Quatre presos maputxes, hospitalitzats després de complir mes i mig de vaga de fam - Nationalia\nQuatre presos maputxes que fa mes i mig que mantenen una vaga de fam per protestar contra la legislació xilena han estat ingressats a l'hospital a causa del seu mal estat de salut. Paulino Levipán, Daniel Levinao, Rodrigo Montoya i Erick Montoya, interns de la presó d'Angol, compleixen penes de presó (els dos primers) o estan imputats a l'espera de judici (els dos últims) per presumptes homicidis frustrats de policies xilens.\nEls processos es fan mitjançant el codi de la justícia militar, tal com preveu la Llei antiterrorista xilena, que data de l'època de la dictadura d'Augusto Pinochet i que ha estat reformada però no derogada. Els vaguistes reclamen, precisament, que la llei sigui cancel·lada i que els seus judicis siguin civils: els processos militars tenen com a conseqüència penes de presó més llargues, i el moviment polític maputxe està convençut que Xile manté en vigor la Llei antiterrorista per reprimir les demandes dels activistes indígenes.\nLa qüestió ha arribat a diverses instàncies internacionals. Així, per exemple, l'eurodiputada Ana Miranda (Bloc Nacionalista Gallec) i l'Organització de Nacions i Pobles no Representants (UNPO) han enviat una carta al president xilè, Sebastián Piñera, en què li demanen el compromís per cercar una "solució humanitària" a la vaga de fam. Una vaga, diuen els signants, que es deu a la "situació intolerable" que pateix el poble maputxe a Xile.\nEnfrontaments entre la policia xilena i els manifestants maputxes\nLa situació dels quatre presos ha generat un moviment de solidaritat entre els maputxes de Xile, que han dut a termes diverses manifestacions i protestes al llarg dels darrers dies. En una manifestació a Concepción -la ciutat on es troba l'hospital on ara estan ingressats els vaguistes-, es van produir incidents entre els manifestants i la policia, amb el resultat de quatre persones detingudes -entre elles, dues de les mares dels presos.\nI a Ercilla, un grup d'activistes maputxes van exigir al president de Xile, Sebastián Piñera, l'alliberament dels presos i el van qualificar de "terrorista i covard". La policia va impedir la protesta dels activistes, oficialment per garantir la seguretat del mandatari, qui va replicar dient que els presos en vaga de fam són "un grapat de delinqüents".\nPiñera es trobava a Ercilla per participar a la primera sessió de la taula de treball de l'Àrea de Desenvolupament Indígena (ADI) d'aquesta localitat, un organisme creat aquest mes d'octubre per part del govern xilè per canalitzar el diàleg amb els maputxes. Però hi ha cinc comunitats maputxes d'Ercilla (d'un total de 42) que no han volgut prendre part en l'ADI perquè consideren que el nou organisme no aborda el fons del conflicte, que és la devolució de les terres al poble maputxe i l'establiment d'alguna forma d'autogovern per a aquest poble originari.


Avís als conductors: 50 nous radars de velocitat per tot Barcelona\nL'home ha rebut cinc múltes del radar de tram situat a la ronda de Dalt (Barcelona) | ACN\nL'Ajuntament assegura que tots estaran senyalitzats\nper Anna Corbatera / ACN 01/03/2021 12:15h\nL'Ajuntament de Barcelona vol fer complir els límits de velocitat màxima de circulació per rebaixar la velocitat i reduir la sinistralitat. Amb aquest objectiu, el consistori instal·larà aquest any una cinquantena de radars a l'interior de la ciutat. Actualment ja existeixen una desena de radars de punt i un de tram, però tots ells es troben en els accessos o en túnels. Així, per primera vegada, Barcelona es dota d'un sistema de radars a l'interior de la ciutat.\nConcretament, s'instal·laran 2 nous radars de tram i 44 nous radars de punt, 12 dels quals situats en entorns escolars. A més, també s'habilitaran 30 noves ubicacions per situar-hi radars pedagògics de manera rotatòria.\nLa regidora de Mobilitat, Rosa Alarcón, ha admès en roda de premsa que la mesura pot generar «inquietud» entre els conductors, però ha remarcat que l'objectiu no és sancionar, sinó garantir que es compleixen els límits. Per això, ha dit, «tots els radars estaran senyalitzats i tothom sabrà on es troben». Segons ella, el missatge és «inequívoc»: «Volem que els límits de velocitat es compleixin, conduïm massa ràpid per Barcelona», ha assegurat.\nDe fet, l'any 2020 les infraccions per excés de velocitat a Barcelona es van pràcticament doblar, passant de les 347.173 a les 604.104 denúncies per aquest concepte. A més, l'excés de velocitat és una de les causes indirectes principals de sinistre a la ciutat. «El repte és rebaixar de manera generalitzada la velocitat, hem d'aixecar el peu de l'accelerador», ha reiterat la regidora de Mobilitat.\nUbicació d'alguns dels nous radars\nEl director de Serveis de Mobilitat, Adrià Gomila, ha explicat que desplegaran tres tipus de radars: de tram, de punt i pedagògics. El de tram, ha recordat, calcula la velocitat mitjana entre dos punts. Al març entrarà en servei un nou radar de tram al túnel de la Rovira i a l'estiu un altre al túnel de Badal. A més, de cara l'any 2022 també està previst un nou radar de tram a la ronda Litoral, al voltant del moll de la fusta.\nDe radars de punt, més convencional, se n'instal·laran 44 de nous, dels quals 12 estan vinculats al programa Protegim Escoles. Destaquen, per exemple, dos radars que s'ubicaran al carrer d'Aragó, dos més a l'avinguda Diagonal, un a la ronda General Mitre o un a l'avinguda del Paral·lel, entre altres. Instal·lar un radar de punt té un cost d'uns 30.000 euros mentre que un de tram costa uns 250.000 euros.\nL'Intendent Major cap de la Divisió de Trànsit de la Guàrdia Urbana, Jesús Hernando, ha assegurat que el criteri més important a l'hora de decidir els nous punts ha estat la sinistralitat i la gravetat dels sinistres, però també s'han tingut en compte llocs on sovint es detecten excessos de velocitat.\nPer últim, també hi haurà nous radars pedagògics, que adverteixen al conductor si supera el límit però sense generar sanció. Segons Gomila, el radar pedagògic serveix per recollir dades i mesurar velocitats, però també té un «efecte» sobre els conductors, que redueixen la velocitat. L'efecte, segons ha dit, dura entre 3 i 4 setmanes per l'efecte pedagògic, per això es varia la ubicació.\nÚltima hora Última hora Actualitat Última hora Barcelona Última hora Trànsit Última hora Sanció Última hora Ajuntament de Barcelona Última hora Barcelonès\nÚltima hora: Salut podria donar aquesta setmana una de les millors notícies possibles


el centre de formació professional coreà ensenya habilitats inestimables als afganesos: una bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nEl Centre de Formació Professional de Corea ensenya habilitats inestimables als afganesos\nEl Centre de Formació Professional de Corea, obert a principis d’aquest any a Bagram Air Field, completa la formació per a la seva primera classe d’estudiants afganesos.\nEl KVTC és una escola creada pel govern coreà per educar els ciutadans afganesos sobre les habilitats necessàries per a la realització d'un ofici. El centre va inscriure 86 afganesos en cinc departaments diferents: soldadura, automoció, electricitat, construcció i xarxes i programes. Cada departament consta de 700 hores lectives i ensenya els conceptes bàsics de l'assignatura fins a una etapa avançada de coneixement i comprensió.\n'[El personal coreà] va arribar aquí el febrer d'aquest any i va obrir l'escola l'abril', va dir Soo-Kwang Lee, cap de l'oficina de l'administració de KVTC. 'No teníem molt de temps per preparar i buscar sol·licitants, però volíem donar l'oportunitat d'aprendre a algú que s'ho mereixi, així que vam decidir enviar cartes als instituts locals buscant recomanacions'.\nEls estudiants tenen les cinc opcions i trien el tema que més els interessa. 'Ens vam oferir voluntaris per venir aquí per obtenir bones habilitats i experiència', va dir Achmad Nawid, actual estudiant d'automoció a KVTC. 'He estat entrenant aquí durant uns nou mesos i abans de venir aquí no teníem experiència, però ara mateix podem fer qualsevol cosa amb automòbils. També tenim dues assignatures generals: anglès i informàtica. Després de graduar-me, vull continuar aprenent i guanyar més experiència ”.\nCada assignatura és impartida per un supervisor coreà i dos instructors afganesos. Els instructors afganesos van haver de realitzar una pràctica de tres mesos a Corea, perfeccionant les seves habilitats abans de començar a ensenyar.\n'Vaig anar a Corea per aprendre més sobre automotores i com treballar-hi', va dir Abdul Whied Parwani, un dels dos instructors afganesos de vehicles automòbils. “Fa 30 anys que treballo en automotors i encara he après molt d’anar a Corea. Ara tinc confiança en la meva docència '.\nDels 86 estudiants, 85 s’han de graduar a principis de desembre i està previst que tots comencin a treballar després de la graduació. Això es tradueix en una taxa de graduació del 98% i una ocupació del 100% entre els graduats.\n'Estic molt orgullós dels meus estudiants', va dir Parwani. “Estic segur de les seves capacitats. Als meus estudiants se’ls ha ensenyat què és cada part del cotxe i com identificar i reparar problemes habituals. Però, fins i tot si troben un problema que no han estat entrenats per solucionar, estic segur que podran solucionar-los i reparar-los sols '.\nEls funcionaris de l’escola tenen previst canviar la manera d’inscriure els estudiants l’any vinent. Els sol·licitants hauran de presentar-se a un examen bàsic d’anglès i participar en concursos de la matèria desitjada.\nAls estudiants se’ls paga el transport i se’ls dóna menjars gratuïts durant tot el dia escolar per gentilesa del govern coreà.\n'Crec que aquest centre [KVTC] és el millor per al poble afganès de la zona', va dir Parwani. «No tenim res més com aquest centre. És un bon centre per aprendre habilitats i ajudarà el poble afganès a obtenir bones feines '.\n(Font: Blackanthem.com )\nlàmpada de cames masculines\nparaules d’ànim per als estudiants graduats\n127 famílies construeixen un enorme fort de manta i després les donen a persones sense llar\nAquesta dona i les seves llúdries per a mascotes han passat els darrers 40 anys protegint les espècies de l'extinció a Anglaterra\nEnorme victòria per als ecosistemes oceànics, ja que les empreses pesqueres acorden deixar de capturar aquesta criatura essencial\nLegislació per millorar l'atenció en salut mental per a milions de passis en vot bipartit\nEls passatgers sorprenen amb un tren ple de flors i les seves reaccions són boniques\nNomés cal afegir aigua: una nova bateria de sal pot ajudar a lletrejar la fi dels combustibles fòssils\nSis anys després de la fatídica trobada a l'abocador local, l'home ha rescatat centenars de gossos abandonats\nQuan la daltonisme gairebé li va costar la carrera a aquesta estudiant, els seus companys de classe es van reunir per ajudar-los\n19 revistes Hearst inclouran el logotip 'Si us plau recicla' a partir del juliol


