses del Terrisser. Ambdós projectes sumen un pressupost de 2.495.000 €.\nPel que fa al foment de l´ús de les TIC a la biblioteca i als centres cívics, l´elaboració de programes i aplicacions d´accés a la cultura, la creació d´un sistema general de dades i de monitoratge de la ciutat, la implantació d´aplicacions informàtiques per promoure el turisme i les rutes turístiques per la ciutat, i les aplicacions informàtiques per a ampliar les actuacions de transparència i participació ciutadana, s´han pressupostat 813.100 €.\nL´alcaldessa Marta Felip destaca el coneixement de les necessitats i la realitat de Figueres del subdelegat del govern i confia en la bona rebuda d´aquest projecte que serveix per "afrontar els principals reptes de futur de la ciutat: l´atur, el risc d´exclusió de moltes persones, les necessitats d´habitatge de la gent gran i els joves, la mobilitat, l´estalvi energètic, la necessitat de desenvolupament tecnològic i el que ens cal per millorar la formació, la cultura i l´esport?.


Notícia: Blanes s’adhereix de nou a “L’Hora del Planeta”\nBlanes s’adhereix de nou a “L’Hora del Planeta”\nNoticia publicada a la web el 03/31/2014 12:13:47 PM\nPer col·laborar en aquesta campanya, dissabte passat a la nit l’Ajuntament de Blanes va apagar els llums d’alguns dels llocs més emblemàtics del municipi\nUn any més, l’Ajuntament de Blanes s’ha sumat a la celebració que es va fer dissabte passat, 29 de març, de L’Hora del Planeta i, entre les 20’30 i les 21’30 h, l’enllumenat públic dels llocs més emblemàtics del municipi es va apagar. L’Hora del Planeta és una gran campanya de mobilització i participació de centenars de persones de tot el món, institucions, empreses, governs i centres educatius que la segueixen.\nD’aquesta manera, en col·laboració amb la campanya, l’Ajuntament de Blanes va tancar els llums principals de les fonts ornamentals de la plaça Solidaritat, l’avinguda dels Països Catalans, la cruïlla de La Plantera de davant l’Estació d’Autobusos i la cruïlla del carrer Anselm Clavé amb la carretera d’accés a la Costa Brava. Ja fa uns quants anys que el consistori blanenc es va adherir a aquesta iniciativa promovent l’estalvi energètic per lluitar contra el canvi climàtic.\nLa campanya L’Hora del Planeta està organitzada per la WWF i enguany ha complert la seva vuitena edició havent assolit el seu propi rècord de participació amb un total de 160 països adherits arreu del món. Arreu de Catalunya hi ha hagut més de 30 ciutats adherides, mentre que a l’estat espanyol han estat 251. Pel que fa a comarques gironines, n’han donat suport cinc més a banda de Blanes: Girona, Ripoll, Castell-Platja d’Aro, Vidreres i Parlavà.\nL’objectiu d’aquesta iniciativa mundial no és estalviar energia durant una hora, sinó promoure conductes respectuoses amb el medi ambient durant els 365 dies de l’any. Es tracta d’un gran esforç internacional de sensibilització que, recolzat en aquest gest simbòlic d’apagar els llums, aprofundeix en temes cabdals com l’estalvi i l’eficiència energètica, la promoció de renovables i l’autoconsum com a pilars per a la lluita contra el canvi climàtic, el principal problema ambiental global.


Rosa María Mateo ha proposat al director d''El Periódico' substituir Eladio Jareño en el càrrec\n4 min. Barcelona 10/01/2019 17:35\n651x366 Enric Hernàndez en una imatge d'arxiu / ACN Enric Hernàndez en una imatge d'arxiu / ACN\nEnric Hernàndez podria ser el nou director de Televisió Espanyola. Aquesta és la intenció de l'administradora única de RTVE, Rosa María Mateo, que segons ha avançat aquest dijous a la tarda el portal 'Vertele' ha ofert a l'actual director d''El Periódico' el càrrec de màxim responsable de la televisió pública estatal. Si el fitxatge s'acaba fent efectiu, Hernàndez rellevarà Eladio Jareño, que al seu torn s'hauria de convertir en nou conseller de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA), a proposta de Ciutadans. Precisament aquest dimecres Mateo va ser a Barcelona, on va mantenir una trobada amb periodistes en la qual va avançar la seva intenció de doblar el nombre d'hores d'emissió en català a TVE.\nHernàndez, nascut a Terrassa el 1969, dirigeix 'El Periódico' des del 2010. La seva carrera professional va començar el 1990 a l''Avui', un diari que dos anys després l'enviaria a Madrid com a corresponsal. El 1996 el rotatiu el va nomenar delegat a la capital espanyola. Al cap de dos anys es va incorporar a 'El Periódico', primer com a redactor en cap de política i posteriorment com a delegat novament a Madrid. L'any 2006 es va convertir en subdirector del diari del grup Zeta, però tres anys més tard va abandonar la capçalera per convertir-se en director adjunt d''El País' i màxim responsable de la seva edició catalana. El febrer del 2010, però, va tornar a 'El Periódico' per assumir-ne la direcció, un càrrec que ha ocupat durant els últims nou anys.\nEl director de TVE va ser pràcticament l'únic càrrec de responsabilitat de Radiotelevisió Espanyola que Rosa María Mateo va mantenir quan va arribar al capdavant de la corporació estatal, l'estiu passat. La decisió va ser rebuda amb sorpresa i va ser molt criticada pels treballadors, ja que Eladio Jareño havia protagonitzat diverses polèmiques durant el seu mandat, no només a Madrid sinó també en la seva etapa al capdavant de RTVE a Catalunya, entre el 2014 i el 2016. Entre aquests casos destaquen el controvertit acomiadament de Cristina Puig (que la justícia va considerar improcedent ) o la decisió de no emetre informacions sobre el cas de la Camarga que podien perjudicar l'aleshores presidenta del PP a Catalunya, Alícia Sánchez Camacho (un acte de "censura" pel qual el consell d'informatius de TVE va demanar la seva dimissió ). Abans de ser escollit per dirigir RTVE a Catalunya, Jareño havia sigut cap de premsa del Partit Popular català.\nAl setembre, en la seva primera compareixença al Congrés com a màxima responsable de RTVE, Mateo va argumentar que havia optat per mantenir Jareño en el càrrec com a mostra de la "pluralitat" que havien de representar els mitjans públics. Va dir-ho en resposta a una pregunta de Podem, una formació que també s'havia mostrat molt crítica amb la decisió de no fer-lo cessar.\nJareño, a la CCMA\nLa possibilitat que Eladio Jareño abandonés la direcció de Televisió Espanyola va agafar força fa un mes, quan es va fer públic l'acord entre el PDECat, ERC, Ciutadans i el PSC per renovar el consell de govern de la CCMA. Jareño va ser el nom proposat per Ciutadans per entrar en aquest organisme, cosa que l'hauria obligat a abandonar el càrrec que ocupa actualment. El pacte a quatre bandes, però, va quedar congelat poc després a instàncies de Ciutadans, per marcar distàncies amb les formacions independentistes. De moment no s'ha produït cap moviment formal per reactivar-lo, però el probable cessament imminent de Jareño a TVE podria indicar que l'acord continua sobre la taula i que la renovació de la Corporació es podria fer efectiva properament. Actualment dues de les sis cadires del consell de govern estan buides, i els quatre consellers que conserven el càrrec tenen el mandat caducat des de fa més de deu mesos.\nSaül Gordillo presidirà la CCMA després d'un pacte entre JxCat, ERC, Ciutadans i el PSC\nEl consell d'informatius de TVE demana la destitució del director de la cadena a Catalunya\nAprovat el nomenament d'Eladio Jareño com a nou director de TVE\nEl 155 i els pactes d’investidura encallen la renovació de la CCMA


Angvik Gamle Handelssted Angvik Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAngvik Gamle Handelssted, Angvik, Angvik, Noruega, 6636 - Veure al mapa\nMés informació sobre Angvik Gamle Handelssted\nConvenientment situat a Angvik, Angvik Gamle Handelssted és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Angvik Gamle Handelssted asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant.\nL'ambient de Angvik Gamle Handelssted es reflexa en cada habitació. escriptori, aparell de televisió, plat de dutxa, assecador de cabell són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com sauna, bany d'aigua termal calenta, pesca, spa, massatge. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Angvik Gamle Handelssted.


“Sotmetre la voluntat popular a la llei és una animalada dictatorial”\nMilitant de l’esquerra independentista des dels anys 90, Ramon Vancells ha estat alcalde de Monistrol de Calders del juny del 2015 al juliol del 2016, quan CDC i ERC van pactar i van portar la CUP a l’oposició. A les properes eleccions, ocupa el número 7 a les llistes de la CUP per Barcelona\nRamon Vancells, fotografiat davant de Ca l'Espardenyer, a Monistrol de Calders. Foto: C.O.\nMilitant de l’esquerra independentista des dels anys 90, ha estat batlle de Monistrol de Calders del juny del 2015 al juliol del 2016, quan CDC i ERC van pactar i van portar la CUP a l’oposició. Ocupa el número 7 a les llistes de la CUP per Barcelona.\nEl 27-S va anar de número 25. Ara puja fins al 7. Serà diputat?\nMalament aniríem els sobiranistes si no fóssim capaços de revalidar resultats. A les primeres eleccions les enquestes ens donaven una forquilla d’entre 0 i 1, i en vam treure 3; a les segones, entre 6 i 7, i en vam fer 10. Sovint millorem les expectatives. Estem confiats que la feina que s’ha fet i una bona campanya servirà per, com a mínim, revalidar resultats.\nUnilateralitat i desobediència. Com es materialitza?\nPersistint i sent honestos amb la gent. La gent és qui ha conduït aquest procés i potser el que ha faltat és preparar-la per a l’escenari que ens hem trobat. Hem entrat en un escenari de confrontació on hi haurà costos i hi ha repressió, i on no hi ha marxa enrere, perquè la marxa enrere passa per la liquidació d’aquest país. De fet, pensem que qualsevol reforma constitucional, que ara tant venen alguns, aniria en detriment de les llibertats d’aquest poble i en cap cas serviria per avançar. Cal persistir, el temps que faci falta, com més mobilitzats millor. I com més ressò internacional hi hagi durant més temps, més necessitat tindrà l’Estat de trobar-hi una solució.\nRessò internacional, d’on?\nHem après coses, com que la UE, aquella presó de pobles, aquell club d’estats que només protegeix els seus interessos, que és absolutament insensible als estralls que provoquen les seves intervencions i no vol ni sentir a parlar de refugiats i fa polítiques hipòcrites que deixa morir la gent al Mediterrani, hem après que era ingenu pensar que s’escandalitzaria per la violència de l’Estat espanyol aplicada a Catalunya. Nosaltres no n’esperàvem res, de la UE.\nI d’on han d’arribar els suports?\nSegurament s’haurien d’haver explorat altres suports amb menys ingenuïtats i pensant que els suports no serien mai explícits, d’entrada. Vivim en un món en què els interessos del capital manen per sobre de tot. I els suports que hauríem pogut rebre o que puguem rebre estaran marcats pels interessos geopolítics, no ens enganyem. La política internacional funciona així, i no hem de tenir la idea naïf de pensar que ens entendran. La societat, sí; la gent, a Europa, quan ha vist les imatges de l’1-O ha pres consciència que l’Estat no és democràtic.\nPerò els estats, no...\nInternacionalitzar el conflicte és important, però no tant pel suport que podem rebre dels estats sinó pels suports populars. En tot cas, es va vendre un independentisme excessivament màgic quan es deia que s’aniria de la llei a la llei, que no hi hauria costos, que de seguida ens reconeixerien estats de la UE. Nosaltres sempre vam mirar de posar-hi prevencions. Crèiem que calia muscular la desobediència, que s’havia de preparar la gent per a un escenari en el qual s’havia de tenir clar que ens proposàvem desobeir.\nEs va desaprofitar l’embranzida de la gent que va sortir al carrer durant l’1-O i el 3-O?\nMai sabrem si el 3-O, amb tota la gent al carrer, el país aturat i amb el cos calent de l’1-O damunt la taula, què hauria passat si aquell dia s’hagués anat a totes. Però hem après que quan els hem tingut contra les cordes ha estat a través de la mobilització, no pas perquè tinguem grans aliats internacionals o perquè tinguem un govern que hagi creat grans estructures d’estat. I hem d’insistir en això.\nLa societat haurà de posar a la balança mantenir un nivell de mobilització elevat durant temps per aconseguir superar l’estadi autonòmic o tornar a un escenari autonòmic amb un Estat que n’ha pres nota.\nI això es pot fer si els dirigents acaben a la presó?\nI ens hem de rendir per això?\nPerò, aleshores, qui governarà?\nÉs una situació difícil per a tothom, també per a l’Estat. La gent que som a les llistes hi anem amb la voluntat de sobrepassar el marc constitucional, tot i que l’Estat ja ens ha advertit que fer-ho pot implicar presó. Ho fem convençuts que no hi ha marxa enrere i que l’Estat tampoc es podrà permetre anar empresonant successivament governs i convocar successivament eleccions i aplicar successivament articles 155 sense que aquest poble se li revolti, ni sense que això el desgasti internacionalment. Perquè si està prohibit plantejar escenaris que sobrepassin el marc constitucional, que ens ho diguin.\nEnric Millo va dir un dia que la independència es podia plantejar, però no materialitzar.\nÉs una manera molt estreta d’entendre la política. La visió clàssica d’una dictadura. En democràcia, el que preval és la voluntat popular. I sotmetre la voluntat popular a la llei és una animalada dictatorial i autoritària. Si una majoria social vota per un determinat projecte polític, aquest projecte polític ha de ser possible. Sí o sí.