Suports per crear i enviar una factura electrònica, Notícies, Ajuntament de la Bisbal d'Empordà\nSuports per crear i enviar una factura electrònica\nEl consistori ha anat fent molts canvis per adaptar-se a les noves necessitats i recentment ha implementat l'administració electrònica. Això implica una reorganització administrativa i una millora dels serveis públics. L’administració electrònica vol facilitar i millorar la relació entre el ciutadà i l’administració fent de les tecnologies actuals. I és que ara la ciutadania pot accedir als tràmits municipals 24 hores els 7 dies de la setmana.\nAra bé, amb aquestes reformes poden aparèixer alguns dubtes. I aquesta publicació vol servir per facilitar alguns recursos en aquest sentit:\n- Enllaç de la bústia de lliurament de factures\n- Enllaç a l’AOC\n- Fes la teva factura electrònica des d’aquí.\nEl número de telèfon de suport a empreses sobre dubtes en factura electrònica és el 902 90 10 80.\nCal tenir present que les empreses disposen d’un portal de suport e-FACT a empreses per resoldre dubtes en primera instància. Es recomana fer difusió del portal de suport e-FACT per a empreses com a canal de principal d’entrada de consultes. Si el portal de suport no respon a les necessitats corresponents, s'hi pot contactar a través del telèfon (902 90 10 80) o del correu electrònic (efact@aoc.cat).


Continua el cribratge massiu de COVID-19 a la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Continua el cribratge massiu de COVID-19 a la Seu d'Urgell\nContinua el cribratge massiu de COVID-19 a la Seu d'Urgell\nEn dos dies s'han recollit 828 mostres, 476 entre els joves de 16 a 35 anys i 352 entre les persones vinculades al sector de la restauració. Aquest divendres està convocada la franja d'edat de 36 a 50 anys\nCua per fer-se les proves de la COVID-19 al Centre Cívic El Passeig\nEl Departament de Salut continua amb el cribratge massiu per detectar contagis de la COVID-19 a la Seu d'Urgell. Les proves voluntàries s'han dut terme aquest dijous entre la població de 16 a 35 anys. En total s'han fet durant la jornada 476 PCR.\nL'alcalde de la Seu d'Urgell i president de la Fundació Sant Hospital, Jordi Fàbrega, ha valorat molt positivament la resposta dels joves i n'ha destacat "l'enorme responsabilitat i ganes de col·laborar per fer front a la pandèmia". Les cues han arribat fins al carrer de Sant Agustí.\nAvui és el jovent de la Seu que ens demostra una enorme responsabilitat i ganes de col·laborar per fer front a la pandèmia. La cua arriba fins al c. St. Agustí. Gràcies! #cribratgemassiu #laSeu pic.twitter.com/VUf6Gsnoql\n— Jordi Fàbrega 🎗 (@jorfabrega) August 27, 2020\nL'objectiu del cribratge és detectar portadors asimptomàtics del virus i tallar les cadenes de transmissió de la malaltia. La recollida de mostres es fa a la sala polivalent del Centre Cívic El Passeig, de les 10 a les 14 hores i de les 16 a les 19 hores. Per facilitar els tràmits, cal portar el DNI i la targeta sanitària, a més d'un bolígraf per emplenar els formularis. La prova és gratuïta i els resultats es podran consultar en 48 hores a través de l'espai a Internet “La Meva Salut”.\nJa s'han fet 828 PCR en el cribratge massiu\nSalut pretén testar al voltant d’un 10% de la població de la Seu d’Urgell. De moment, ja s'han fet 828 proves PCR en el cribratge, tenint en compte que el primer dia se'n van fer 352 als treballadors del sector de la restauració. L'última recollida de mostres està prevista aquest divendres per a la franja d'edat de 36 a 50 anys.\n70 casos actius de COVID-19\nL'Àrea Bàsica de Salut de la Seu d'Urgell té actualment 70 casos actius de COVID-19, dels quals 65 es troben confinats al seu domicili i 5 ingressats al Sant Hospital. Les últimes 24 hores han descendit els casos (-7) i no hi ha hagut cap hospitalització. Els ingressos actuals són a planta i no hi ha cap persona a l'UCI. El número de contactes aïllats al domicili és de 440, 42 menys que en el darrer balanç.


Cèl · lules Estafisagria 200K 1000K 10000K Dosi Boiron | Ordre Boiron homeopàtic sense recepta\nEstafisagria 200K 1000K 10000K Dosi homéopathie Boiron\nCèl · lules Estafisagria 200K 1000K 10000K Dosi homéopathie Boiron\ndata de disponibilitat: 2013-06-12\nEstafisagria 200K 1000K 10000K grànuls homeopatia Boiron\nLes dilucions Korsakovian\nEls medicaments homeopàtics en la dilució d'una sola dosi korsakovienne es poden usar en una varietat de símptomes, pel que no és possible determinar les indicacions i dosis d'una preparació específica.\nTraieu la llengüeta, la inversió de la dosi única i tiri lleugerament la tapa.\nÉs aconsellable no tocar amb la dilució grànuls homeopàtics dits korsakovienne.\nDosi única d'1 g.\nMantingui korsakovienne dilució homeopàtica lluny de la llum, la calor, la humitat.\nDissoldre els glòbuls de dosi única en 100 ml d'aigua. Els glòbuls són molt lents per dissoldre, cal preparar amb antelació la seva barreja.\nEls medicaments homeopàtics dilució korsakovienne no tenen toxicitat química o en contra de la indicació o la interacció amb altres medicaments o efecte advers relacionat amb la quantitat de producte ingerit. Les dones embarassades poden curar sense risc conegut per a ells i el seu futur fill, però el millor és demanar consell.\nLa medicina homeopàtica sense recepta - farmàcia Mailloles


Magnòlia a la cuina: Tarta Tatin\nAmb aquesta recepta no descobreixo res, Internet és plegat de receptes de tarta Tatin. Jo n'he menjat moltes vegades i per mi la millor és la del restaurant de l'Adela de Tamariu. Mai l'havia fet jo, i finalment em vaig decidir. Haig de dir que m'havien dit que tenia el llistó molt alt, però finalment la crítica va ser contundent: la meva Tarta Tatin no supera la de l'Adela però l'iguala! Tot un elogi, perquè l'Adela és una de les millors cuineres que conec!\n6 pomes Golden pelades i sense el cor, tallades en mitges llunes (8 trossos aprox.)\nA una cassola hi aboquem el sucre i la posem al foc viu remenant amb una cullera de fusta vigilant que no es cremi. Quan comenci a fondre i a agafar color hi incorporem la mantega i seguim remenant. Ha de quedar ben amalgamat i d'un color ros fosc. Aleshores hi afegim les pomes vigilant que quedin unes al costat de les altres i ben impregnades del suc. Ho tapen i ho deixem coure a foc lent fins que les pomes quedin ben toves. Un cop fuites, apaguem el foc i ho deixem refredar.\nMuntar el pastís: a un motllo rodó posarem les pomes amb una mica del suc però no el posem tot. Ha de quedar tota la base del motllo cobert per les pomes. Cobrim el motllo amb la pasta de full i fiquem les vores cap a dins de manera que quedin les pomes completament tapades. En aquest punt podem coure la tarta, deixar-la a la nevera fins al moment que la vulguem coure o congelar-la. El millor es coure-la uns 20 o 25 minuts abans de quan la vulguem menjar' ja que es cou molt ràpid i es menja tèbia.\nEscalfar el forn a 180-200ºC i coure la tarta fins que la pasta de full sigui rossa. Apaguem el forn i la deixem dins fins el moment de servir. Desemmotllem donant la volta al motllo i que les pomes quedin a la part superior. Servim acompanyada de gelat de vainilla o crema anglesa.\nPublicat per Marta a 22:11\nA casa aquesta tarta ens encanta, és un clàssic que té l'èxit assegurat. Només veient la foto, ja es veu que estava a l'alçada de les expectatives creades, je je je... Felicitats!\n19 de setembre de 2011 a les 9:53\nLa tatin és un dels meus pastissos preferits, t'ha quedat genial, a veure quan en faig una jo!\nJa ho deia jo... amb la tatin no descobreixo res, però és d'aquelles postres que sempre donen bon resultat i en fan quedar bé! :)