En prémer les tecles OrdreCtrl+Retorn s'insereix un salt de línia manual. Aquesta drecera funciona directament a la cel·la o en la línia d'entrada. Podeu ampliar la línia d'entrada a multilínia amb la fletxa avall o el botó de la dreta.\nSi voleu que el text salti de manera automàtica a la vora dreta de la cel·la, feu el següent:\nSeleccioneu les cel·les on voleu que el text salti a la vora dreta.\nA Format ▸ Cel·les ▸ Alineació, activeu l'opció Ajustament automàtic del text i feu clic a D'acord.\nFormat ▸ Cel·les\nTitle is: Escriptura de text en línies múltiples


2ª Reunió de Famílies del curs 2018-19 / NOTÍCIES / BRAVAL\n2ª Reunió de Famílies del curs 2018-19\nfebrer 16, 2019\n"PARES PERDUTS... FILLS CONNECTATS"\nLa ponent de la reunió va donar a conèixer l'univers de les xarxes socials i jocs on-line, com el més visible d'aquest món que és internet.\nAl mateix temps va destacar el fet que aquests fenòmens afecten de manera extraordinària, i no sempre positivament , a nens i grans; amb l'agreujant que els més petits són molt més influenciables i vulnerables, de manera que si no els ajudem, ensenyem, corregim i acompanyem poden caure en xarxes i trampes que els poden afectar i fer patir molt.\nA tall d'exemple va parlar del cyberbullying -maltractament a través d'internet- el grooming: l'acció del pedòfil de preparar un nen per a una reunió, especialment a través d'una sala de xat d'internet, amb la intenció de cometre un delicte sexual. El sexing, l'anorèxia, la bulímia, el postureo, o la nomofòbia: -dependència del mòbil-.\nConsells, pautes, eines gratuïtes per ajudar els pares en la supervisió del que els seus fills fan o poden fer a internet van ser amb un sentit molt positiu el complement a tot l'anterior que no semblava ser beneficiós.\nCom sempre, després de les preguntes, el berenar, en el que tots, famílies al complert, entrenadors i delegats dels equips, voluntaris que atenen l'estudi i els que imparteixen els tallers van poder xerrar i canviar impressions sobre els seus fills.\nI sempre el detall: les mateixes famílies que han portat el berenar ajuden a recollir i a deixar-ho tot net i endreçat.\nPresentació del llibre “Sobre el arte de leer”\nDel pedagog i escriptor Gregorio Luri\nComencen els partits\nPrimera jornada de competició\nFesta Final Casal d'Estiu 2019\nGaudir del Casal amb tota la família. Divendres 26 juliol a les 17,30 h.


El Comitè del Centre Sanitari manté les reivindicacions i la demanda judicial - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAsseguren que David Rodríguez i Sara Alarcón van demanar que aturessin les protestes durant la campanya electoral\nmartí pons 15.07.2019 | 22:39\nTreballadors del Centre Sanitari del Solsonès manifestant-se davant la porta de l'edifici ahir al matí arxiu particular\nTreballadors del Centre Sanitari del Solsonès manifestant-se davant la porta de l'edifici ahir al matí\nComissions Obreres (CCOO) del Centre Sanitari del Solsonès i el Comitè d'empresa asseguren que estan ultimant els documents necessaris per fer necessària la demanda judicial que van anunciar el passat mes d'abril. Asseguren que les protestes no van tenir res a veure amb el període electoral i que Sara Alarcón, presidenta del Consell Comarcal i màxima responsable econòmica del Centre Sanitari, i David Rodríguez, alcalde de Solsona, van demanar al Comitè d'Empresa «que aturéssim les protestes i retiréssim els cartells durant el període electoral».\nDesprés d'una entrevista a la presidenta del Consell en aquest diari (vegeu edició del dia 11) el Comitè d'Empresa i CCOO del Centre Sanitari han volgut mostrar la seva posició davant les respostes d'Alarcón relacionades amb la situació de crisi de finançament que viu el centre, com també pel que fa a les protestes que els treballadors mantenen diàriament des de fa uns mesos per aconseguir que es facin efectives les pagues per objectius (DPO) i els augments retributius.\n«No és veritat que les protestes que hem dut a terme hagin tingut res a veure amb les eleccions municipals» asseguren fonts de CCOO. De fet, expliquen que durant la campanya electoral tant Alarcón com Rodríguez van demanar «que es retiressin les pancartes i que no hi hagués protestes». També el sindicat dels treballadors sanitaris diu que després dels comicis municipals s'ha continuat amb les aturades de cinc minuts i amb els cartells penjats a l'edifici, «fet que la presidenta ha recriminat en alguna ocasió que per culpa dels cartells hi ha més dificultats per trobar personal sanitari» expliquen fonts del comitè.\nTambé diuen que la demanda judicial que s'imposarà al jutjat es farà efectiva en les pròximes setmanes, ja que fins ara «hem tardat molt temps perquè ens faltaven documents i, a més, en ser una demanda individual, la quantitat de papers per recollir era molt gran, però en cap moment hem aturat les nostres reivindicacions. «En total imposarem gairebé una cinquantena de demandes, més de la meitat dels treballadors». «El que sí que és cert és que les trobades amb la direcció del centre han quedat aturades, ja que fins ara no estava constituït el Ple del Consell. A més, tenint en compte que és període de vacances, la pròxima trobada no serà fins al mes de setembre».\nAmb la nòmina d'aquest mes de juliol, segons expliquen els membres del comitè, s'hauria d'haver fet efectiu el pagament de l'u per cent de la part variable del sou de l'any 2016, però no s'ha realitzat. També asseguren que ja s'han calculat les quanties de les DPO de l'any 2018 que s'haurien de fer efectives enguany, «però no sabem què passarà». «Quan la Sara va ser presidenta per primera vegada va parlar als mitjans que hi havia d'haver bona relació i buscar una millor funcionalitat al centre. Ara ho ha tornat a dir però la situació empitjora, per tant ja no ens ho creiem. És necessari que la direcció del centre i el Departament de Salut s'entenguin i trobin la solució el més immediat possible».


Els Comuns presenten una candidatura electoral formada per 17 dones i 13 homes amb l'objectiu de governar Vila-seca "tenint cura dels seus"\nVila-seca en Comú va presentar la seva candidatura aquest diumenge a la tarda als Pins de Mariscal, a la Pineda VILA-SECA EN COMÚ\nDilluns, 08 abril 2019 10:47\nVila-seca en Comú va presentar diumenge l'equip amb el qual té previst concórrer a les eleccions municipals el proper 26 de maig. La candidatura, encapçalada pel sociòleg i professor Mario Téllez, compta amb un total de 17 dones i 13 homes.\nTéllez ha indicat que inicien aquest camí "amb la ferma voluntat de governar Vila-seca per millorar-la". Considera que cal un govern que "a més de mirar cap a fora, també miri cap a dins. Una Vila-seca que tingui cura dels seus i que posi la vida en el centre de l'activitat política. Una ciutat que posi, en definitiva, les institucions al servei de la gent ".\nL'edil dels Comuns també ha manifestat que presentaran un programa electoral que tindrà com a eixos claus la justícia social, la participació, la transparència, la cultura i el foment de l'economia local i l'ocupació. A nivell d'inversions, ha deixat entreveure que comptarà amb novetats molt atractives per a tots els nuclis urbans. No obstant, no les ha volgut anticipar ja que encara han d'aprovar el programa. El que sí que ha avançat és que té com a objectiu "recuperar tradicions apreciades per tota la ciutadania com els Jocs Interbarris o la Fira de la Música al Carrer.\nMés enllà de Téllez, la llista electoral estarà encapçalada per Núria Miret Puyal, treballadora d'un comerç local i vinculada a l'associacionisme; Carlos Cercós, professor d'economia a la Universitat Rovira i Virigili i Marta Roldán, integradora social vinculada al sindicalisme. El conjunt de la llista la forma un equip molt transversal que prové de sectors professionals com l'arquitectura, l'arqueologia, la promoció musical, l'ensenyament, la integració social, la sociologia, l'economia, el treball social, la hisenda, la sanitat, la publicitat, el sindicalisme, la química, l'electrònica, l'enginyeria, la construcció, el turisme, la biologia, la geografia o la història.