El turisme no remunta a Espanya\nL'activitat al sector va caure l'any passat fins a nivells del 2003, segons Exceltur\nLes comunitats amb més pes del turisme van perdre en competitivitat l'any 2021. FRANCESC MELCION\nMADRIDDesprés de l'any negre que va suposar el 2020 per al turisme, fruit de l'inici de la pandèmia, el sector havia posat totes les seves esperances en la recuperació de l'activitat el 2021. Finalment, el desig s'ha complert a mitges. Si bé els nivells de l'activitat han millorat, el PIB turístic continua encara un 42,8% per sota dels nivells prepandèmia, segons l'informe trimestral Perspectives Turístiques del lobi Exceltur, fet públic aquest dijous.\nEn concret, el turisme va generar l'any 2021 un total de 88.546 milions d'euros, segons l'informe, cosa que es tradueix en una recuperació del 57,2% del PIB prepandèmia (el 2019 el sector va tancar amb 154.738 milions d'euros). La xifra de l'últim any també suposa 36.039 milions d'euros més que el 2020 (any que va tancar amb només 52.539 milions) i eleva el pes de l'activitat en el PIB del conjunt de l'economia espanyola al 7,4%, davant del 5,5% amb què va acabar el primer any de pandèmia. Segons Exceltur, les xifres situen l'activitat a uns nivells que no es donaven des de l'any 2003, amb l'excepció del 2020, quan el turisme a Espanya va tocar fons per culpa dels confinaments i les diferents tandes de restriccions a les fronteres imposades per les autoritats per frenar els contagis.\n"El 2021 ha generat una tendència al sector esperançadora però intermitent", ha reconegut el vicepresident executiu de la patronal turística, José Luis Zoreda, aquest dijous. Organismes com el Banc d'Espanya han apuntat que l'evolució del sector estava "complint amb les expectatives", tot i les diferents onades de la pandèmia que ha hagut d'anar esquivant. En aquest sentit, Zoreda ha reconegut que si bé l'estiu va deixar un bon gust de boca , sobretot gràcies a la demanda interna, el mes de desembre i la variant òmicron s'han traduït en un tancament "en fals" de l'any i una amenaça per al començament del 2022. De fet, aquesta sisena onada que s'està experimentant actualment a Espanya, però també a gran part d'Europa, provocarà una caiguda del 33,2% de les vendes el primer trimestre del 2022, en comparació amb els primers tres mesos del 2019, segons el mateix informe.\nAra bé, per a Exceltur, l'escenari actual no resta optimisme al futur. Aquest any la patronal estima que es generin 135.461 milions d'euros, és a dir, un 87,5% del que es va generar abans de la pandèmia, i que, per tant, es recuperin fins a 47.000 milions més en comparació amb el 2021. Si es compleix aquest escenari, el 2022 el turisme tindria un pes del 10,5% sobre el total de l'economia espanyola, 3 punts més que l'any passat. Precisament la setmana que ve Madrid reunirà els principals actors del sector en una nova edició de Fitur, la fira internacional del turisme, que se celebra per primer cop en pandèmia i es calcula que hi passaran unes 90.000 persones, lluny de les 255.000 persones que hi van assistir el gener del 2020, just abans de la crisi sanitària.\nPerò la sensible millora del sector durant l'any passat no es va traslladar a l'ocupació. En comparació amb el 2019, el descens mitjà de l'ocupació turística va ser d'un 24,7% al llarg del 2021. De fet, aquest és el sector en què més lent ha sigut el ritme de recuperació de treballadors.\nSegons les últimes dades del ministeri de la Seguretat Social, del total de treballadors afectats per un expedient de regulació temporal d'ocupació (ERTO) la gran majoria (un 32%) són empleats d'agències de viatges, seguits dels treballadors del transport aeri (un 10%). Per la seva banda, Exceltur calcula que hi ha uns 78.000 empleats menys afiliats que abans de la pandèmia.\nQui aquest dimecres també ha fet un balanç de l'activitat és el sector hoteler, que també s'ha vist afectat per les últimes onades de contagis, sobretot l'òmicron, que ha comportat la cancel·lació massiva de reserves aquest Nadal. Malgrat això, el primer trimestre del 2022 la Confederació Espanyola d'Hotels i Allotjaments Turístics (Cehat), la principal patronal estatal, espera que es multipliquin per cinc les reserves i que els preus recuperin els nivells del 2019. "Estem en el camí de la recuperació", ha dit Jorge Marichal, president de Cehat.\nEls hotels espanyols han salvat l'any gràcies al bon comportament del mercat estatal en un moment de dificultats per a la mobilitat entre països. El mercat britànic, el que més turistes envia a Espanya (un 18% del total el 2021, per sota del 21% del 2019), és el que s'ha comportat pitjor, però Marichal espera que l'eliminació de "barreres" impulsades pel govern del Regne Unit –com l'obligatorietat de fer-se una PCR al tornar i de fer quarantena–, permetrà que la demanda d'aquest país creixi aquest hivern i sobretot de cara a l'arribada del bon temps.\nturisme recuperació econòmica


Celtas Cortos actuarà el 31 de juliol a la Festa Major de Sant Julià - FÒRUM.ad\nEl grup Celtas Cortos actuarà el dimarts 31 de juliol en el marc de la Festa Major de Sant Julià de Lòria. L’altre actuació estrella anirà a càrrec de La Pegatina i Strombers (30 de juliol) en el concert jove. Els grups interpretaran els seus temes a la plaça de la Germandat. L’entrada serà gratuïta.\nDilluns 30 de juliol – Plaça de la Germandat\nPresentació de l’àlbum “Xapomelön” dins la gira #adrenalina 2012.\nEn aquest disc hi participen Joan Garriga, Amparo Sánchez, els raperos indigna i les Sey Sisters. Incorporen també al bateria Sergi López, que forma part del grup des del 2009, i que permet fusionar la rumba urbana del grup amb el merengue, la cúmbia, l’ska, la música disco i la ranxera.\n“Xapomelön” és un disc arriscat per ser un tercer disc, de 21 cançons que barregen l’energia amb la diversió i els jocs de paraules amb la solvència creativa. gallec, èuscar, anglès i francès, a banda del català i el castellà. “Xapomelön” és una ciutat formada per l’evolució de dos carrers que ja coneixíem amb anterioritat: “Al Carrer!” i “Via Mandarina”.\nStrombers és un grup format als volts de Cardona al tombant de segle amb quatre àlbums a la butxaca i amb incomptables concerts a l’esquena. Porten darrere una trajectòria de més de deu anys sense haver perdut el seu caràcter jove, festiu i gamberro, que els ha portat a ser dels grups capdavanters de la festa a Catalunya.\nPresentaran el seu darrer disc “Jrujenjúnjel” en un estil que barreja l’ska, els ritmes llatins, el reggae, el rock o el country per aconseguir un so inconfusible i sempre festiu.\nDimarts 31 de juliol – Plaça de la Germandat\nCeltas Cortos ens presentaran un concert en el qual han intentat guardar en el pot de les essències, un trosset de la seva història.\nUna història que va començar ja fa 25 anys, en la que han compartit un sac d’experiències emocionals d’entrada i sortida.\nEl que es veurà des de l’escenari és recollit pels músics com el millor nutrient amb el que seguiran caminant.\nI aquest és l’objectiu del grup, seguir compartint amb el seu públic el millor de les seves mercaderies, que són les seves cançons. Els seus petits tresors que nascuts des de l’emoció, la rebel·lia i l’alegria, els fan seguir avançant en l’aventura de la música, que a aquestes alçades ja del recorregut, encara és un pou de sorpreses.\nNotícia Anterior: La Policia dobla les sancions per no portar el cinturó o parlar amb el mòbil mentre es condueix\nSegüent Notícia: El nou centre ‘freestyle indoor’ obrirà a finals de novembre per aprofitar el pont de la Puríssima\nole ole ole !!!!!!!!!!!!!!!\nSibeli Garcia des de Facebook


La Fe realitza un trasplantament pulmonar a un xiquet de 4 anys | Valencia Extra\nLa Fe realitza un trasplantament pulmonar a un xiquet de 4 anys\nL’Hospital Universitari i Politècnic La Fe ha dut a terme un trasplantament pulmonar a un xiquet de 4 anys, el pacient de menor edat dels trasplantats de pulmó en aquest centre. Actualment, el xicotet evoluciona satisfactòriament i pot realitzar activitats de la vida quotidiana sense complicacions, ja que la recuperació s’ha aconseguit ràpidament i no s’ha produït rebuig de l’òrgan.\n“Es tracta del pacient més xicotet al que hem hagut de realitzar un trasplantament de pulmó, un tractament poc habitual en pacients de poca edat, però que en aquest cas, la deterioració dels seus òrgans no permetia una altra opció”, ha afirmat el doctor Juan Pastor Guillem, cap de servei de Cirurgia Toràcica i de la Unitat de Trasplantament Pulmonar de l’Hospital La Fe. “El pacient va patir una infecció vírica respiratòria al cap de pocs mesos de nàixer, que va tenir una mala evolució, amb repetitius ingressos en l’hospital, fins i tot en la Unitat de Vigilància intensiva, i amb la necessitat de precisar oxigen. Quan va empitjorar la seua situació es va requerir la utilització de ECMO i va estar en Codi Zero Nacional per a recepció de pulmó durant unes setmanes, fins que finalment van arribar els òrgans adequats i va poder ser trasplantat”, ha relatat Pastor. En aquest sentit, tant la família del pacient com l’equip mèdic han volgut manifestar la seua gratitud cap a les famílies dels donants.\nLa realització d’un trasplantament és una activitat complexa que requereix l’organització d’un gran equip humà, des del personal subaltern i no sanitari fins a la Infermeria i auxiliars d’Infermeria, tant de quiròfan com de planta, els facultatius clínics i cirurgians de Pneumologia i Cardiologia, d’adults i pediàtrics, els anestesiòlogues, el personal de la Unitat de Vigilància intensiva Pediàtrica, el personal de rehabilitació respiratòria i la coordinació de trasplantaments. “Cada persona és essencial per a llevar avant la vida d’un pacient, que a més necessita atenció sanitària de forma constant, però que ja pot fer vida normal al costat de la seua família”, ha destacat el doctor.\n26 anys de trajectòria en un centre de referència nacional en Trasplantament de Pulmó\nEl 20 febrer de 1990 es realitzava en l’Hospital La Fe el primer trasplantament de pulmó en un adult i va anar en 1995 quan es va realitzar el primer en xiquets. Durant aquest temps s’han realitzat 581 trasplantaments pulmonars en adults i 28 en xiquets.\nAquests 26 anys d’experiència han suposat una millora significativa de la qualitat dels trasplantaments pulmonars duts a terme en La Fe fins a aconseguir un alt índex de qualitat i supervivència.\nEntre els últims casos, destaca, en 2011 el primer trasplantament de lòbuls pulmonars a una xiqueta de 9 anys que es va dur a terme en La Fe. Amb aquesta intervenció, l’hospital va ser pioner a la Comunitat en trasplantament pulmonar infantil implantant dos lòbuls pulmonars d’un donant. La menor tenia fibrosi quística i, atés que estava en situació de risc vital imminent, es van acceptar els pulmons d’un donant jove adult de major grandària, per la qual cosa van haver de ser dividits i adaptats per al seu implant en una cavitat toràcica més xicoteta.


Aquesta ajuda està adreçada a famílies d’Arenys de Munt propietàries d’habitatges i subjectes al pagament de l’IBI. La quantia dels ajuts podrà arribar al 90% de la quota líquida anual de l'Impost sobre Béns Immobles, amb un màxim de 300 euros.\nAquesta línia d’ajuts estan destinats a fer front a les despeses de llar en concepte de subministraments bàsics de l’habitatge habitual. Les sol·licituds es resoldran per ordre d’entrada. El termini de presentació de les sol·licituds i finalitzarà quan s’esgoti el crèdit disponible.\nAquestes ajudes les podran sol·licitar totes les persones empadronades a Arenys de Munt titulars d’un habitatge que constitueixi el seu domicili habitual i compleixin els requisits de les bases reguladores d’aquesta convocatòria d’ajudes.\nEls documents per a fer la sol·licitud i les bases es poden descarregar a la secció de subvencions del web municipal. Si us cal ajuda o assessorament per a la preparació de les vostres sol·licituds, no dubteu a contactar per telèfon al 937 937 710 o per correu electrònic amb el tècnic del departament de Serveis Socials ssocials@arenysdemunt.cat


El Patronat de Turisme de la Diputació de València-València Turisme participarà demà dimecres 18 de gener en la Fira Internacional de Turisme de Madrid Fitur 2017 amb un extens programa d'accions, per a donar a conéixer nous productes turístics amb els quals dinamitzar el sector turístic en tot el territori valencià.\nA les 11 hores, la diputada de Turisme i vicepresidenta del Patronat de Turisme de València, Pilar Moncho, i els regidors de l'Ajuntament de València d'Agricultura i Comerç, Consol Castillo i Carlos Galiana, respectivament, donaran a conèixer en la Plaça Central de l'estand de la Comunitat Valenciana «Del Tros al Plat».\nEs tracta d'un nou producte turístic creat conjuntament després de la designació de València com a Capital Mundial de l'Alimentació 2017, per a potenciar l'alimentació i els aliments valencians, fonamentals en la dieta mediterrània.\nA les 11:20 hores i en el mateix recinte se celebrarà la presentació de les accions conjuntes que desplegaran el Patronat de Turisme de València-València Turisme i l'IVAM enguany, que quedaran fixades en un projecte denominat «L’Art del Turisme», centrat en la formació d'especialistes d'art i la seua aproximació a l'àmbit turístic.\nL'acte comptarà amb la participació de la diputada de Turisme, Pilar Moncho, i el subdirector i responsable de la col·lecció permanent de l'IVAM, Josep Salvador.\nAcí la responsable de Turisme de la corporació, Pilar Moncho; l'alcalde de València, Joan Ribó, i el director general del Consorci Marina València, Vicent Llorenç, donaran a conèixer «La Mar de València»: les accions conjuntes a desenvolupar entre València Turisme i el Consorci Marina València per a la promoció turística, econòmica i cultural del territori valencià entre els visitants que arriben a València per la mar.\nMés tard, a les 13:30 hores, se celebrarà la presentació de les etapes de la Vuelta a Espanya 2017 que passaran per les comarques valencianes, acte que comptarà amb la participació del president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez; les diputades de Turisme i Esports de la corporació, Pilar Moncho i Isabel García, respectivament, i representants de l'organització de la Volta 2017.\nA les 14 hores i en la Sala A de l'estand de la Comunitat Valenciana la vicepresidenta del Patronat de Turisme i els alcaldes dels Ajuntaments de Sagunt (Quico Fernández), Llíria (Manuel Civera), Tavernes de la Valldigna (Jordi Juan) i Gandia (Diana Morant) exposaran els projectes locals compresos en la iniciativa «Del Patrimoni al producte turístic», accions que estan realitzant els municipis per a convertir els seus recursos patrimonials en productes turístics, amb ajuda de València Turisme.\nA la vesprada, a les 16:30 hores, el president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez; la vicepresidenta, Maria Josep Amigó, i la diputada de Turisme, Pilar Moncho, realitzaran un recorregut pels espais expositius dels municipis en l'estand del Patronat de Turisme València Turisme, en el Pavelló 7.\nA continuació, a les 17.30 hores, les autoritats presentaran les activitats turístiques de la Diputació de València previstes per al present exercici, a més d'atendre als mitjans de comunicació en roda de premsa, en la Plaça Central de l'estand de la Comunitat Valenciana.\nImatge de València Turisme en Fitur 2017 3.4 MB


Visita museològica i festa del sant Crist de l’Esperança.\nclavariat | 25 Novembre, 2010 20:22\nEl passat cap de setmana del 20 i 21 de novembre, la confraria va celebrar la festivitat del sant Crist. El proppassat dissabte dia 20 un grup de confrares i simpatitzats de la confraria pogué admirar part del patrimoni artístic de la parròquia de Llucmajor. Passades les 11’00, aprofitant la convidada a grups realitzada a l’inici de curs per la parròquia, s’inicià l’itinerari per les dependències rectorals dins el Casal de l’església admirant els quadres i mobiliari que s’hi conserva, alguns de temàtica mitològica. Després es pogué recórrer les sales del gòtic, argenteria, teixits, i algunes sales en context original com són les sagristies. Una vegada vista la planta baixa, es va pujar al cor de l’església així com a les sales del voltant, on s’hi troba emmagatzemat part del patrimoni d’etnologia religiosa, així com dues parts d’obres barroques, on hi trobàrem exposada l’antiga trona que estava a dins l’església. Així com part dels domassos de seda que d’antuvi decoraven les majestuoses parets interiors de l’església.\nEl diumenge 21, dia propi de la festivitat del nostre titular, el Pare Batlle va oficiar la missa, amb referència a la festivitat del sant Crist i del mateix diumenge com a final de l’any litúrgic que marca la roda anual religiosa i que tornarà a començar la vinent setmana amb la primera d’Advent. Una vegada acabat l’ofici es pogué retre honra al sant Crist de l’Esperança cantant els populars goigs que es canten anualment a Llucmajor. Recordant i celebrant així els quatre segles de religiositat cristològica del nostre poble.\nFesta del sant Crist de l' Esperança\nclavariat | 12 Novembre, 2010 22:03\nAmb motiu de la festivitat del nostre titular, tindrà lloc, si Déu ho vol, la tradicional missa del sant Crist de l'Esperança.\nSerà el diumenge dia 21 de novembre de 2010, a les 20 hores, a l'església parroquial de Sant Miquel de Llucmajor.


UN NOI QUE VA PAGAR 670 DÒLARS PER DEDICAR-SE A 'HURT' DE JOHNNY CASH ÉS EL 2016 EN POQUES PARAULES - HUMOR RAR\nUn noi que va pagar 670 dòlars per dedicar-se a 'Hurt' de Johnny Cash és el 2016 en poques paraules\nSi els extraterrestres vinguessin a la Terra d’aquí a uns anys i demanessin una breu sinopsi del 2016, tot el que hauríeu de fer és mostrar-los un vídeo d’algú que fregava i gairebé se’n farien la idea.\nTenint en compte l’efecte que ha tingut la punxada en la cultura popular fins al final, no ens sorprèn gaire Gamez John va decidir dedicar-se a la portada de Johnny Cash de la cançó 'Hurt' de Nine Inch Nails, una tasca que ell reclama li va guanyar 670 dòlars.\nRELACIONATS: Guy Fieri que llença menjar a 'Hurt' és gairebé tan divertit com es fa\nCom Noisey analitza divertidament , l’home bun-sporting dabber acumula un impressionant recompte de 76 vegades, que, per a tots els nouvinguts al món de l’esborrany, és una gran quantitat d’esborranys.\nEt sents més ximple per veure això? Bé, benvingut al 2016.\nque està casada amb Penèlope Cruz\nque va protagonitzar grease 2\njulie andrews llavors i ara\namb qui ara està casada la Priscilla Presley\nelvis presley diable disfressat


Cassoletes de pasta brisa amb crema pastissera i fruita fresca – Blog Llet Nostra\nHome Receptes de Casa Nostra Cassoletes de pasta brisa amb crema pastissera i fruita fresca\nCassoletes de pasta brisa amb crema pastissera i fruita fresca\nCassoletes de pasta brisa amb crema pastissera i fruita fresca per a 8 persones\n8-10 peces (en funció de la mida) de fruita de temporada (maduixes, albercocs, kiwis, plàtans…)\n200g de farina (farina de rebosteria)\n2g (1/2 culleradeta) de sal\n10g (1 culleradeta) de llevat de fleca seca\n400 ml de llet de Llet Nostra\n20 g (1 cullerada) de mel\nRentar la fruita. Tallar en trossos petits i barrejar amb el sucre. Afegir unes gotes de suc de llimona per evitar que s’ennegreixi. Deixar reposar a la nevera unes hores.\nPer fer la pasta brisa: cobrir el fons i les vores dels motlles amb paper d’enfornar. Sobre una superfície de fusta, barrejar la farina, el sucre i la mantega tallada a trossos petits. Fregar la mantega amb la farina i el sucre fins que estiguin completament barrejades. Amassar lleugerament fins que es fongui la mantega. Formar una muntanya amb aquesta barreja i fer un forat al centre. Afegir l’ou. Barrejar els ingredients, primer amb una forquilla i després amb les mans, fins aconseguir una massa llisa i suau. Formar una bola, embolicar-la en film de plàstic i posar a la nevera com a mínim 30 minuts.\nEscalfeu el forn a 180ºC. Quan la massa s’hagi refredat, estendre-la amb el corró i col·locar-la en els motlles de la cassoleta, cobrir amb més paper d’enfornar i repartir per sobre uns cigrons, per evitar que la massa pugi. Cal aconseguir aproximadament 1 cm de gruix. Enfornar uns 10-15 minuts, fins que la massa estigui daurada. Retirar els cigrons i el paper d’enfornar, i deixar refredar.\nPer fer la crema pastissera: tallar al llarg la beina de vainilla i posar-la a escalfar en una cassola amb 300 ml de llet i el sucre. Just abans d’arribar al punt d’ebullició, retirar-la del foc. En un bol, batre enèrgicament la resta de la llet i la nata amb la farina de blat de moro. Retirar la beina de vainilla i raspar l’interior per afegir-lo a la llet; afegir al bol la llet calenta remenant contínuament amb el batedor de varetes. Afegiu-hi la mel. Posar a reescalfar la barreja a foc suau remenant constantment, fins que la crema espesseixi i s’adhereixi al dors de la cullera. Cobrir amb film de plàstic i deixar refredar. La crema s’espessirà encara més al refredar-se.\nCobrir el fons de les cassoletes amb la crema pastissera i col·locar per sobre els trossos de fruita. Abans de emplenar-les, es poden humitejar les cassoletes amb el suc de la fruita. Servir a temperatura ambient.\nRecepta d'albergínies farcides


Mati | Associació "La Processó de Verges"\nDurant el matí de Dijous Sant, el carrer Orient i el carrer Migdia es transformen en el Carrer dels Cargols. Aquests carrerons llargs i estrets experimenten un moviment inusual: els veïns surten i preparen les lluminàries efímeres que a la nit s'encendran al pas de la processó. Els cargols s'enganxen a la paret amb una pasta de cendra i aigua i, a la tarda, s'omplen amb un oli que la tradició marca que ha de ser el que ha sobrat de fer els brunyols.\nMentrestant, les imatges o misteris distribuïts en diverses cases del poble, són guarnides amb flors pels mateixos veïns. Lliris, clavells, roses i esparregueres les omplen de color i frescor. Les imatges esperaran fins a la tarda que les manages les recullin per sortir a la nit en processó.\nTambé s'acaben d'ultimar la resta de preparatius: s'acaben de preparar les torxes que lluiran pels carrers a la nit, es deixen a punt tots els materials d'atrezzo... I a les cases es repassen versos, es planxen vestits i es descansa una mica a l'espera de l'intensa jornada que començarà hores més tard.