Estructura docent - Màster Internacional en Estudis Cinematogràfics i Audiovisuals (Màster Propi) (UPF)\nL'alumne ha de cursar un total de 120 crèdits ECTS per poder obtenir el títol propi de Màster Internacional en Estudis Cinematogràfics i Audiovisuals. Aquests crèdits s'obtindran en dues fases, que no necessàriament es correspondran a dos anys acadèmics.\nLa primera fase és la finalització i obtenció d'un mínim de 40 crèdits ECTS (i un màxim de 60 crèdits) del Màster Universitari en Estudis de Cinema i Audiovisual Contemporanis. L'obtenció d'aquests 40 crèdits (mínim) permet a l'estudiant accedir a la segona fase d'especialització i internacionalització de la formació, participant en el Màster Internacional en Estudis Cinematogràfics i Audiovisuals (IMACS) a través de dues estades en les universitats col·laboradores i la realització d'un Treball Final de Màster Internacional, que equivaldrien a 60 crèdits ECTS.\nEn cas que l'estudiant en la primera fase no hagi presentat el TFM del Màster Universitari en Estudis de Cinema i Audiovisual Contemporanis (20 crèdits ECTS), l'haurà de presentar en la finalització de les dues mobilitats.\nLa culminació amb èxit d'aquestes dues fases permet a l'estudiant UPF poder obtenir aquest títol propi internacional.\nPrimera fase ( mínim 40 crèdits i un màxim de 60 crèdits del Màster Universitari en Estudis de Cinema i Audiovisual Contemporanis)\nEn aquesta primera fase l'estudiant haurà de cursar les assignatures obligatòries i les assignatures optatives del Màster Universitari en Estudis de Cinema i Audiovisual Contemporanis fins a obtenir un mínim de 40 crèdits ECTS. Els 20 crèdits ECTS restants (corresponents al Treball Final de Màster) es podran obtenir en aquesta primera fase o bé al final de la segona fase.\nAquesta primera fase del programa d'orientació a la recerca consta de 60 crèdits ECTS que tant es poden realitzar a temps complet (en un any) com a temps parcial (en dos anys), segons la distribució que s'estableixi en el Màster Universitari en Estudis de Cinema i Audiovisual Contemporanis.\nSegona fase (60 crèdits del Màster Internacional en Estudis Cinematogràfics i Audiovisuals (propi))\nUn cop l'alumne ha superat el mínim de 40 crèdits ECTS de la manera que s'ha indicat anteriorment i vol aprofundir en la formació rebuda des d'una òptica internacional, pot emprendre les dues mobilitats en dues universitats diferents dins de la xarxa de col·laboradors. A través d'aquesta via, a part del títol oficial, l'estudiant tindrà dret a obtenir també el títol propi de Màster Internacional en Estudis Cinematogràfics i Audiovisuals (IMACS).\nPer a l'obtenció d'aquest títol propi de caràcter internacional, l'estudiant haurà de cursar un total de 60 crèdits ECTS, 40 dels quals s'obtindran dels mòduls d'especialització que oferirà cadascuna de les universitats estrangeres en els diferents quadrimestres i, els 20 de restants, a partir del Treball Final de Màster que realitzarà l'estudiant.\nAixí doncs, els estudiants hauran d'obtenir:\n40 crèdits que s'obtindran dels mòduls d'especialització que oferirà cadascuna de les universitats estrangeres en els diferents quadrimestres. Aquests crèdits s'assoliran a través de dues estades (una per quadrimestre) en dues universitats diferents i a poder ser en dos països diferents. En una de les Universitats elegides per l'estudiant, s'hauran de cursar 15 crèdits (3 assignatures) i en l'altra 25 crèdits (5 assignatures).\n20 crèdits restants, a partir del Treball Final de Màster Internacional.\nAquesta segona fase del programa d'especialització i internacionalització de la recerca de 60 crèdits ECTS tant es podria realitzar a temps complet (en un any) com a temps parcial (en dos anys).\nEn el cas que l'estudiant els vulgui fer en un any, hauria de cursar 25 crèdits ECTS durant el primer quadrimestre corresponent a la seva primera mobilitat a l'estranger, 15 crèdits ECTS durant el segon quadrimestre corresponent a la segona mobilitat a l'estranger i, durant el tercer trimestre UPF, hauria de matricular el Treball Final de Màster Internacional, els 20 crèdits restants.\nEn el cas que l'alumne els volgués fer en dos anys, hauria de realitzar una mobilitat per any d'un mínim de 20 crèdits ECTS i realitzar el Treball Final de Màster Internacional en el segon any.


Alessi's Ark entrevista - Música i nit - Time Out Barcelona\nLes moltes vides d'Alessi\nEn té pocs més de 20, però la britànica fa anys –o segles– que ronda. Ara ha trobat la pau amb ‘The still life’, el seu tercer àlbum com a Alessi's Ark\n"Em sento molt còmoda parlant amb tu, potser ens vam conèixer en una vida anterior!", diu Alessi Laurent-Marke. La jove britànica sembla més còmoda admetent que té una ànima vella abans que la seva mare li va posar el nom de la famosa firma de disseny: "n'és molt fan", la justifica. Només despenjar em pregunta si aquí fa un dia tan bonic com a Londres, i també si m'ha agradat 'The still life', el tercer àlbum d'Alessi's Ark, en què abandona el rigor acústic i amplia la paleta sonora. Li dic que és com un llibre obert, i això li encanta. En parlem.\nLa natura té un paper important a 'The still life', oi?\nSí, tot i que vaig néixer i créixer a Londres i m'agrada la ciutat, m'encanta la natura. Passejar per la natura em proporciona calma.\nSembla que hi trobes consol.\nSempre que em sento una mica perduda m'agrada sentir els peus contra la terra i agafar forces de la natura. M'agrada trobar consol en les coses senzilles. Es tracta de buscar una mica de felicitat en tot el que fem.\nAmb la teva música busques donar consol?\nSí, vull que la música sigui gairebé com una medicina per als altres, curativa, que doni calma. Però volia que el yin i el yang del disc estigués equilibrat, que el material fosc es complementés amb el més lluminós. No volia un disc optimista fins al deliri. Tots tenim alts i baixos, i volia que aquest fos un disc que et pogués fer companyia tots els dies de l'any, que hi poguessis comptar.\nSones bé amb tu mateixa.\nHe tingut la sort de trobar un segell -l'indie Bella Union- que em dóna llibertat i em permet crear aquests paisatges sonors, que és el que de veritat volia fer.\nVas tenir una mala experiència amb una multinacional, oi?\nVa ser una bogeria. La persona que em va fitxar va perdre la feina dues setmanes després de fitxar-me, i a la gent amb qui vaig estar treballant en el disc aquí al Regne Unit la van despatxar abans que el disc s'edités, que es va endarrerir durant dos anys. L'ofici de fer música s'ha revelat com una cosa molt difícil! Però també és meravellós, em sento molt afortunada, i molt agraïda.\nAl nou disc vas més enllà dels instruments acústics.\nHe crescut, i crec que ha estat un procés natural, però estava una mica espantada per tot plegat. Però en acabar m'he quedat molt tranquil·la. Era una cosa que necessitava fer, però havia d'estar preparada. Era un terreny molt fèrtil, no havia explorat aquest tipus de sons.\nÉs el teu disc més personal?\nEm vaig fer gran fent música i tot just m'estic començant a conèixer. Més que compondre a partir de la meva pròpia experiència en general ho he hagut de fer a partir de la imaginació. Però aquest és el meu disc més honest, ara tinc més coses a dir perquè he tingut temps per viure una mica més: faré els 23 al juny. Potser abans m'inspirava en vides anteriors!\nHas treballat amb gent del cercle de Saddle Creek, el segell de Conor Oberst (Bright Eyes), com al debut. Què t'atrau d'ells?\nEm vaig convertir en una gran fan de la música de Bright Eyes als 13 o 14 anys, i encara ara són el meu grup favorit. Són una gent maquíssima, hi ha molt de talent en aquella part del món, la primera experiència gravant amb ells va ser increïble. Però amb el segon disc, 'Time travel' (2011), em vaig voler plantejar un repte i produir-me jo mateixa. Però vaig descobrir que em mancava direcció, i tot i que vaig gaudir del procés, va ser una mica massa per a mi. Per això de cara al tercer vaig tornar a confiar en ells.


Eliseo Valls Aixa, mestre pastisser artesà: “Tot necessita el seu temps i molta dedicació”\nInici Turisme / Comerç Eliseo Valls Aixa, mestre pastisser artesà: “Tot necessita el seu temps i molta dedicació”\nA principis de 2002, Carmen Aixa obria una pastisseria a Puçol. A l'agost, el seu fill Eliseo abandonava l'electricitat i se sumava al projecte. Des d'eixe moment va començar la seua formació per mitjà de cursos en uns quants països. En 2005, ja dins del gremi de pastisseria, participava en el primer concurs de la mocadorà, quedant 5t. Des de llavors ha estat en el podi tots els anys i ha guanyat cinc vegades. Vols saber els seus secrets? El 8 d'octubre, a les 19 hores, en La Barraca, te'ls desvela en la xarrada Dolç i festa: La mocadorà, tradició valenciana.\nEliseo Valls Aixa té 34 anys, va començar tard en la pastisseria, quan ja passava els 20, el que li hi ha impossibilitat recórrer el camí habitual dels concursos i de la formació, potser per això té pressa per experimentar, per provar coses noves, necessita recuperar el temps en què estudiava altres coses o treballava d'electricista, i la seua única experiència amb els foguers era preparar la paella per als amics.\nDes que va entrar a treballar amb sa mare no ha parat de fer cursos a Barcelona, Madrid, Sant Sebastià o París. Tots els que creu que poden ajudar-li a superar-se. Prompte va descobrir que la seua debilitat era la pastisseria i que el Gremi de Mestres Sucrers de València és el més antic d'Europa, inclús sense comptar que abans ja existia amb el nom de mestres de la mel i la cera.\nEl gremi no sols li va ajudar a créixer, també mocadorà a presentar-se als concursos que organitza, sobretot a l'octubre, amb els aparadors i la mocadorà. En 2005, en el seu debut, Eliseo va quedar 5t. En els últims deu anys, sempre en el podi: un tercer premi, dos segons (inclòs un concurs d'aparadors) i, atents, cinc vegades guanyador del concurs en les últimes edicions, comptant una que no es va presentar perquè el naixement d'un xiquet requeria tota la seua atenció.\nLa necessitat d'una formació a temps la té tan clara que hui Eliseo presidix el gremi. Un títol honorífic que no li eximix del treball diari, perquè ací radica el seu secret: en la manera d'abordar el dia a dia… i la nit a nit.\n“Elssecrets són que t'agrade fer les coses el millor possible i que estigues disposat a dedicar no molt, sinó moltíssim temps: jo treballe unes catorze hores diàries”, confessa Eliseo. “A més, has de tindre capacitat d'innovació i ganes d'experimentar per a buscar coses noves”.\nLa teoria és eixa, encara que la pràctica es traduïx en una meticulosa programació a l'hora de preparar, per exemple, els pastissos per al cap de setmana: el dilluns s'ocupa de la biscuiteria d'interiors i cremosos; cada dia treballa en una fase d'eixe pastís; així, a l'arribar el dimecres prepara la mousse interior, de distints sabors; i el divendres es decoren i llestos per al mostrador.\nTractar amb afecte cada producte, dedicar-li el seu temps i no témer a tastar sabors que es diferencien del bàsic. Una cosa que no tots s'atrevixen. Un exemple: el pastís de “mojito” que va començar a preparar a mitjan setembre i que estarà preparat a principis d'octubre.\n“Faquinze dies vaig preparar mojito amb una mousse de llima que va dins del pastís i, per a aconseguir la textura apropiada, dins porta un gelificat de rom negre amb sucre moreno i menta, tot això cobert amb un bescuit de llima”.\nNo és, per descomptat, una cosa que isca per casualitat… i això que l'origen és tan senzill com un sopar amb els amics en què va prendre un caldet “i se'm va ocórrer que podia provar a fer un pastís amb eixe sabor. És una cosa habitual, prove coses dia a dia i em pregunte com seria un pastís que intentara traslladar eixe aroma i eixe sabor”.\nEl dubte continu, l'interrogant. I la valentia per a portar-ho avant.\nHui, Eliseo és l'amo en l'obrador, on li acompanya mitja família: son pare, sa mare, el seu germà i tres xiques que combinen els treballs d'atenció al públic amb la rebotiga quan fa falta tirar una mà. Treballen tots els dies i només tanquen els dimarts.\nJa ho déiem al principi, vol recuperar eixe temps perdut. Li haguera agradat començar als 18 anys amb l'escola de pastisseria, el que li hi hauria obert la porta als concursos nacionals, perquè allí només acudixen els del gremi i sempre presentats per un guanyador anterior del concurs. És la Champions de la pastisseria.\nLluny de lamentar-se, posa més interés, més dedicació i aprén de tot i de tots.\nLi pareix que la moda dels concursos de cuina en televisió “fa molt bé perquè aconseguix que els veïns de peu s'interessen per la gastronomia”, però al mateix temps lamenta eixos programes, perquè donen una imatge distorsionada del que costa preparar un plat, ja que els processos i els temps requerits no es veuen: “una mousse ha d'estar vint-i-quatre hores perquè cristal·litze bé. Tot té el seu temps i no es pot accelerar”.\nEl temps, he ací una altra de les claus.\nUna tortada de tres xocolates necessita que cada un cristal·litze durant un dia. Per tant, tres dies per a tindre a punt. No es pot accelerar.\nI això comptant amb les modernes instal·lacions de fred que hi ha hui en dia.\n“Hui, un altre element fonamental en pastisseria és el fred. Si fas un pastís de tota la vida no necessites molt, però quan vols provar, experimentar, combinar sabors, dissenyar el pastís, donar-li un toc personal, poder treballar cada element per separat és fonamental. I això exigix congelar i mantindre el fred”.\nTé secrets i no li importa confessar-los.\nSegurament perquè la clau és eixe treball i dedicació que són insubstituïbles. Per això acaba prompte la xarrada i es torna a l'obrador. S'acosta la setmana del 9 d'octubre i un any més es torna a presentar en la categoria de la mocadorà, la seua especialitat. Cert, l'any passat va ser subcampió d'aparadors, però comparat amb les grans pastisseries de València el seu no dóna la talla, així que és un tema que no li obsessiona… encara que el seu aparador siga un plaer per a la vista.\nNo en va oferix 35 varietats de pastissos cada setmana. I això sense comptar la mocadorà, que ara és l'estrela.\nEliseo Valls, mestre pastisser artesà, té secrets que no li importa compartir, perquè la clau al final és senzilla: “tot necessita el seu temps i una gran dedicació”.