Obertes les inscripcions a la quinzena edició del Recercat\nCentre d'Estudis Bages / 24 de març de 2019\nCom cada any, l’Institut Ramon Muntaner organitza el Recercat. Jornada de Cultura i Recerca Local, que vol ser un punt de trobada entre els centres i instituts d’estudis locals i comarcals dels territoris de parla catalana. La quinzena edició d’aquesta jornada se realitzarà a Cervera, Capital de la Cultura Catalana 2019, els dies 3, 4 i 5 de maig, i comptarà amb l’habitual fira de centres d’estudis, situada a la plaça de Pius XII, en la qual es podran trobar les novetats editorials de la recerca local i comarcal del conjunt dels territoris de parla catalana, així com una exposició de pòsters que mostren els projectes més destacats dels centres i instituts d’estudis locals i comarcals participants.\nA més, al Recercat també s’hi podran visitar les exposicions “Josep M. Miró i Rosinach: El pintor de la Segarra (1925-2007)”, “Passat, present i futur de la maçoneria a Catalunya”, “Aureli Capmany. La dansa i l’Esbart Català de Dansaires” i “Espai i Festa. La transformació festiva de l’espai públic a les viles i als barris de Barcelona”. Pel que fa a les diferents activitats, la tradicional taula “Patrimoni a debat: reflexions des de la societat civil” durà aquesta vegada per títol “L’arquitectura tradicional i la configuració del paisatge”, aprofitant la presentació del catàleg de l’exposició “Construint el territori”, mentre que el Mosaic d’Experiències es dedicarà a la figura de l’historiador Agustí Duran i Sanpere. Per últim, el Mosaic Recercat ens donarà a conèixer els últims projectes que estan duent a terme els centres d’estudis locals i comarcals de parla catalana.\nDurant la jornada també es durà a terme l’acte de lliurament de la catorzena edició dels Premis Recercat, el dissabte 4 de maig a dos quarts de dues de la tarda al paranimf de la Universitat de Cervera.\nQui estigui interessat en assistir-hi, pot inscriure-s’hi a l’enllaç https://www.irmu.org/projects/recercat/7. Al document adjunt a aquesta notícia hi trobareu un document amb el programa provisional del Recercat.\nA banda, recordem que el termini presentar candidatures per als Premis Recercat acaba el 25 de març de 2018, que també és la data marcada per rebre el material per als pòsters de projectes de centres d’estudis.\n24 de març de 2019 en Notícies. Etiquetes: Cervera, Premis, Recercat\n← L’Institut Ramon Muntaner obre la convocatòria d’ajuts a projectes amb una nova línia dedicada al patrimoni industrial\nConferència “Plàcida Genescà i Caballé. Una arxivera amb arrels manresanes” →


Els governs de Catalunya i Aragó concreten els detalls de la renovació del conveni per a l'assistència sanitària a urgències i emergències a les zones limítrofs - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nEls governs de Catalunya i Aragó concreten...\nEls governs de Catalunya i Aragó concreten els detalls de la renovació del conveni per a l'assistència sanitària a urgències i emergències a les zones limítrofs\nEls consellers Antoni Comín i Sebastián Celaya s'han reunit avui per tractar aquesta qüestió, ja que l'actual conveni expira aquest any\nEls consellers de Salut de Catalunya, Antoni Comín, i d’Aragó, Sebastián Celaya, han mantingut avui a Lleida una trobada per concretar els detalls de la renovació de l'acord per a l'assistència sanitària en urgències i emergències a les zones limítrofs dels dos territoris, que expira aquest any després de dotze anys en vigor. Tots dos han mostrat la seva disposició per continuar amb aquesta col·laboració, de la qual se’n beneficien 100.000 habitants aragonesos i catalans.\nEs tracta d'un annex específic dins del conveni marc existent per garantir l'accessibilitat de l'atenció sanitària en aquestes zones. Segons aquest annex, l'empresa pública Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) i la gerència d'urgències i emergències sanitàries 061 d’Aragó col·laboren en la resolució de les urgències i emergències sanitàries de les poblacions que formen la franja territorial limítrofa entre les dues comunitats.\nSalut Comunicació del Govern Delegació a l'Alt Pirineu i Aran


Bona previsió d’ocupació turística per al mes d’Agost\nFamílies i amics aprofitaran les vacances d’estiu per tal de dur a terme escapades i viatges. Aquest fet permetrà a aparadors turístics obtenir una ocupació turística de gairebé el 100%\nCàmpings, hotels i altres aparadors turístics preveuen una ocupació de gairebé el 100% durant el que queda d’Agost. Famílies i amics aprofitaran les vacances d’estiu per tal de dur a terme escapades i viatges.\nRespecte a anys anteriors, els diferents aparadors turístics han vist un millora en l’ocupació durant els dos últims anys. Aquest fet permet als diferents càmpings i hotels aconseguir un percentatge d’ocupació turística molt elevat.\nL’increment turístic i les bones dades d’ocupació comporten, a més a més, l’augment de llocs de treball en hostaleria i restauració.


El català a l'escola. La formació en llengües dels mestres - Rosa Sensat\nText de Juli Palou i Montserrat Fons\nGrup PLURAL de la Universitat de Barcelona\nL’experiència viscuda es pot expressar de moltes maneres. Nosaltres n’usem diverses. Potser una de les més recurrents és la que consisteix a oferir als alumnes una silueta humana per tal que hi situïn les llengües tal com les senten en el seu cos. També els demanem que representin cada llengua amb un color diferent, i al darrere del dibuix han d’escriure un text breu on expliquin la il·lustració. La lectura d’aquest exercici ens permet afirmar que tothom sap entendre sense problemes la proposta, és a dir, que no hi troben cap inconvenient a l’hora de manifestar que les llengües mantenen una relació metafòrica amb el cos: «Tal llengua la sento als peus perquè m’ajuda a caminar i aquesta altra llengua a les mans perquè em permet fer». En resum: el plurilingüisme és plural, perquè sentim d’una manera diferent la relació amb les llengües. Això sí, aquesta relació no és estàtica, ja que evoluciona en funció de les experiències personals i socials que fem a la vida.\nEn un altre vèrtex del triangle hi ha el saber dels centres educatius. En aquest sentit hem de subratllar que no ens fa el pes la distinció entre pràctica i teoria, perquè dibuixa un escenari on uns fan mentre els altres pensen. L’escenari en què creiem nosaltres el comparteixen a parts iguals el saber sobre l’acció i el saber sobre el mateix saber. La confluència, la confiança, la complementarietat són els termes que ajuden a copsar la relació que hi ha entre aquests dos sabers. Ens agrada pensar que davant de les noves situacions que apareixen la majoria dels mestres i de les mestres no en tenen prou amb el que fan, i per aquest motiu pensen —és a dir que generen coneixement— i gosen endinsar-se en espais nous, desconeguts, per construir respostes que s’ajustin de manera crítica a les exigències socials, a les noves maneres d’accedir al saber i també a la realitat lingüística de l’entorn.\nEn el tercer vèrtex hi trobem el saber acadèmic, que pretén fonamentar les actuacions en estudis i recerques, en articles i documents que busquen conceptes clau que facilitin la comprensió d’allò que succeeix. Si pensem, per exemple, en un document clau com és el Marc europeu comú de referència per a les llengües: aprendre, ensenyar, avaluar, ens venen de manera immediata al cap conceptes com ara competència plurilingüe i competència pluricultural. Conceptualitzar el que passa té una part positiva que és la construcció d’un marc mental que ajuda a explicar i relacionar els fenòmens observats. La part negativa és creure que els conceptes i els marcs explicatius són estàtics. Per aquest motiu el saber acadèmic té una doble funció: fonamentar les intuïcions, que comporta crear punts de referència per tal que els nous paisatges que s’exploren no esdevinguin inhòspits, i, al mateix temps, tornar a pensar sobre el que ja hem pensat a partir de les mirades que aporta el saber dels docents, el saber que es genera als centres educatius.\nGenerar reflexions i dubtes, per poder avançar\nUn cop definits els tres vèrtexs és fàcil d’entendre que la formació dels futurs docents requereix la creació i la consolidació d’espais de trobada on els que han situat les llengües al seu propi cos, entrin en contacte amb el discurs social, el que representen els docents en actiu i el que posa damunt la taula conceptes que permeten justificar determinades maneres de procedir. Per tal que les actituds es modifiquin, és necessari sacsejar el context on es generen els nous aprenentatges. És per això que en la nostra àrea del saber els docents en actiu han de ser presents en els grups de recerca; és per això que a les aules de la universitat, més que certeses transmeses a través d’un PowerPoint, s’han de generar reflexions i dubtes a partir de l’experiència viscuda; és per això que s’ha de fomentar un diàleg obert entre les reflexions que sorgeixen del centre educatiu i els aprenentatges incipients que es generen a les aules universitàries.\nQuan aquests processos són possibles és quan s’enfila el camí de les reconceptualitzacions. Prendre consciència de la manera com cadascú ubica les llengües al seu cos és només un primer pas que ha de conduir a entendre que l’ofici de mestre requereix mostrar una atenció extrema a la vida lingüística de cada un dels nens i de les nenes de l’escola i, al mateix temps, a la necessitat que aquests nens i aquestes nenes tenen d’aprendre la llengua del context social on hauran de comunicar-se amb els altres. Per això la formació universitària dels futurs docents ha de promoure reconceptualitzacions en algunes direccions clau, com són el contrast, el context i l’ús.\nImatge d’un dels cartells dissenyats per Som Escola per manifestar el rebuig a la recent sentència del TSJC. © Som Escola\nPel que fa al contrast, no és qüestió de plantejar l’ensenyament i l’ús del català des d’una perspectiva aïllada i excessivament formal, sinó d’establir ponts, de contrastar les diverses llengües presents a l’aula des de les dimensions lingüística, pragmàtica i sociocultural. Amb relació al context, és convenient fer un mapa de l’ús de les llengües en l’entorn on s’ubica el centre. Quines llengües hi ha? En quines llengües estan escrits els rètols de les botigues? Quines llengües se senten més al carrer? Hi ha presència del català? De ben segur que aquest mapa ajudarà a entendre que el bilingüisme no és mai simètric, que sempre hi ha una relació jeràrquica entre les llengües, una realitat que també es detecta quan s’observa quines llengües predominen a la televisió, a les xarxes o a les revistes de qualsevol quiosc. I, finalment, si parlem de l’ús, és imprescindible fer notar que, sobretot en aquells contextos on el català no és present ni en el medi social ni familiar dels alumnes, s’han de promoure contextos interactius on el seu ús sigui necessari. Pensem en l’entorn escolar i en l’entorn més enllà de l’escola. Perquè hem de tenir clar que hem de poder dibuixar un cos social on el català estigui situat als peus (perquè permet moure’s en la nostra societat) i a les mans (perquè facilita el fer, l’implicar-se en l’entorn). Si no és així, l’esforç que fem a la universitat cau, com deia el poeta, en terra eixorca.\nPer tal que es modifiquin les actituds, és necessari sacsejar el context on es generen els nous aprenentatges


Presentació a Palma del llibre: “El conflicte lingüístic a les illes Balears durant la Segona República (1931-1936)” – Rellevant.cat\nPresentació a Palma del llibre: “El conflicte lingüístic a les illes Balears durant la Segona República (1931-1936)”\nEl Grup Blanquerna i Lleonard Muntaner Editor tenen el plaer d’anunciar-vos la presentació del llibre “El conflicte lingüístic a les illes Balears durant la Segona República (1931-1936)”de Daniel Escribano.\n25 de juny 2018\nLloc: Can Alcover. Carrer de Sant Alonso,\n24 – Palma\n Daniel Escribano és doctor en sociologia per la Universitat de Barcelona, tot i que s’ha dedicat més a temes vinculats a la història i al dret lingüístic.\n“Panorama” és el títol d’una part de la seva tesi doctoral que tracta sobre el règim de l’oficialitat lingüística durant la Segona República a Catalunya, les Illes i el País Valencià. Aquest treball d’investigació, si no hi ha res de nou el publicarà l’editorial Lleonard Muntaner.\nAixí mateix ha publicat part de la seva tesi en diferents articles que han aparegut a “Treballs de Sociolingüística Catalana” i a “Recerca”.\nL’any 2015 va col·laborar en la redacció de l’”Informe de la situació de la llengua catalana”, elaborat per la Plataforma per la Llengua, en l’apartat jurídic.\nTambé ha publicat articles sobre el conflicte basc.\nEscribano es dedica professionalment a la traducció i ha fet una antologia de la narrativa basca, entre la qual una novel·la de l’escriptor Joseba Sarrionandia. També ha estat l’autor de la traducció d’una biografia d’Ulrike Mainhof.\nEscriu al setmanari “Sin Permiso” i també és un dels integrants del grup de gent que amb el pseudònim “Aurora Turmeda”, publiquen articles a dBalears.\n21 de juny de 2018 Rellevant Literatura Deixa un comentari


Els nostres: George Orwell\npobler | 31 Agost, 2010 09:31 | Compartir:\n1 vídeo - Els Fets de Maig de 1937 a Barcelona, les lluites enmig del carrer entre forces del Govern i els estalinistes contra els homes i dones de la CNT i el POUM que pretenen servar les conquestes revolucionàries dels dies de juliol del trenta-sis i la posterior repressió contra poumistes i anarquistes fan veure a Orwell fins on poden arribar els membres del PCE i el PSUC. El mateix George Orwell és a punt de morir en aquests sagnants enfrontaments que, en opinió seva, liquiden les esperances d’un autèntic canvi social. Pensem en les col·lectivitzacions de fàbriques i terres existents en aquells moments i que els estalinistes, per ordre directa de Stalin, proven de liquidar. Líster, amb els tancs, a l’Aragó. Tarradelles i el govern central, políticament i militarment a Barcelona. En els mesos en els quals Orwell roman a Catalunya és testimoni de la repressió contra la revolució social iniciada en el mes de juliol del trenta-sis. Ho tendrà sempre present quan escriu les seves memòries; mai no ho oblidarà quan redacta La rebel·lió dels animals. (Miquel López Crespí)\nUn llibre molt important en la formació de la generació d’antifeixistes dels anys seixanta i setanta va ser Homenatge a Catalunya, de George Orwell. Va ser publicat l’any 1969 per l’Editorial Ariel de Barcelona, amb una interessant introducció de Lionel Trilling. Crec, com han escrit molts analistes de l’obra d’Orwell, que la lectura d’Homenatge a Catalunya és bàsica, no solament per a conèixer molts d’aspectes de la guerra civil a l’estat espanyol i Catalunya, sinó per a entendre a fons l’evolució literària de George Orwell. Sense l’experiència del que s’esdevengué en els sagnants Fets de Maig de 1937 a Barcelona, l’escriptor no hauria pogut escriure La rebel·lió dels animals i molt manco la novel·la 1984. Orwell era un socialista democràtic que s’oposava tant a l’estalinisme com al nazisme. Un escriptor compromès amb el socialisme i la lluita per la llibertat que, sense pensar-ho dues vegades, deixa les comoditats del Londres dels anys trenta per submergir-se en una terrible guerra civil. Quants d’intel·lectuals d’aquella època, quants escriptors britànics del trenta-sis feren el mateix? Molt pocs. Per això les memòries de George Orwell que podem llegir en el llibre Homenatge a Catalunya són summament importants.\nLa coneguda novel·la 1984 no és solament una crítica a la despersonalització i esclavatge dels règims autoritaris, sinó també un atac ferotge a un tipus de societat entestada a mudar la història i a controlar les consciències. I aquest tipus de societat, a part de les dictadures, també es dóna en molts països capitalistes de règim pretesament democràtic. És precisament la seva experiència a l’estat espanyol, la participació activa en la lluita contra el nazifeixisme en el front d’Aragó, el que li serveix per a analitzar el que hi ha rere les promeses dels estalinistes i també, el que s’amaga rere les insuficiències de les democràcies occidentals, moltes de les quals tenen imperis colonials on actuen amb els colonitzats com els nazis amb els seus dominats, igual que els capitalistes amb els treballadors explotats.\nLa manipulació de les notícies a l’estat espanyol en temps de la guerra civil li permet acumular els elements de judici que sortiran reflectits en la novel·la que comentam. Els Fets de Maig de 1937 a Barcelona, les lluites enmig del carrer entre forces del Govern i els estalinistes contra els homes i dones de la CNT i el POUM que pretenen servar les conquestes revolucionàries dels dies de juliol del trenta-sis i la posterior repressió contra poumistes i anarquistes fan veure a Orwell fins on poden arribar els membres del PCE i el PSUC. El mateix George Orwell és a punt de morir en aquests sagnants enfrontaments que, en opinió seva, liquiden les esperances d’un autèntic canvi social. Pensem en les col·lectivitzacions de fàbriques i terres existents en aquells moments i que els estalinistes, per ordre directa de Stalin, proven de liquidar. Líster, amb els tancs, a l’Aragó. Tarradelles i el govern central, políticament i militarment a Barcelona. En els mesos en els quals Orwell roman a Catalunya és testimoni de la repressió contra la revolució social iniciada en el mes de juliol del trenta-sis. Ho tendrà sempre present quan escriu les seves memòries; mai no ho oblidarà quan redacta La rebel·lió dels animals.\nOrwell podrà escapar de la repressió, però el record del que ha vist a la Catalunya republicana restarà per sempre marcat a ferro roent dins el seu cervell. D’aquí, d’aquesta experiència neixen precisament La rebel·lió dels animals i 1984.\nL’experiència viscuda a l’estat espanyol, juntament amb totes les informacions que, a partir dels grans judicis de Moscou del trenta-sis, li arriben de l’URSS, li fa copsar tota la tenebror del règim de la burocràcia que ara es fa hereva de la Gran Revolució Socialista d’Octubre. En el trenta-sis veu com és declarada “enemiga del poble”, vilipendiada, acusada de treballar per a l’imperialisme alemany i japonès, bona part de la generació de bolxevics que, juntament amb Lenin i Trotski, portaren endavant la Revolució. A Barcelona ha vist les presons plenes de membres del partit d’Andreu Nin, el POUM, i de militants anarquistes. Pel mes d’agost de 1940 constata com Ramon Mercader, un militant del PSUC que ja perseguia revolucionaris a la Barcelona de l’any trenta-set, assassina Lev Trotski a Mèxic. Tot és a punt per a començar escriure 1984. Orwell, militant antifeixista fins a donar la vida en cas de ser necessari, com ha demostrat venint a Catalunya, agafant les armes, formant part de les milícies populars en el front d’Aragó, esdevindrà un fervent lluitador contra la degeneració burocràtica de la Revolució Socialista. Una dèria que mai no l’abandonarà i que marcarà per sempre la seva literatura i la seva vida personal. Malgrat que mai no militàs en cap organització de tendència trotskista, la seva posició antifeixista i antiestalinista, i també contrària a les injustícies imperials britàniques, el porta a ser una mena d’intel·lectual incòmode per a la societat literàrio-política del seu temps. Blasmat per tot l’aparell de propaganda estalinista –els PC de tot el món, a les ordres de Moscou, el consideren un agent del capitalisme-, tampoc acabarà de trobar el seu lloc entre la intel·lectualitat britànica. El seu concepte de compromís polític amb la societat, amb la llibertat, el portà a xocar més d’una vegada amb molts dels seus col·legues del món de les lletres. Però potser ve d’aquí la seva força interior, una forma d’entendre el paper de l’escriptor que el fa gran i moltes vegades exemplar. Ja voldríem, enmig la banalitat generalitzada que ens té encerclats, trobar-ne d’intel·lectuals, escriptors, com George Orwell, sempre en primera línia de la lluita per la llibertat, sense fer mai concessions a ningú.