Condemnat per pegar el seu fill per fer-se pipí al llit\nCondemnat per pegar brutalment el seu fill per fer-se pipí al llit\nVa ser a l'escola on una professora va detectar l'agressió al veure taques de sang a la part superior del cos\nBarcelona - Dijous, 27/12/2018 - 12:23\nL’Audiència de Lleida ha condemnat un home a no poder veure el seu fill durant un any per pegar-lo per haver-se fet pipí al llit, segons han avançat el diari ‘Segre’ i RAC-1. Al principi la sentència incloïa nou mesos de presó, però finalment el jutge ha rebaixat la pena.\nSegons la sentència, els fets van ocórrer a començaments de novembre del 2016, mentre el petit es trobava al domicili del pare. La seva exparella, mare del petit, va acudir el 9 de novembre a la sortida de l’escola per veure el seu fill uns minuts abans que el recollís el seu pare per portar-lo a casa i no va detectar cap lesió. Va ser la professora del nen la que va alertar del cas l’endemà al veure-li taques de sang en la part superior del cos. En un primer moment el nen li hauria explicat a la mestra que havia caigut, però posteriorment va explicar que el seu pare l’havia pegat per haver-se fet pipí al llit. Van optar per portar-lo a urgències perquè tenia lesions a la cara, les orelles i el clatell.\nL’home ha sigut condemnat a 56 dies de treballs comunitaris. També se li ha suspès el règim de visites i no es podrà acostar al seu fill durant un any. Al principi la sentència incloïa nou mesos de presó, però finalment ha sigut menor després que el tribunal estimés un recurs de la defensa.\nTemes: Província de Lleida


Agència Tributària:Funcionament general de l'impost\nFuncionament general de l'impost\nEn l'aplicació de l'impost pels empresaris o professionals es poden distingir dos aspectes:\nPer les seves vendes o prestacions de serveis, repercuteixen als adquirents o destinataris les quotes del IVA que corresponguin, amb obligació d'ingressar-les al Tresor.\nPer les seves adquisicions, suporten quotes que tenen dret a deduir en les seves autoliquidacions periòdiques.En cada liquidació, es declara el IVA repercutit als clients, restant d'aquest el suportat en les compres i adquisicions als proveïdors, podent ser el resultat tant positiu com a negatiu.\nSi el resultat és positiu, s'ha d'ingressar al Tresor.Si és negatiu, amb caràcter general, es compensa en les autoliquidacions següents.Només si al final de l'exercici, en l'última declaració presentada, el resultat és negatiu o si es tracta de subjectes passius inscrits en el registre de devolució mensual, en qualsevol declaració, es pot optar per sol·licitar la devolució o bé compensar el saldo negatiu en les liquidacions següents.\nEn aquest exemple es posa de manifest el funcionament de l'impost.Es tracta d'un producte industrial la cadena de producció del qual s'inicia amb la venda de matèries primeres per a la seva transformació i que acaba amb la venda al consumidor final.Per simplificar, se suposa que l'empresari que ven les matèries primeres no ha suportat IVA.El tipus aplicat és l'actual vigent del 21%.\nPreu sense impost\nIVA a ingressar\nMatèries primeres 100 21 121 0 21 - 0 = 21\nTransformació 200 42 242 21 42 - 21 = 21\nMajorista 400 84 484 42 84 - 42 = 42\nVenda per detallista 500 105 605 84 105 - 84 = 21\nCadascun dels empresaris ha suportat l'impost que li ha estat repercutit pel seu proveïdor, sent aquesta quota la quantitat que poden deduir en presentar les seves corresponents autoliquidacions del IVA.\nLa repercussió final, és a dir, l'impost pagat pel consumidor final en concepte de IVA, ha estat 105 euros, que prové de multiplicar el preu final del producte, 500 euros, pel tipus impositiu del 21%.Aquest impost ha estat ingressat en la Hisenda Pública a poc a poc per cada empresari o professional en funció del valor afegit al bé o servei en la seva concreta fase de producció i distribució.\nL'impost el paga finalment el consumidor final dels béns, però els qui l'ingressen al Tresor són els empresaris o professionals que presten els serveis o lliuren els béns.


La cara més humana de la pobresa - Coordinadora d'ONG Solidàries\nPER NÚRIA CUADRAT I PÈLACH. L'autora reflexiona en el Dia Mundial per a l'Erradicació de la Pobresa sobre algunes mesures per humanitzar-la i posar-li cara.\nCada disset d’octubre recordem les més de cent mil persones que el 1987 es van congregar a París per rendir homenatge a les víctimes de la pobresa.\nPobresa és la Pilar, que al trobar feina no va acabar el projecte de final de carrera. Es va casar. Va anar a viure a un pis dels sogres i treballava portant els comptes de l’empresa del marit sense estar assegurada. Fa sis mesos que s’ha separat, els fills són grans i viuen fora. Sense pis, sense feina i sense atur el foli en blanc per omplir el currículum li provoca nàusees.\nPerò la Pilar no és pobre. Pobres són sempre els altres, els que ho han estat sempre. I ella té moltes amistats que l’ajudaran a sortir del forat... i molta vergonya. Fingeix, surt al carrer com sempre, passejant com sempre pels llocs de sempre.\nA Catalunya hi ha més de cent-setanta-sis mil llars sense ingressos però quan parlem de pobresa ho fem sense posar-hi rostre ni nom. Si ho féssim hi estaríem posant humanitat i dignitat\nDignitat que comença amb un salari mínim interprofessional decent, l’aplicació real de la renda garantida de ciutadania i la priorització els drets humans per evitar el fenomen dels treballadors pobres, la cronificació de l’atur o la bombolla dels lloguers. La Dignitat que converteix l’estadística en un nom, Pilar.\nNúria Cuadrat és tècnica d'Educació pel Desenvolupament a la Coordinadora d'ONG Solidàries\nArticle publicat al Punt AVUI>>


Presenten una antologia de textos de Josep Pla sobre València - Ràdio Palafrugell\nPresenten una antologia de textos de Josep Pla sobre València\nEscrit per Ràdio Palafrugell a 14 de Desembre de 2021\nHem d’acostar-nos més a València (editorial 3 i 4) ha estat elaborat pel professor Antoni Martí Monterde, patró de la Fundació Josep Pla.\nAquest passat divendres es va presentar a Palafrugell una antologia de textos de Josep Pla sobre València. Sota el títol, Hem d’acostar-nos més a València, Antoni Martí Monterde fa un recorregut per textos de Josep Pla que fan referència al País Valencià. De fet, l’escriptor valencià Joan Fuster ja havia tingut la idea de fer aquest treball.\nHem d’acostar-nos més a València podria haver estat un llibre editat per Joan Fuster. De fet, va ser ell mateix qui, fa molts anys, va proposar a Eliseu Climent una antologia d’escrits de Josep Pla sobre el País Valencià. Fins i tot en va redactar un esquema en un full, malauradament perdut. Aquest llibre parteix, doncs, d’una hipòtesi traçada per Antoni Martí Monterde sobre com hauria pogut ser aquell llibre. Un encàrrec que el propi Climent li va fer dos anys després de guanyar el premi Joan Fuster 2018.\nEn aquest sentit, Monterde destacava que en aquesta publicació, de manera fortuïta, ha tornat a unir a Pla i Fuster. A més, també va agrair a l’editor de 3i4 que confiés en ell la conversa que va mantenir amb Fuster.\nDurant la presentació el professor de la Universitat de Barcelona també va explicar que va descobrir Pla gràcies a Joan Fuster. Un cop descobert l’escriptor palafrugellenc, detalla que els va llegir en paral·lel. De fet, són dues figures que comparteixen moltes similituds literàries.\nEl 2022 es commemora el centenari de Joan Fuster\nPer concloure, Antoni Martí Monterde, apunta a la possibilitat de fer una antologia similar, en aquest cas centrat en textos de Joan Fuster i sota el títol Hem d’acostar-nos més a Catalunya.\nEl volum s’estructura en dos blocs. El primer recull els textos de Pla sobre diversos escriptors i artistes valencians rellevants –Blasco Ibáñez, Azorín, Gabriel Miró, Manuel Sanchis Guarner, Joan Fuster, Vicent Andrés Estellés i, fins i tot, Raimon–. D’altra banda, el segon agrupa textos dedicats a paisatges i ciutats, amb notes sobre València, Alacant, Xàtiva o Sueca, d’on era originari l’assagista Joan Fuster.\nCompleta l’antologia un recull de correspondència, que inclou diverses cartes creuades entre Pla i Fuster, bon amic de l’autor d’El quadern gris, i del qual està aprovada la commemoració del centenari del naixement durant el 2022.\nL’acte va comptar amb la presència d‘Enric Morera, president de les Corts Valencianes, Miquel Noguer, president de la Diputació de Girona i del Patronat de la Fundació Josep Pla, Josep Piferrer, alcalde de Palafrugell, Xavier Pla, professor de la Universitat de Girona i Eliseu Climent editor de 3i4.\nD’esquerra a dreta: Eliseu Climent, Antoni Martí Monterde, Francesc Montero i Xavier Pla – Ferran Castelló\nEtiquetes Antoni Martí Monterde Fundació Josep Pla Joan Fuster Josep Pla València


L’atur al Maresme baixa un 1,29%\nRedacció 10 de abril de 2021 (14:35 CET)\nEl conjunt de la comarca no registrava un descens tan destacat de l’atur des del passat mes de juliol\nLes dades de març mostren una reducció de l’1,29% en el nombre de persones inscrites a les oficines d’ocupació del Maresme. L’atur també ha disminuït a nivell provincial i català però en menor mesura que a la comarca, on el descens és especialment significatiu perquè no es produïa amb registres similars des de feia més de mig any.\nTot i això, és evident que es continuen arrossegant els efectes de la COVID-19 sobre el mercat. La comparativa interanual mostra que el Maresme computa un increment de la desocupació del 17,19% respecte al mateix període de 2020, moment en què es va decretar l’estat d’alarma. Aquest percentatge, de totes maneres, és inferior al 20,63% registrat a nivell de la província de Barcelona i al 21,31% en el conjunt del territori català.\nPel que fa a sectors econòmics, només l’agricultura registra un increment en el nombre de persones desocupades. També ha augmentat la demanda de feina entre les persones que formen part del col·lectiu SOA (sense ocupació anterior). La indústria, la construcció i els serveis comptabilitzen descensos que oscil·len entre el 0,57%, en el cas de la construcció, i l’1,78%, en el de la indústria. A nivell municipal, totes les poblacions del Maresme mostren increments de la desocupació en termes interanuals, però només 4 registren augment de l’atur respecte al mes anterior; Cabrils, Canet de Mar, Dosrius i Òrrius.\nA Mataró, 10.388 persones en edat activa no tenen feina ara mateix, xifra que representa un descens de 16 persones en relació al mes passat, quan 10.404 estaven en situació d’atur.


Corpen: una destil·leria de ginebra artesana al cor de Poblenou\nFoto. Corpen Corpen\nLa segona única destil·leria artesana de la ciutat ofereix visites guiades amb tast per deu euros\nQuan us costa un bon gintònic? De set euros no baixa, en el millor dels casos. Doncs Corpen, una destil·leria de ginebra artesana al cor de Poblenou, us fa una oferta molt especial: per deu euros teniu una visita a la destil·leria, un tast de ginebres i un bon còctel.\nAquest és un projecte seductor i amb ànima local: amagada al fons d'una nau industrial del carrer Pujades, Corpen és el projecte de Brian Burgess (ex-marine nord-americà). Burgess va conèixer el seu soci Pablo Barrera en un màster de gestió de disseny de cuina, que es va acabar centrant a evitar el residu de menjar. Els dos, apassionats de la cervesa artesana, van decidir aplicar l'esquema de la microcerveseria a la ginebra: hola, microdestil·leria.\nDesprés de set anys a la marina d'Estats Units, Burgess va anomenar Corpen així "perquè és una bandera que significa un canvi de rumb, i que presideix la destil·leria". I l'experiència té molta gràcia: una visita guiada de 90 minuts on t'expliquen en profunditat els tipus de ginebra, els mètodes de destil·lació, i finalitza amb un tast de ginebres i un còctel a la seva barra.\nQuè diferencia les ginebres de Corpen de les marques industrials? "La nostra té pocs botànics. Quatre. Hi ha ginebres que arriben a tenir-ne fins i tot quaranta. Però ens volen centrar en poca varietat i molta quantitat. Porta el doble de quantitat de botànics que una d'industrial", explica Burgess. I servidor no en té ni idea de ginebra, però quan tasta la seva Llevant –totes tindran noms de vent català– percep ben clarament els elements que porta, a part del ginebró: pell de taronja, pebre negre i eucaliptus. "Ens interessen els sabors purs, i que quan facis un gintònic no es perdin". Boníssima i artesana: alcohol, aigua i botànics infusionats, i para de comptar.\nL'altre puntal d'aquest bonic projecte és la sostenibilitat: no venen cap element de plàstic, tot és vidre reciclat i els taps són de suro. I els obsessiona arribar al residu zero en la seva producció. "Després de destil·lar, convertim els botànics de l'alambí en bitter per a cocteleria. Per més que se sàpiga, és de bojos: la quarta part del menjar del planeta se'n va a les escombraries", es lamenta Burguess.\nCorpen. Pujades, 74. Local 6.


Avís legal – OLH Cornellà\nCedeix el teu pis o una habitació\nEl lloc web www.olhcornella.cat és un domini d’internet que té com a propietari EMPRESA MUNICIPAL DE PROMOCIO SOCIAL, URBANA I ECONOMICA DE CORNELLA, S.A. (en endavant, PROCORNELLÀ) amb CIF/NIF A58283342 i domiciliada a ALBERT EINSTEIN, 47-49, 08940 CORNELLÀ DE LLOBREGAT (BARCELONA). el Registro Mercantil de Barcelona T 42998 , F 15, S 8, H B 23536, I/A.\nLa finalitat de la web és promoure els serveis de l’oficina local d’habitatge de Cornellà de Llobregat i facilitar la realització de tràmits i gestions en matèria d’habitatge.\nPot contactar amb el propietari d’aquesta web a:\nTelefònicament, al número 934748042\nPer correu electrònic, dirigint-se a info@procornella.cat\nPer correu ordinari, dirigint-se a PROCORNELLÀ, ALBERT EINSTEIN, 47-49, 08940 CORNELLÀ DE LLOBREGAT (BARCELONA)\nPer qualsevol aclariment no dubti en contactar amb PROCORNELLÀ.\nLes presents condicions d’ús regulen l’accés a aquesta web per part dels usuaris de PROCORNELLÀ i altres usuaris d’Internet. Per navegar a aquesta web, l’usuari manifesta la seva acceptació sense excepcions de les presents condicions d’ús.\nPROCORNELLÀ es reserva el dret unilateral de modificar les presents condicions d’accés a la web, així com els continguts inclosos.\nEl contingut d’aquesta web és de caràcter general i té una finalitat i efectes exclusivament informatius. PROCORNELLÀ no accepta responsabilitat sobre qualsevol informació no elaborada per ella o publicada al seu nom sense la seva autorització, així com responsabilitat derivada de la mala utilització per tercers dels continguts.\nL’usuari eximeix PROCORNELLÀ de qualsevol responsabilitat que pogués derivar-se de les interrupcions de disponibilitat de la pàgina web, ja sigui per mal funcionament del servidor web o de les aplicacions, de les infraestructures de comunicacions o del software i hardware utilitzats per a la navegació.\nEn cas d’incloure enllaços a d’altres pàgines web, PROCORNELLÀ declina qualsevol responsabilitat relacionada amb els accessos als mateixos.\nLa totalitat d’aquesta web està protegida per les lleis de propietat Intel·lectual i Industrial. Tret que s’indiqui el contrari, els drets de propietat intel·lectual respecte dels continguts corresponen en exclusiva a PROCORNELLÀ. L’usuari reconeix que l’ús dels continguts es limitarà estrictament a finalitats particulars del propi usuari i que la reproducció, distribució, comunicació o transformació no expressament autoritzada dels continguts mencionats constituiria una infracció dels drets de propietat intel·lectual.\nAixí mateix, l’usuari s’abstindrà d’aplicar els continguts i principalment la informació de qualsevol tipus obtinguda mitjançant aquesta web per remetre publicitat o comunicacions amb finalitats de venda directa o de caràcter comercial; missatges no sol·licitats dirigits a una pluralitat de persones amb independència de la seva finalitat. També s’abstindrà de divulgar de qualsevol manera aquesta informació.\nwww.olhcornella.cat és un domini de PROCORNELLÀ. No pot ser utilitzat, tret autorització prèvia i expressa, en connexió amb altres productes o serveis que no siguin propietat de PROCORNELLÀ de cap manera que pugui causar confusió entre els nostres clients o descrèdit de PROCORNELLÀ.\nA més, només es permet enllaçar a la pàgina d’inici de la web. L’enllaç ha de ser en la seva totalitat i complet, és a dir, ha de portar a l’usuari a la pròpia adreça de PROCORNELLÀ abraçant completament l’extensió de la pantalla de la pàgina que conté l’enllaç. En cap cas, excepte autorització expressa i per escrit de PROCORNELLÀ, la pàgina que en realitzi l’enllaç en cap moment podrà reproduir la web PROCORNELLÀ, ni incloure-la com a part del seu web ni dins d’un dels seus marcs sobre qualsevol de les pàgines o continguts de la present web.\nL’enllaç no contindrà cap marca, nom comercial, rètol d’establiment, denominació, logotip, eslògan o altres signes distintius pertanyents a PROCORNELLÀ\nEn cap circumstància PROCORNELLÀ no serà responsable dels continguts o serveis posats a la disposició del públic a la pàgina web des de la qual es realitzi l’enllaç ni de les informacions o manifestacions incloses en les mateixes.\nLa utilització d’aquesta web i dels seus formularis requereix l’acceptació del tractament de les dades de l’usuari conforme a la nostra política de privacitat, incloent la recopilació de dades d’accés i l’enviament d’informació comercial per via electrònica.\nLlegeixi detingudament la nostra política de privacitat per conèixer com el titular de la present web en fa ús de les dades dels usuaris i com exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició.\nAquesta web utilitza cookies pròpies i de tercers per a diverses finalitats incloent analítiques i publicitàries adaptades als interessos de l’usuari. Visualitzar aquesta web amb les cookies activades al navegador implica l’acceptació del seu tractament conforme a la nostra política de cookies.\nEn cas que es tradueixi aquest avís legal a d’altres idiomes, quan existeixi alguna discrepància, la versió espanyola prevaldrà.\nEl present Avís Legal així com les relacions entre PROCORNELLÀ i els usuaris es regiran per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i Tribunals de Cornellà de Llobregat, excepte en el cas de consumidors i usuaris on s’aplicarà el fur imperatiu dels jutjats que corresponguin al seu domicili.\n© 2019 PROCORNELLÀ\nHorari entre el 15 de juny i el 15 de setembre: Dilluns a Divendres de 8:30 a 14:30\nMESURES HABITATGE COVID-19


Del coneixement a l'�s, un pas imprescindible\n- Vincles: "Els altres i jo" . Llengua catalana per a l’alumnat d’incorporaci� tardana - Lleng�es del m�n - Comprar� peres. Dialectes del catal�. Video - Acolliment - Una m� plena de estels. Material did�ctic per treballar sobre aquest llibre, con�ixer altres cultures i apropar-se al mon �rab. Multiling�isme\n- Del coneixement a l’�s, un pas imprescindible - Linguapax - Bastir una educaci� pluriling�e de qualitat - El tractament de les lleng�es en un model d’educaci� pluriling�e per al sistema educatiu valenci� - La societat necessita una escola pluriling�e A la mateixa secció - 2on Simposi sobre l’ensenyament del catal� a no-calanoparlants - Diccionari Infantil Il.lustrat catal�-urd� - Llengua catalana: Llengua i Immigraci� - Lingu@net Europa, centre de recursos multiling�e gratu�t en l�nia per a l’aprenentatge de lleng�es - La greu decisi� de les escoles - DESTAPA’T. Jocs i activitats orals. - 100 anys d’ortografia - Viccionari Del coneixement a l’�s, un pas imprescindible\nTweet 1838 En l’actual escenari de mundialitzaci�, les comunitats ling��stiques minorades han de prendre consci�ncia que nom�s podran assolir la plena normalitat si s�n capaces de fer que les seves lleng�es ocupin de forma natural els espais p�blics dels territoris on s�n pr�pies. Altrament, la pres�ncia aclaparadora d’una altra llengua en aquests espais acabar� significant l’arraconament de la pr�pia a un �mbit estrictament privat i, a la llarga, la substituci� definitiva d’aquesta per la dominant o socialment majorit�ria.\nAix� doncs, i partint de la constataci� que als Pa�sos Catalans s’hi parlen prop de 300 lleng�es (un factor de riquesa cultural, tinguem-ho en compte), es fa absolutament necessari que el catal� adopti la funci� de llengua comuna, �s a dir, de punt de trobada -i, per tant, d’element cohesionador- d’aquesta gran diversitat de comunitats ling��stiques. Per a assolir-ho, cal garantir-ne el coneixement i, simult�niament, fomentar-ne l’�s social. Pel que fa al coneixement, est� garantit -almenys en teoria- pel sistema educatiu (amb l’excepci� de Catalunya Nord i de la Franja de Ponent) i pel Consorci per a la Normalitzaci� Ling��stica (nom�s al Principat de Catalunya), si b� en funci� del territori en qu� ens fixem hi trobarem difer�ncies molt notables.\nTanmateix, �s en l’�s social on la nostra llengua mostra, de forma generalitzada arreu del pa�s, unes mancances constatables. I �s que a banda de campanyes benintencionades per� de repercussi� dif�cilment quantificable, com ara El catal� �s cosa de tots o Tu ets mestre, al Principat, o En valenci�, naturalment i Trau la llengua al Pa�s Valenci�, es fa dif�cil trobar iniciatives de caire institucional que hagin potenciat, per damunt de tot, l’adopci� d’uns h�bits ling��stics dignes i desacomplexats per part dels catalanoparlants, uns h�bits que es fan imprescindibles per a poder mostrar el catal� com a quelcom necessari i atractiu per a les persones nouvingudes (la f�rmula del programa Voluntaris per la llengua n’�s una bona excepci�).\nDe fet, les dades estad�stiques s�n prou reveladores: malgrat que �s innegable que el nombre de persones que saben parlar el catal� creix, tamb� �s evident que aquest increment no va acompanyat del corresponent augment en l’�s social de la llengua. Aquesta situaci� �s conseq��ncia, sens dubte, d’un marc legal que supedita el catal� a l’espanyol, fins i tot al Principat, per� conseq��ncia tamb� d’uns h�bits de submissi� ling��stica practicats de forma inconscient per una abassegadora majoria de catalanoparlants. I aquest comportament subm�s �s fruit, a la vegada, de les pol�tiques de repressi� ling��stica a qu� hem estat sotmesos durant segles i els quals es mantenen per imitaci� o per costum, fonamentats en creences i prejudicis profundament arrelats. Per tant, una prioritat en les accions que s’emprenguin per a potenciar l’�s social de la nostra llengua ha de ser incidir en aquests h�bits, tot aportant arguments concisos i recursos pr�ctics per a fer el pas d’una conducta ling��sticament submisa a una conducta de fidelitat ling��stica.\nAquesta �s la finalitat de Tallers per la Llengua, una entitat que, recollint aportacions de la pedagogia i de la psicologia, vol ajudar a despertar la consci�ncia ling��stica de les persones catalanoparlants i afavorir el pas d’aquesta consci�ncia a una conducta ling��sticament assertiva. Fer que els catalanoparlants utilitzem la nostra llengua amb la mateixa comoditat, naturalitat i normalitat amb qu� un holand�s fa servir el neerland�s als Pa�sos Baixos o amb qu� un quebequ�s s’expressa en franc�s a Quebec. Comoditat, naturalitat i normalitat.