La Plataforma Aturem la Llei Aragonés davant el #25Novembre : contra la feminització de la precarietat – Marea Blanca\nLa Plataforma en defensa dels serveis públics se suma a les reivindicacions i mobilitzacions en motiu del #25Novembre Dia Internacional per l’Eliminació de les Violències cap a les Dones, especialment perquè la Llei Aragonès impactarà directament sobre la vida de les dones: perdrem drets i tindrem treballs més precaris.\nEls seus negocis o les nostres vides\nEl projecte de Llei de Contractes de Serveis a les Persones (Llei Aragonès) és una forma de violència cap a les dones perquè anteposa els seus negocis a les nostres vides. Aquesta llei afecta a serveis com la sanitat, el sector social o l’educació, i no és casualitat, que aquests siguin els serveis públics que han patit i pateixen amb més virulència les retallades. Tampoc ho és que molts d’aquests serveis estiguin relacionats amb els treballs de cura d’envelliment i dependència que són treballs socialment no reconeguts i relegats a l’àmbit privat que assumim majoritàriament les dones.\nLa llei regula explícitament la privatització sanitària de serveis ginecològics i obstètrics, pediàtrics, serveis de planificació familiar, hospitalaris de cirurgia; l’externalització en l’àmbit de l’educació de l’ensenyament preescolar i l’educació especial, el servei de menjadors escolars o els serveis de cura de les persones, com la geriatria; entre molts d’altres que són serveis imprescindibles perquè puguem gaudir de vides que valguin la pena ser viscudes.\nSi aquests serveis dels que depenen la nostra salut, educació o benestar els presten empreses privades sota la lògica de l’obtenció de beneficis, la nostra salut, la nostra educació, el nostre benestar i per tant, les nostres vides romandran segrestades i menystingudes de forma sistèmica i sistemàtica.\nPrivatitzar és precaritzar les treballadores\nEl projecte de Llei de Contractes de Serveis a les Persones (Llei Aragonès) és una forma de violència cap a les dones perquè privatitzar és precaritzar les treballadores. Aquesta llei no només no millora les condicions laborals de les treballadores sinó que les empitjora. Per guanyar la gestió d’un determinat servei, ja sigui per atendre persones amb dependència, per la neteja d’edificis municipals o per atendre les necessitats de persones vulnerables, les empreses han de competir entre elles i presentar l’oferta més econòmica sense perdre la seva part del pastís i per tant, mantenint el seu marge de benefici econòmic.\nD’aquesta manera, s’obliden les necessitats de la comunitat i es normalitza que la lògica mercantil és la que ha de regir la gestió dels serveis públics i la guerra entre empreses fet que afecta directament a la qualitat del servei i a les condicions laborals de les treballadores.\nEls serveis als que afecta aquesta llei són serveis en els que les plantilles són altament feminitzades, així que aquesta guerra entre empreses, principalment, és a costa de mercadejar amb les condicions laborals de les dones treballadores\nLa privatització dels serveis és la feminització de la pobresa\nEl projecte de Llei de Contractes de Serveis a les Persones (Llei Aragonès) és una forma de violència cap a les dones perquè la privatització dels serveis és la feminització de la pobresa. La llei Aragonès regula explícitament la privatització de serveis relacionats amb sectors feminitzats socialment no reconeguts on hi treballen principalment dones que veuen com empitjoren dia a dia les seves condicions laborals.\nPrincipalment som les dones de classe treballadora, que acabem assumint els treballs de cura d’envelliment i dependència a conseqüència de la retirada dels poders públics en la prestació d’aquests serveis. Això ho fem a canvi d’una doble càrrega de treball (remunerada i no remunerada) i d’una doble explotació (a la feina i a casa) que repercuteix de forma directa en el nostre estat de salut i augmenta la desigualtat entre homes i dones.\nEn d’altres paraules, el desmantellament dels serveis públics -sigui en forma de retallades o de privatitzacions-, especialment dels serveis essencials per a la cura de la vida, fa que acabem essent majoritàriament les dones les que assumim els treballs de cura, a costa d’empitjorar les nostres condicions laborals i assumint conseqüències greus per la nostra salut (tant físiques com psicològiques).\nPer tal de poder assumir les cures que els serveis públics deixen d’atendre les dones hem de tornar, parcialment o íntegrament, a treballar a la llar, perdent llibertat econòmica, agreujant la dependència en la parella, cosa que aprofundeix en la divisió sexual del treball i agreuja els casos de violència econòmica.\nSi les cures són assumides pel sector privat posant al centre la cerca de beneficis econòmics i no la vida, s’agreuja la precarització de les condicions de les treballadores que han de prestar aquests serveis i s’agreuja, en conseqüència el que s’anomena la cadena global de les cures, on són les dones migrades les que han de sostenir amb unes condicions, generalment, precàries la prestació d’aquests serveis, havent de patir, conflictes lligats a la seva condició de dones migrades tant a nivell jurídic com social.\nFARTES DE COSIR LES SEVES RETALLADES I D’ARRIBAR ALLÀ ON NO ARRIBEN UNS SERVEIS PÚBLICS INCAPAÇOS DE SOSTENIR LA VIDA, DIEM NO A LA LLEI ARAGONÈS.\nGeneral aturem la llei aragones permalink\n← La situació dels hospitals francesos\nSIS DIES A URGÈNCIES →


Topografia Girona / Empordà / La Selva / Pla de l'Estany\nTopografia GironaDavid Vega Puig2021-05-17T08:31:43+02:00\nEts propietari d’una finca rústica? Problemes amb els límits o superfície del cadastre o de les escriptures?\nEt donem solucions de topografia per resoldre conflictes relacionats amb cadastre i registre de la propietat. Realitzem aixecaments topogràfics per calcular la superfíce de la seva parcel·la amb GPS amb precissió centimètrica. Els resultats de superfície que hem obtingut en la medició topografica els comparem amb la superfície cadastral i la superfície escripturada, delimitem les finques per solucionar els problemes administració i/o amb el veí.\nAixecament topogràfic per delimitar i amidar finques rústiques.\nArxius GML pel Notari i Registre de la Proietat.\nGestoria cadastral (Tràmits amb el cadastre per modificar: Titurlars, limits de parcel·la, canvis d’ús).\nDrets de pas i servituds entre finques rústiques.\nInformes per a expedients de major cabuda i excés de cabuda.\nCertificats de compra-venta (límits i amidaments en cadastre i registre propietat).\nNecessites un pressupost\nTopografia per correcció d’errades cadastrals:\nEls límits que apareixen al cadastre de la parcel·la són els reals?\nEls límits de cadastre no tenen perquè ser els reals sol és una representació gràfica per pagar impostos.\nQuines mides té la meva parcel·la rústica?\nRealitzem l’aixecament topogràfic dels límits de la finca amb GPS centimètric per calcular la superfície i comprovar posteriorment si aquests corresponen als cadastrals i els de l’escriptura. En cas que no corresponguin redactarem un informe de discrepàncies per presentar a cadastre per a que es corregeixi.\nDes de Llindars topografia t’oferim professionalitat dels nostres tècnics. Desenvolupem les feines amb l’equip d’última tecnologia ens GPS centimètrics. Oferim treballs de especialitzats tant en finques rústiques, forestals o agràries i propietats urbanes i adaptem el pressupost a mida de la feina que es requereix. Sobretot treballem en les províncies de Girona i Barcelona, encara que també es poden realitzar serveis en altres.\nMIRA EL NOSTRES ARTICLES DEL BLOG


L'ajuntament de Manresa rep Melania Sorroche, bicampiona d'Europa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'ajuntament de Manresa rep Melania Sorroche, bicampiona d'Europa\nLa púgil vilomarenca ha conversat amb l'alcalde i el regidor d'esports de la capital del Bages\nredacció manresa 27.02.2020 | 16:22\nMassegú, Junyent, Sorroche i Fernández, al despatx d'alcaldia AJUNTAMENT DE MANRESA\nMassegú, Junyent, Sorroche i Fernández, al despatx d'alcaldia\nLa boxejadora vilomarenca Melania Sorroche ha visitat aquest dimarts l'ajuntament de Manresa en una recepció que s'ha fet al despatx d'alcaldia. Sorroche va renovar el títol de campiona d'Europa del pes gall el desembre passat en batre l'aspirant Violeta González per KO en el vuitè assalt d'un combat que estava programat a deu. Ha estat rebuda a l'Ajuntament de Manresa per l'alcalde Valentí Junyent i el regidor d'Esports, Toni Massegú, juntament amb el seu entrenador, Francesc Fernández. L'alcalde li ha lliurat un obsequi en nom de la ciutat.\nLa boxejadora es va proclamar campiona d'Europa del pes gall per segon any consecutiu, el desembre passat, en batre l'aspirant Violeta González per KO en el vuitè assalt d'un combat que estava programat a deu. L'any 2018, Melania Sorroche, popularment coneguda com la Chony, havia assolit el primer títol de campiona d'Europa en batre la canària Davinia Pérez. Durant la recepció, l'alcalde li ha lliurat un obsequi en nom de l'Ajuntament i s'ha fet una foto commemorativa. Per la seva part, l'esportista bagenca ha mostrat el seu cinturó de campiona d'Europa.\nL'alcalde Valentí Junyent rep el premi de millor dirigent polític de l'ACDE.\nLa campiona europea de boxa, Melania Sorroche, rebuda a l'ajuntament.\nSignatura de l'acord de la federació universitària a Barcelona.


Al Brasil, també #SensePor – INTERSINDICAL – CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nLa Presidenta del Brasil Dilma Rousseff\nArticle de Sergi Perelló, Vicesecretari general de la Intersindical-CSC\nEl Brasil viu un moment polític greu i particularment perillós pel conjunt dels treballadors i treballadores\nHi ha en marxa un cop d’estat, dissimulat en un procés d’impeachment, sense cap base legal, que constitueix una greu amenaça a la democràcia, la sobirania nacional, la legislació laboral i les conquestes històriques de les classes populars. La conspiració colpista ve de lluny, ja es feu present a les manifestacions de 2013 i 2014 (sota el lema “no hi haurà copa”) manipulades per tal de crear un ambient de caos social i per debilitar i desestabilitzar el govern de la presidenta Dilma Rousseff. L’ofensiva va anar en augment després de la reelecció de Dilma amb el procés d’impeachment encapçalat per Eduardo Cunha, un senyor demandat per la Cort Suprema del Brasil.\nUna anàlisi més ampli de la realitat suggereix que no es tracta d’un moviment restringit al Brasil, sinó d’una onada conservadora molt més extensa, que té com a fons la crisi econòmica i geopolítica del capitalisme així com l’estructura de domini internacional que els Estats Units encapçala. Els revessos electorals de les forces democràtiques a l’Argentina, Veneçuela i Bolívia, així com els cops d’estat a Hondures (2009) i Paraguai (2012), estan emmarcades en la mateixa onada.\nAl Brasil, com a la resta d’Amèrica Llatina, el latifundisme, una part de la gran burgesia i les elits financeres internacionals, amb l’inestimable ajuda dels Estats Units, tornen a trobar el seu momentum. De fet són els mateixos, que el 1964, van promoure el cop d’estat al Brasil.\nDe fet, allò que perseguien els colpistes l’any 1964, s’entreveu a les línies mestres del suposat futur govern un cop puguin desfer-se de Dilma Rousseff; el vicepresident del govern, Michel Temer, del PMBD (Partit de Moviment Democràtic Brasiler) ja ha promès a la patronal acabar amb la Consolidació de les Lleis Laborals (la legislació laboral brasilera), primar el mercat per sobre de les lleis, ajustos fiscals i retallades en salut, educació i protecció social. I com a cirereta en matèria estrictament laboral, acabar amb les pujades del salari mínim, reduir les cobertures de la seguretat social i fixar un mínim per a jubilar-se, que sempre vol dir fer-ho el més tard possible.\nEl PSDB, (Partit de la Social-Democràcia Brasilera), que tot i el seu nom és un partit estrictament de dretes, dóna suport a les propostes de Temer. I per això mateix, les principals patronals i organitzacions de terratinents (Federació de les Indústries de Sao Paolo, la Confederació Ruralista o la Confederació Nacional de la Indústria) donen suport i patrocinen l’impeachment.\nEl capital estranger, i també els Estats Units, en poden sortir guanyant amb l’impeachment, amb privatitzacions de gran empreses públiques, especialment PetroBras, però sobretot perquè Brasil deixaria d’apuntalar les estructures (independents de ‘l’imperi’) d’integració d’Amèrica Llatina i el Carib, com el MERCOSUR, la CELAC o els BRICS.\nAmb el bloqueig del projecte nacional, democràtic i popular que, amb encerts i molts errors òbviament, s’anava aplicant al Brasil des de 2003, els colpistes pretenen restaurar les polítiques neocons per davant dels interessos nacionals i els drets socials del Brasil. És un procés il·legítim i marcadament antidemocràtic, que no dubtarà més endavant a criminalitzar la protesta i retallar les llibertats. És el típic esquema que ha emprat mobilitzacions de descontentament i el discurs de la manca de democràcia al Brasil, per després repartir a tort i a dret garrotades mentre converteix la protesta en pseudo-terrorisme.\nCom a tot arreu, som davant la disputa per l’hegemonia de les forces democràtiques i progressistes del Brasil davant les elits egoistes de sempre. I com amb tot, és la gent, el poble, les majories socials, qui amb les mobilitzacions poden seguir endavant amb les transformacions o tornar enrere. I és curiós, i simptomàtic, que un dels principals moviments que està cridant a la gent a sortir al carrer a defensar les conquestes socials es digui Front del Poble Sense Por.\nhttps://www.intersindical-csc.cat/2016/05/06/al-brasil-tambe-sensepor/ 2016-05-06T19:05:53+01:00 @cscInternacionalBrasil,Dilma,internacional,Internacionalisme,PTArticle de Sergi Perelló, Vicesecretari general de la Intersindical-CSC El Brasil viu un moment polític greu i particularment perillós pel conjunt dels treballadors i treballadores Hi ha en marxa un cop d'estat, dissimulat en un procés d'impeachment, sense cap base legal, que constitueix una greu amenaça a la democràcia, la sobirania...@csc jesus.palomar@intersindical-csc.catAdministratorINTERSINDICAL - CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nBrasil, Dilma, internacional, Internacionalisme, PT\n« Inquietud pel contingut de les negociacions del TTIP filtrat per Greenpeace\nMecaplast: es desconvoca la vaga en ratificar la plantilla l’acord entre sindicats i empresa »