Bloc EE Mare de Déu Montserrat: 2013\nDilluns passat, dia 9 de desembre,vam anar al Banc d'Aliments.\nAllà vam muntar palés amb neveres amb iogurts de soja i vam muntar caixes per col·locar aliments (sucre, farina, arròs...) que haviem donat amb el GRAN RECAPTE.\nAquest cop el magatzem estaba tan ple que haviem hagut de demanar més espai.\nTambé amb una bàscula especial vam pesar un palé ple per saber el pes del menjar vam restar el que pesa la fusta del palé. El Claudi, el voluntari que ens ajuda, ens va preguntar què fem a l´Escola els dies que no anem. Li vam explicar que també netegem el pati. Després vam anar a la tenda Bauhaus que és com una ferreteria gran, vam comprar eines pert treure les males que hi ha al pati.\nAquest cop vam dinar a la Ciutadella, al costat de l´Estacio de França.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 11:40 Cap comentari:\nLAS JORNADAS PREHISTÓRICAS\nEn las jornadas prehistóricas nos separamos por grupos y cada grupo hacia una actividad, como por ejemplo en cada grupo hacia cada cosa. Cuando acabamos todo hicimos como un museo pequeño y cada vez lo haremos mas grande....\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 11:50 Cap comentari:\nHem realitzat les Eleccions d'Agenda 21 i els representants de 1r i 2n són el Carlos Oliveros i el José Antonio.\nEtiquetes de comentaris: 1.Primer, 2.Segon\nAPRENENTATGE I SERVEI "BANC D'ALIMENTS"\nVam quedar a la Plaça Catalunya el dilluns 11 de novembre a les 9'15 per anar al Banc d'Aliments. Amb l´autobus 9 anem fins a la zona Franca i ens baixem a una de les últimes parades.\nAbans d´entrar al Banc d´aliments, esmorzem per poder treballar després sense parar.\nAllà dins treballem fins passades les 12. Aquest dilluns el Claudi, un voluntari del Banc d´Aliments, ens va donar la feina a fer, posar actimels i iogurts a varies en neveres isortèmiques, cada nevera havia de tenir 12 quilos de producte. Quan vam anar a llençar a una trituradora els cartrons.\nHem aprés a col·locar les coses en un palé de manera que no caiguin ...té truc!\ndespres vam tornar cap a l'Escola i vam dinar al Parc de les Aigües.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 11:44 Cap comentari:\nFOTOS DE LES OLIMPÍADES\nFa uns dies ens van dir que cada un de nosaltres havia de fer una poesia per el premi dels Jocs Florals i que el dia de Sant Jordi sabríem el resultat. També ens van dir i que hi hauria tres guanyadors, un obtendria el primer premi, un altre el segon premi i un altre el tercer premi.\nEl dia de Sant Jordi va venir en Daniel Rueda que és un dels membres del jurat que ens va valorar els poemes. Aquest noi ens va llegir uns poemes d'un llibre que tenia ell i finalment va donar els premis. L'Iván Escobar va guanyar el tercer premi, el Sergio Ochando va guanyar el segon premi i la Carla Casanova va guanyar el primer premi. Cada guanyador va guanyar un llibre, una rosa i el seu poema escrit en un pergami.\nFeliç Sant Jordi a tothom (encara que hagi passat)\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 12:52 1 comentari:\nVISITA AL PARLAMENT ESCOLAR\nEl divendres 19 d'Abril els nois i noies de 3r de secundària vam anar al Parlament de Catalunya a presentar la llei "llei per fer una ciutat i un oci adequats als adolescents" allà, els que llegiem vam anar al despatx de la presidenta del Parlament M. Hble. Núria de Gispert i vam veure als diputats del Parlament que es van situar a la mesa del Parlament juntament amb la presidenta. Hi havien quatre lleis més d'altres escoles: "recuperació dels oficis artesanals", "col.laboració amb els avis i avies a les escoles", "ús de l'aigua a l'escola" i "modificació del calendari i horari escolar". Al final tres lleis incloent-hi la nostra va ser aprovada ( la nostra llei i la de l'aigua van ser aprovades per unanimitat). La llei de la "modificació del calendari i horari escolar" va estar rebutjada. Després van parlar tots els diputats que estaven situats a la mesa del parlament i ens van felicitar per l'esforç que vam fer per presentar les cinc lleis. Quan va acabar la sessió plenaria vam anar al jardí de la Biblioteca del Parlament a menjar uns entrepans que ens havien fet.\nEl primer dia, els nois de primer i segon vam veure la pel·lícula ‘Wally’, i a la tarda vam fer grups i vam fer activitats. El guanyador es va endur una planta a la classe.\nEl segon dia va venir una senyora de la platja de la Barceloneta a explicar-nos com la gent està embrutant la platja i van fer un puzle gegant.\nEl tercer dia vam anar d’excursió amb primer i segon al Parc de la Oreneta, allà es tractava de fer grups i anar buscant coses que posava en una llista, que podríem trobar a la muntanya.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 15:54 Cap comentari:\nCELEBRACIO DE SANT JORDI\nA l’escola hem celebrat el Sant Jordi. Hem fet una rosa amb filferro i amb paper de pinotxo enrotllat al filferro. Han quedat molt maques. També hem fet un punt de llibre a partir d’una imatge d’internet, que hem imprès sobre un plàstic i l’hem pintada.\nPREMI EL COMERÇ I LES ESCOLES\nFa uns dies vaig saber que havia guanyat el concurs del Comerç i les Escoles. Tot va començar quan fa uns mesos vam anar amb l'escola a visitar una xarcuteria i a un forn de pa, per donar a conèixer els comerços petits de barri i també, ensenyar-nos com traballaven. Unes setmanes després ens van dir que es faria un concurs que consistia en que els alumnes d'unes quantes escoles haviem de fer individualment un punt de llibre.\nEl divendres vam celebrar el dia de la mona a l’escola. Pel matí, cada classe fa la seva mona i són els alumnes els que porten els ingredients necessaris. Després, per la tarda vam baixar a la sala d’assemblea, on la coral ens va oferir el “Concert de Caramelles”. Després, cada classe vam presentar les nostres mones i finalment, vam anar cadascú a la seva aula i ens la vam menjar.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 10:31 1 comentari:\nEls nois i noies de 3r i 4t vam fer el Crèdit de Síntesi la setmana passada. El Crèdit de Síntesi tenia com a títol el lema del curs: "Descobrir la vida". El dimecres hi havia prevista una excursió al Jardí dels Cactus de Montjuïc, però es va anul·lar degut a la pluja... oh... El dijous vam anar a l'Institut Nacional de Meteorologia (INM). Ens van ensenyar diferents instruments que hi ha per saber la temperatura, per saber els litres per metre quadrat que han caigut un dia de pluja, per saber la humitat de l'aire... I a l'acabar va haber un petit incident ... (busqueu una compyana amb crosses).\nDes de l'Agenda 21 hem estat treballant per equips sobre el animals en perill d'extinció.\nAUDICIÓ MUSICAL VIVALDI\nEl dilluns passat vam fer una audició i vam veure una pel·li sobre la vida de Vivaldi. A la majoria enva agradar, però a algun company no gaire.\nMARC DE FOTOS AMB PAPER RECICLAT\nHem fet un marc de fotos de paper reciclat amb revistes velles.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 15:37 Cap comentari:\nHem fet amb fang uns ramillets amb flors i després els vam pintar.\nCONCERT DE LA CORAL PER A L'ESCOLA SADAKO\nDilluns i dijous passat, els nois de la coral van fer un concert a l'escola per a nens de P3 i P4 de l'escola Sadako. Els nens de P5 d'aquesta escola vindran després de setmana santa. El concert està inspirat en el conte d'un nen que va a buscar al seu amic "Puff, el drac màgic". Després del concert, van esmorzar plegats galetes i coca que ells van portar. A tots ens va agradar i estem molt agraïts de que aquests nens ens vinguin a veure ...quin public més especial que van tenir!!!\nEtiquetes de comentaris: 3.Tercer, 4.Quart, Coral, Fotos\nHem fet uns trepitjapapers africans pintats de negre i blanc\nMANDALES DE DIVERIMAGIC\nHom fet unes mandales amb Divirimagic\nCRÈDIT DE VARIABLE DE SOCIALS PAISOS D'ALTRES CONTINENTS\nAl nou crèdit de socials estem explicant altres països del món: Tunissia, Argentina, Cuba, Equador, República Dominicana, Bolivia, Japó, Brasil, Congo...\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 15:41 Cap comentari:\nHem fet un dibuix on s'havia de fer una flor\nAquesta setmana BTV ha entrevistat a l'Artur Fernandez, mestre de l'Escola i responsable de la nostra Coral, per explicar el nou projecte que estem duent a terme: Música per la Inclusió\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 9:28 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3.Tercer, 4.Quart, Activitats Escola, Coral, Músic per la Inclusió, Videos\nLES MASCARES I ELS ANTIFAÇOS\nEl dia de carnestoltes les dues classes de 1r van fer mascares de guix i van colorejar amb colors els antifaços.\nPublicat per Escola Mare de Déu de Montserrat a 16:31 Cap comentari:\nCRÈDIT DE VARIABLE DE SOCIALS PAISOS D'ALTRES CONT...


Targeta vermella a….TV3 i al documental “Hola Europa” /La Independent/Noticiés gènere\nEscrit per Redacció La Independent\tdimecres, 8 de maig de 2013 21:12\nAquest dimarts dia 7 de maig, TV3 ha emés el documental dirigit per Dolors Genovès “Hola, Europa” on a través de diverses persones expertes es parla del Dret a decidir i del nostre país, Catalunya, com a nou Estat d'Europa.\nLa Targeta vermella no és pas pel documental en sí mateix sinó perquè de les 31 persones entrevistades, quatre, QUATRE, solament quatre eren dones: l'empresària Leonor Blanco Voltes, la professora d'hisenda pública Marta Espasa, la jurista Isabel Helena Martí, i la professora d'Història Política Montserrat Guibernau.\nVideo documental Hola Europa a TV3\nCom sempre, el criteri de les dones és menystingut i en aquest cas, la qüestió és més greu tenint en compte que el documental era produït i emés per la televisió pública del nostre país, que ignora d'aquesta manera els plans d’igualtat dels quals ens hem dotat i que com a TV pública està obligada a complir.\nDolors Genovès. bages.omnium.cat\nLa Indepedent està convençuda que, ben segur, una major presència de dones expertes en el programa hauria aportat més riquesa en cadascún dels àmbits tractats i hauria pogut situar-ne de nous com els drets de les persones, d'igualtat, de cura a l'Europa que volem. Una ocasió més….perduda doncs!\nPer això, La Indepedent mostra la seva targeta vermella a TV3 i al documental "Hola, Europa" per la invisibilització de les dones i un tractament de la informació ben allunyat de la visió de gènere.\nTenim 674 persones visitants en línia\nVisites del contingut : 20075872


Enric I. Canela » Blog Archive » Canviarà l’economia alguna vegada?\nAsseguts a esperar el nou model productiu? És un excel·lent article publicat a El país per Sebastián Tobarra que posa de manifest la profunda crisi, amb esperances de solució llunyana, de l’economia espanyola. Diu:\n“Que inventin ells”, va dir Unamuno. La frase del que fou rector de la Universitat de Salamanca és de 1909. Reflecteix l’endarreriment i l’aïllament espanyol de l’època. Han passat 100 anys i Espanya -que no va fer en el seu moment la revolució industrial, però que ha assolit el 104% de la renda mitjana europea- veu que la seva ocupació s’ensorra amb la crisi com un soufflé. L’epitafi del model econòmic l’escriuen molts: Govern, oposició, empresaris i experts. El model ja no serveix. Manca tecnologia, innovació i formació, diuen els experts.\nEl president de l’Executiu va anunciar, en l’últim debat de l’estat de la nació, que l’Executiu impulsarà el canvi a través d’una llei d’economia sostenible. Però això requereix fer pactes amb els agents socials, els grups parlamentaris i comunitats autònomes. Per tant, requerirà temps, i aquest sembla esgotar- davant d’una necessitat urgent que no aconsegueix resoldre a Espanya.\nEl discurs de la innovació va calant. La crisi s’ha dut per davant 1,3 milions de llocs de treball en un any: 6,4% del total, segons l’Enquesta de Població Activa (EPA), que eleva els aturats a quatre milions. A França o Itàlia, amb més innovació, la pèrdua d’ocupació ha estat molt inferior. França ha perdut el 0,7%; Itàlia, el 0,8%; Regne Unit, el 1,1%. I la caiguda mitjana europea ha estat del 1,2%, segons l’agència estadística Eurostat.\nTots diuen que l’esfondrament de l’ocupació té a veure amb un model basat en molt de totxo i poca tecnologia. El secretari general d’Innovació, Juan Tomás Hernani, creu que la bombolla immobiliària només explica la meitat dels nous aturats. L’altra meitat és per la manca d’una indústria innovadora, afegeix. Cal fabricar productes de més valor, canviar maons per PC i serveis turístics per biotecnologia és el missatge. Però es pot fer?, Com?, En quin termini? Es pot, responen els experts consultats, però enganxar l’economia a la innovació trigarà.\nUn primer factor de diferència d’Espanya amb els països centrals europeus és el pes de la indústria: el 17,3%, mesurat a través del valor afegit brut, segons Eurostat. En altres països, la indústria pesa bastant més. A Alemanya, és el 26%; a Itàlia, el 20,8%; a Holanda, el 19,2%; a Suècia, el 22,8%, i al Regne Unit, el 17,5%, però el seu poder tecnològic és molt superior com mostren les seves exportacions globals, les tecnològiques i les seves patents. I el sistema educatiu funciona millor en aquests països, amb menys fracàs escolar i més persones amb estudis posobligatorios.\nPer enganxar l’economia al nou model, els experts assenyalen quatre palanques: la formació, la recerca i el desenvolupament (R+D), les patents, i la capacitat d’exportar tecnologia. Les quatre estan vinculades a una meta: fer productes més sofisticats i amb més valor.\nPerò “el canvi no podrà ser ràpid. No tenim indústria suficient per innovar. Històricament, les innovacions han arribat des de la indústria i si no tenim teixit suficient és difícil d’innovar”, diu Jordi Maluquer de Motes, catedràtic d’Història Econòmica de la UAB. “Hi ha excepcions, però tenim una indústria vinculada a sectors com la construcció per fabricar maons, teules o vidre. Des d’aquests sectors també es pot innovar, però cal estar en altres sectors innovadors”, afegeix Maluquer.\nINNOVACIÓ Per sota d’Europa\nA la primera palanca, la de l’R+D, Espanya està creixent més que la mitjana europea, encara que hi ha una escletxa important respecte a altres països. Espanya va destinar a R+D el 1,27% de la seva riquesa l’any passat (13.342 milions d’euros) -mesurada a través del producte interior brut (PIB)-, segons la Fundació per a la Innovació Tecnològica Cotec. El 2000 Espanya només destinava el 0,91% de la seva riquesa a R+D.\nPerò les dades d’R+D empal·lideixen davant d’altres països. La mitjana dels països de l’euro destina el 1,86% del seu PIB a R+D. Aquestes 59 dècimes de diferència, encara que semblen poc, suposen un forat de 6.000 milions d’euros l’any. Per a igualar a França, en relació amb el seu pes econòmic, l’esforç hauria de ser encara més gran: França destina el 2,08% del seu PIB a R+D, i Alemanya, el 2,53%, segons Eurostat.\n“El canvi trigarà. El model no es pot canviar de cop”, assegura Rafael Pampillón, catedràtic d’Economia Aplicada de la Universitat CEU-San Pablo. “A Espanya li falta tecnologia pròpia”, recalca Pampillón. Aquest expert posa dos exemples de països que han fet el canvi: Irlanda i Finlàndia, els dos molt més petits que Espanya. Als dos els ha costat temps canviar. “Irlanda està patint perquè tenia bombolla immobiliària”, diu Pampillón. Va passar d’una economia amb gran pes agrícola i una indústria basada en el muntatge amb poc valor afegit i mà d’obra barata “a una aposta per sectors com la farmàcia i la biotecnologia. I va baixar al 12,5% l’impost que grava els beneficis empresarials “, afegeix el catedràtic de San Pablo-CEU.\nJuan Mulet, director general de Cotec, resumeix: “Estem malament, però anem bé. Millorem, però venim d’enrere i el canvi és lent”, afegeix el director de Cotec, que no s’atreveix a posar un termini per aconseguir el canvi. Mulet cita dos factors que impulsen el canvi. Un, que “ara la societat espanyola s’adona que s’ha de canviar cap a un model productiu basat en la tecnologia i la innovació”. I dos: “Anem pujant la inversió en R+D a un ritme del 10% -12% anual a l’Administració i del 13% a la part empresarial, però necessitem més empreses que basen la seva competitivitat en la innovació”, afegeix el director de Cotec. De fet, segons el secretari general d’Innovació, el 55% de la inversió en R+D és privada quan hauria de pujar al 66%.\nPATENTS Un ritme lent\nLa segona palanca, la de les patents, també millora, però en aquest cas a ritme més lent que l’R+D. Pampillón ha fet una llista de patents concedides per la nord-americana United States Patent and Trademark Office (USPTO) en la qual Espanya figura al lloc número 20 entre 173 països, que encapçalen EUA, Japó i Alemanya.\nEspanya va registrar a la USPTO 363 patents l’any passat davant de 3720 de França, un gran desfasament perquè l’economia francesa té el doble de mida que l’espanyola però té 10 vegades més patents en l’USPTO. O la britànica, que gairebé dobla la mida de l’espanyola però va registrar 11 vegades més patents. Si s’atén a les dades de l’Oficina de Patents Europea (OEP, en les seves sigles en anglès), Espanya va registrar en ella 26,3 patents per cada milió d’habitants, una quarta part de la mitjana comunitària. Tot i així, la distància s’ha escurçat. Fa 10 anys era més gran (vegeu gràfic).\nEXPORTACIONS Un 8,5% més que el 2007\nA la tercera palanca, la de les exportacions tecnològiques, les de tipus mitjà i alt van ser de 185 milions el 2007, un 8,5% més que l’any anterior, segons l’Institut Nacional d’Estadística. En vuit anys han crescut el 43%. Aquestes exportacions estan lligades a sectors com el farmacèutic i l’automòbil.\nPerò les exportacions que abasten només l’alta tecnologia a penes van ser el 4,92% de les vendes totals d’Espanya a l’exterior en 2006, segons Eurostat. Aquí es veu un descens de pes en els últims anys.\nEncara que estan per sobre d’Espanya, també Alemanya, Itàlia o França han perdut pes en les seves exportacions d’alta tecnologia des de la irrupció de països com la Xina o Taiwan.\nDes del Govern, Juan Tomás Hernani, secretari general d’Innovació diu: “Ens falten 6.000 milions d’euros a l’any en R+D per estar en la mitjana europea. Portem cinc anys de creixement a un ritme del 12% – 13%. Hem mantenir el ritme i necessitem una legislatura i mitja, set anys, per assolir el nivell europeu. Ja tenim 48.000 empreses que podem anomenar innovadores, però necessitem altres 45.000 “, afegeix.\nEn què treballa el ministeri per impulsar el canvi? En diversos fronts: en el financer, per fomentar que les entitats financeres donin suport a activitats d’innovació; en la internacionalització de la innovació, perquè “no es podrà tenir una dimensió internacional sense innovar”, i en aconseguir que “més empreses realitzin tasques innovadores” , assenyala Hernani. El secretari general recalca que el Govern ha convertit en indefinida la rebaixa en l’impost de societats a les empreses que inverteixen en recerca i innovació, la qual cosa els va suposar un estalvi “de 315 milions l’últim any”.\nCrisa i Mier Comunicaciones són dos exemples d’empreses que usen la innovació per competir en l’exterior. La madrilenya Crisa té 400 empleats, fabrica equips electrònics per satèl·lits i ven fora d’Espanya. Les seves vendes han crescut a un ritme entre el 10% i el 15% en els últims tres anys. “L’èxit ve de la tecnologia. La fàbrica es pot anar a qualsevol banda, la tecnologia, no”, diu el director de Crisa, Víctor Rodrigo.\nMier Comunicaciones és una firma familiar catalana que produeix material per a la televisió digital terrestre (TDT), i treballa per a agències espacials i constructors de satèl·lits. “Per a nosaltres, la innovació és bàsica. Hi ha un procés continu de canvi i cal innovar per seguir al peu del canó”, diu el seu president, Pedro Mier Albert.\nClassificat com a Desenvolupament, Economia, Innovació, Recerca, Universitat | No hi ha comentaris »


Una setmana més amb confinament municipal i part del comerç tancat | Aguaita.cat\nEl confinament municipal i el tancament de part del comerç s'allargarà, de moment, fins al 25 de gener, una setmana més del que inicialment estava previst. Així ho ha anunciat el Govern després de la reunió del Procicat, que amb les dades de la pandèmia a la mà considera que no es poden relaxar les mesures que en estos moments estan en vigor per intentar reduir les interaccions i la mobilitat amb l'objectiu de frenar els contagis. En les últimes 24 hores s'han detectat 4.473 nous casos. "Encara no podem veure una frenada i necessitem set dies més", ha argumentat la consellera de Salut, Alba Vergés.\nAixí doncs, s'allarga la prohibició de sortir del municipi si no és per motius laborals o una causa de força major i els centres comercials i les botigues que superin els 400 metres quadrats de superfície continuaran tancades. El cap de setmana obrirà només aquell comerç considerat essencial, és a dir, el d'alimentació, higiene i farmàcies. Esta mateixa setmana, el consell executiu va aprovar una partida de 10 milions d'euros provinents del fons de contingència per compensar amb un ajut únic de 2.500 euros els comerços afectats.\n"Hem seguit creixent a un ritme sostingut i regular", ha explicat el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon. Per ara, ha exposat Vergés, no s'han accelerat les infeccions arran de les festes de Nadal i de Cap d'Any però que este creixement que no s'atura continua tenint impacte sobre la pressió hospitalària. En estos moments, hi ha 498 persones a les UCI i la previsió és que augmenti en els pròxims dies. De fet, Argimon ha precisat que s'acumulen 23.000 positius nous en la darrera setmana i que es podria superar els 24.000 casos.\nVergés també ha justificat que s'allarguen les mesures en el fet que no es pot descartar a hores d'ara una "acceleració" per, per exemple, l'impacte de la nova soca britànica. En tot cas, Argimon ha explicat que les dades de les quals disposen apunten a un "moderat optimisme". Si bé la previsió és que fins demà les dades empitjoren, ha argumentat que el ritme de contagis podria començar a frenar a finals d'aquesta setmana o principis de les que ve.\nCoronavirus, Societat, Govern, mesures, restriccions, comerç, municipal, confinament, Covid, pandèmia, coronavirus, Covid-19, salut, Procicat, virus


La carretera Palma-Manacor (MA-15) només serà per a automòbils. | Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa\nLa carretera Palma-Manacor (MA-15) només serà per a automòbils.\nSegons informen diferents mitjans escrits, l’empresa concessionària de la gestió de la carretera Palma-Manacor (Pamasa), instal·larà durant aquest més de 50 senyals S-3 (via reservada per a automòbils) per indicar als vianants, ciclistes, genets a cavall o ciclomotors de cilindrada inferior a 50 cc, entre altres, que han d’utilitzar la via de servei per tal de millorar la seguretat i disminuir les probabilitats d’accident.\nMoment de la instal·lació dels senyals de trànsit\nAquests senyals s’han col·locat en diferents punts de connexió amb la via de servei de la Ma-15 com són ramals d’accés, rodones o trams situats a l’altura, per exemple, de les costes de Xorrigo, la fàbrica Guardiola o al Puig de Sant Miquel.\nL’objectiu principal de la nova senyalització, que es porta a terme en coordinació amb el departament de Conservació i Explotació de la direcció insular de Carreteres, és impedir que els usuaris més vulnerables a possibles accidents de trànsit circulin pel desdoblament.\nL’empresa està duent a terme des de principis d’any, el reforç de la senyalització vertical mitjançant una campanya de reposició de la cartelleria. En total, s’estan canviant 17 cartells verticals, 24 banderoles i 13 pòrtics que suposen un 50% de la totalitat dels mateixos, deixant per a una segona fase de reinversió la resta. Aquesta renovació garantirà els llindars de retroflexió que permeten una major distància de visibilitat de la informació en horari nocturn.


Projectes d'electricitat | Endesa Clients\nLi oferim solucions per construir, millorar i actualitzar les seves instal·lacions elèctriques de baixa i mitjana tensió amb tecnologies noves i la garantia que es donen les condicions ambientals òptimes.\nLi oferim solucions per construir, millorar i actualitzar les seves instal·lacions elèctriques en baixa i mitjana tensió que li permetran beneficiar-se de noves tecnologies i garantir condicions ambientals òptimes.\nUn servei d'instal·lació adaptat al seu projecte.\nEls nostres projectes d'enginyeria i instal·lacions són serveis "clau en el pany" per a la construcció i la millora de les seves instal·lacions elèctriques de baixa o mitjana tensió. Lliurem les instal·lacions totalment acabades i amb totes les tramitacions legals realitzades.\nS'analitzen criteris tècnics i estètics per realitzar una valoració tècnica i econòmica de la infraestructura elèctrica necessària amb la finalitat d'oferir l'opció que s'adapti més bé a les necessitats de cada client i amb la garantia que es compleix la normativa vigent.\nPer què contractar amb Endesa?\nServei Integral a la instal·lació.\nGarantim tota l'experiència i les facilitats en la gestió de tramitacions per a la connexió a la xarxa elèctrica.\nOferim 2 anys de garantia.\nAvantatges de contractar amb Endesa projectes d'electricitat.\nEn cas de creixement empresarial, pot sorgir la necessitat d'una instal·lació nova o de garantir el subministrament elèctric si hi ha instal·lacions aïllades.\nOptimitzar millor els recursos, millorar les pèrdues elèctriques i reduir la factura elèctrica.\nGràcies al servei de manteniment, s'eviten accidents laborals, aturades inesperades i millora l'activitat diària.\nCompliment de la normativa vigent per a les inspeccions periòdiques obligatòries.\nPossibilitat de contractar el Servei d'Atenció d'Avaries ininterromput les 24 hores tots els dies de l'any.\n* Servei opcional i subjecte a disponibilitat geogràfica\nSi ho desitja, pot contractar de manera conjunta l’electricitat\nGaudeixi de descomptes addicionals en contractar conjuntament el gas i l’electricitat.


El Futsal Quart de Poblet no va poder aconseguir una victòria davant de l'Acuasport Manises i va ser eliminat de la Copa Senior de futbol sala de la província de València. El conjunt del nostre municipi va caure el passat cap de setmana davant de l'Acuasport Manises per 1-3 en el pavelló La Constitució.\nLa derrota va privar al Futsal Quart de Poblet d'estar en les semifinals de la Copa en el seu primer any de vida. L'equip de Manises va demostrar més experiència en els moments clau per a emportar-se el triomf i la classificació per a la següent fase.\nDesprés de la disputa de la fase de grups, el Futsal Quart de Poblet ha finalitzat en segona posició per darrere de l'Acuasport Manises, ambdós equips arribaven invictes a esta última jornada.


Les lents de contacte són molt fràgils i necessiten cures especials per no danyar-se\nTENDÈNCIES / AMIC - Tot Sant Cugat\nCures abans de col·locar-se les lents de contacte\nÉs necessari rentar-se bé les mans abans de manipular-les. D’altra banda, la tovallola no ha de desprendre partícules. Les dones han de mantenir les ungles curtes per evitar danys a la lent o a la vista en col·locar-les o treure-les.\nCures en tenir les lents posades\nÉs vital minimitzar el contacte amb l’aigua, ja sigui per una dutxa calenta, per anar a nedar o per un dia de molta pluja. El mateix passa amb els ambients amb molta pols i on fa molta calor o fred per l’ús de calefacció o aire condicionat. En aquest darrer cas, podem utilitzar llàgrimes artificials o col·liris. Les dones que es maquillen han de fer-ho després de tenir les lents posades. Per desmaquillar-se, primer s’han de retirar les lentilles per després aplicar les locions.\nCures en treure’s les lents\nLes lents s’han de netejar i desinfectar amb el mateix líquid que s’utilitza per al seu emmagatzematge. Hi ha alguns productes addicionals per a neteges més a fons, que s’utilitzen una vegada a la setmana, cada quinzena o cada mes, segons ho especifiqui el metge o especialista.\nArxivat a: LENTILLES ULLS


La zona blava és gratis durant l'agost un any més - Viu Molins de Rei\nLa zona blava és gratis durant l’agost un any més\nViu Molins de Rei • 01/08/2018\nDe l’1 al 31 d’agost no s’haurà de pagar per estacionar a les zones d’aparcament de zona blava a Molins de Rei.\nPlaces de zona blava // Arxiu D.G\nUn any més, la zona blava serà gratuita a Molins de Rei durant tot l’agost. De l’1 al 31 del mes estival per excel·lència no s’haurà de pagar per estacionar en les places d’aparcament d’aquesta modalitat.\n“Durant l’agost, amb la baixada de l’activitat comercial i la reducció del trànsit, la funció de rotació i optimització de les places d’estacionament de la zona blava no és necessària”, ha argumentat l’Ajuntament en un comunicat. En els parquímetres, que no estaran actius, hi haurà informació sobre aquesta decisió tot i que en el primer dia d’aparcament gratuït encara no s’havia fet en aparcaments tant cèntrics com el de l’Hort de Can Roca.\nVa ser l’any 2012 quan per primera vegada és va impulsar la gratuïtat de la zona blava al municipi durant l’agost. Llavors governaven CDC i PSC. Ara, el nou govern municipal (CDC, CUP i ERC) han decidit continuar amb la mateixa política.\nEtiquetes:agost zona blava


L'ONCE lliura 175.000 € en Alcoi | ARA Multimèdia\nL'ONCE lliura 175.000 € en Alcoi\nEls cinc cupons valorats en 35.000 € tenien el número 02083.\nEscrit per Redacció 24 octubre 2018\nLa fortuna ha decidit que el sorteig del cupó de l'ONCE d'aquest dimarts 23 d'octubre haja deixat en Alcoi una substanciosa quantitat de diners.\nCinc cupons valorats en 35.000 € cadascun són els responsables del fet que algun comprador de loteria a la ciutat d'Alcoi s'haja emportat una gran alegria.\nL'encarregada de repartir la sort ha sigut Dulcenombre Tovar Seco, venedora de l'ONCE que disposa del seu punt de venda habitual en l'avinguda Alameda, 4. No és la primera vegada que Dulcenombre ven un número premiat, ja que en agost de 2017 va repartir un altre premi valorat en 103.000 €.\nPremis de l'ONCE\nEl cupó diari de l'ONCE ofereix, per 1,5 euros, 55 premis de 35.000 euros a les cinc xifres. A més, el client té l'oportunitat, per 0,5 euros més, de jugar també a la sèrie, i guanyar “La Paga” de 3.000 euros al mes durant 25 anys, que s'afegirà al premi de 35.000 euros.


Premis de la Diputació - El Periódico Mediterráneo\nDimarts passat em va donar per escoltar el ple de la Diputació. Estava encuriosit per saber què votarien els partits sobre un parell de qüestions.\nTot va anar de la forma esperada i les intervencions de José Benlloch (PSOE) i Javier Moliner (PP) van seguir el guió establit. Sens dubte va ser Benlloch qui amb més passió va defensar els interessos de les grans empreses multinacionals davant les nacionalitzacions dels sectors estratègics i els recursos naturals per tal de garantir els drets i el benestar de les persones.\nEn un atac de sinceritat, el jove alcalde d’extrem-centre, tot recte a la dreta, va arribar a dir que el risc de intervindre empreses per part de l’estat genera incertesa jurídica i açò impedeix l’arribada d’inversors a un país.\nEn aqueix moment es debatia sobre Veneçuela, on ja saben vostès que els interessos d’aqueixes grans companyies han sigut defensats amb afany tant per part de Felipe González com per Aznar. Potser caldria recordar-li a Benlloch que la Constitució que ell va prometre amb gust per a ser alcalde diu que «tota la riquesa del país en les seves diverses formes, i sigue quina sigue la titularitat, resta subordinada a l’interés general» i reconeix «la iniciativa pública en l’activitat económica. Mitjançant una llei, determinats recursos o serveis essencials podran ser reservats al sector públic, especialment en cas de monopoli; podrà ser acordada, també, la intervenció d’empreses quan ho exigisca l’interés general.» Com veuen, tota una exhibició d’esquerranisme de l’alcalde socialista.\nMés divertida va ser la resposta de Moliner davant la crítica del nostre diputat Iñaki Vallejo, que va enlletgir els premis de la Diputació ja que, una vegada més, ignoren a les dones.\nBenlloch va eixir de seguida al «quite» per dir més o menys que a feminista a ell no li guanya ningú.\nPerò Moliner el va superar en dir amb gran vehemència que l’empresa premiada enguany, Marie Claire, dóna treball a moltes dones. Va estar d’un pel que digués que les calces que fabrica són la majoria per a dones. Tota una exhibició de feminisme, així és la Diputació.\n*Regidor de CSeM\n2 Expertos auguran un 30% más de casos en Castellón en los próximos días\n3 Agricultura mantiene el veto a las pruebas del cesto malla en el ‘parany’ cinco años después\n4 Mar de Sons contará con más de diez artistas en su nueva edición