El Pamesa guanya el torcebraç al Barça en la lluita pel lideratge\nLa campanya «Encistella la teva jugueta» recaptà 50.000 euros\nEl Pamesa València aconseguí ahir el triomf al seu feu davant un FC Barcelona que començà dominant el partit però que el regalà al darrer quart, en una jornada en què es recaptaren quasi 50.000 euros per a juguetes.\nAmb el resultat de 84-74, els de Paco Olmos regalaren una victòria a l'afició, que gaudí del millor partit de la jornada. Quan falta només un matx per a l'aturada de Nadal, el conjunt txe, que s'enfrontarà al Fuenlabrada, gaudeix del lideratge en solitari.\nLa intensitat del duel entre Barça i Pamesa fou només igualada per l'emoció que presidí l'enfrontament entre el Breogán i el Manresa, resolt a favor dels catalans per un punt de diferència després de dues pròrrogues que injectaren un bon grapat de punts per a la campanya nadalenca destinada a la solidaritat (111-112).\nPer altra banda, l'Estudiantes trencà la seva nefasta ratxa de tres derrotes consecutives apallissant el Casademont Girona (91-57) en un partit marcat per la intensitat de la seva defensa, que va aconseguir frenar en tot moment l'atac dels gironins, i un immens Felipe Reyes, autèntic dominador de la zona i bastió fonamental en la victòria de l'equip estudiantil ja que anotà 34 punts, la seva màxima marca de la temporada.\nLa visita del coer, el Granada, a Vitòria, com la del Càceres, antepenúltim, a la pista de l'Unicaja, acabaren com s'esperava, amb sengles victòries d'alabesos i malaguenys per 95-77 i 98-77, respectivament.\nEl Girona tingué la mateixa sort al Palacio Vistalegre, però l'Estudiantes no el deixà créixer al marcador (91-57). Tampoc no ho féu el Caprabo Lleida davant del Reial Madrid, que trobà moltes menys dificultats de les previstes per donar un altre cop en la seva trajectòria (89-66).\nL'actualitat solidària la marcaren els 1.541 punts registrats, que es distribuiran entre hospitals i centres benèfics (18.492). Gràcies al «dau màgic», una nova iniciativa de Famosa, patrocinadora d'«Encistella la teva jugueta», en cinc dels nou partits l'anotació es multiplicà per tres i en els altres quatre per dos, la qual cosa suposa uns 29.000 euros en regals per a Galícia.


Tancament de setembre\nTancament de setmana i també de mes. Quant a la setmana, els principals selectius europeus tancaven lleugerament a l’alça. Per altra banda, fixant-nos en el rendiment mensual, és a dir, durant el mes de setembre, els índexs de referència de la zona euro sorprenien positivament. Per exemple, l’eurostoxx50 superava el +4,50%, el Dax alemany el +6%, mentre que l’Ibex-35 es quedava lleugerament endarrerit per situar-se lleugerament sobre el +0,5%. La cita d’aquest cap de setmana a Catalunya podria ser un dels factors que ha provocat un modest diferencial del selectiu espanyol versus la resta d’europeus. A nivell macroeconòmic, hem conegut dades de confiança del consumidor i PMI que han estat molt favorables per a Europa.\nA tancament europeu, els principals mercats cotitzaven de forma plana i amb certa tranquil·litat deixant endarrere una jornada com dimecres, que va ser positiva, en especial per l’Ibex-35 i alguns dels valors del sector financer. Durant la jornada d’ahir es van publicar xifres de la confiança del consumidor a la zona euro de setembre. Aquestes xifres se situaven superant les previsions. En aquest context, la divisa europea tornava a marcar fortalesa. En el cas de l’eurodòlar, la cotització intentava tornar a buscar nivells d’1,18. L’or, per altra banda, es mantenia estable en nivells de 1.285.\nEls mercats europeus obrien la darrera jornada de cotització en positiu. De fet, encapçalats per l’IBEX-35, els parquets de l’eurozona tancaven el dia recuperant part de les pèrdues de la setmana. Sense marxar del país veí, l’índex de referència espanyol relaxava les tensions de Catalunya i registrava un tancament superior a l’1,50%. Els valors que encapçalaven aquests increments eren Banc Sabadell, Mapfre i Caixabank. En part, aquesta tranquil·litat del mercat venia de la mà d’un informe dels analistes de Barclays, que consideraven exagerats els temors pel referèndum català. A l’altra banda de l’Atlàntic, l’endemà de la visita del president espanyol a la Casa Blanca, Wall Street obria a l’alça amb lleus moviments.\nLes tensions geopolítiques entre Corea del Nord i els EUA seguien la seva escalada. El ministre d’Exteriors nord-coreà, Ri Yong-ho, donava per declarada la guerra amb Amèrica del Nord. En aquest context, l’índex del país nipó, el Nikkei 225, tancava la jornada en negatiu. De la mateixa manera, a tancament, els índexs de referència europeus registraven comportaments lleugerament a la baixa. Per altra banda, les eleccions alemanyes (on Angela Merkel revalidava el títol tot i que amb menor suport) i un Banc Central Europeu que es resisteix a modificar el programa de recompra de deute, començava a passar factura a la divisa comunitària. En espera de les paraules de Janet Yellen a Cleveland, la cotització euro dòlar es situava en mínims del mes, 1,177.\nMerkel guanya a Alemanya\nAquest cap de setmana es celebraven les eleccions generals a Alemanya. La CDU/CSU tornava a guanyar i Angela Merkel revalidava el mandat per quarta vegada. Igualment, el suport d’aquest cop no ha estat tan majoritari com l’anterior. El partit de Merkel haurà de buscar suports a altres partits, cosa que probablement comporti una major limitació de les seves polítiques. Els riscos més destacats a data d’avui semblen ser el referèndum català. No obstant això, els mercats de renda variable es prenen modestament aquests esdeveniments. El deute espanyol manté nivells estables. Pel que fa a nivell macroeconòmic, Europa segueix forta i les dades de PMI de setembre així ho confirmaven. En aquest context, els selectius de la zona euro tancaven lleugerament a la baixa.\nLa nova amenaça del senyor Rocket man (amb referència al secretari general nord-coreà segons un tuit realitzat per Donald Trump) feia trontollar inicialment els índexs de referencia europeus. No obstant això, a mesura que passava el dia els selectius repuntaven per acabar finalment amb modestes pujades. En el cas de la renda fixa, el bund alemany es mantenia estable fregant rendiments del 0,45%. Pel que feia a la divisa comunitària, les darreres sessions semblava haver trobat certa comoditat lateral en el rang d’1,19-1,20 contra la divisa nord americana. Finalment, posant el punt de mira als EUA, l’avís de Kim Jong-un de llançar una nova bomba d’hidrogen al Pacífic també forçava l’obertura en vermell de Wall Street, que a tancament europeu registrava lleugeres caigudes no superiors al 0,20%.\nSeguim amb baixes volatilitats\nEls selectius de Wall Street es mantenien estables després de la compareixença de Janet Ye-llen. Encara que la Reserva Federal dels EUA preveia una nova pujada del preu del diner abans de finalitzar l’any (previsiblement al desembre), dimecres passat els mantenien inalterats. La divisa europea reaccionava depreciant-se respecte el dòlar americà des de nivells d’1,20 fins a 1,19. Igualment, la jornada d’ahir tornàvem a veure una lleugera recuperació de l’euro, situant-lo en 1,195. Seguint en la darrera sessió de cotització, els principals índexs europeus mostraven tancaments en verd. En el cas del parquet espanyol, l’Ibex-35 registrava una suau pujada (+0,05%) recuperant part del perdut dimecres (-0,83%).\nEls mercats europeus aixecaven la jornada amb tímides correccions. En el cas espanyol, la presentació de resultats d’Inditex encapçalava els titulars de primera hora. El benefici net del 2s fiscal se situava en 1.366 milions d’euros, força en línia amb l’esperat pel consens. No obstant això, el marge brut de la companyia quedava per sota de les estimacions i deixava la cotització del valor en vermell. Per altra banda, les tensions viscudes a Catalunya provocaven un comportament negatiu de l’IBEX-35, que es desmarcava de la resta de selectius europeus i fregava el -1%. Als EUA, en espera de les paraules de Janet Yellen i les possibles pistes sobre política monetària, Wall Street es mantenia pla a tancament europeu.\nReunió de la Reserva Federal\nLes borses europees mantenien el to alegre en la darrera sessió de cotització. Sense mostrar un comportament fortament alcista, els selectius evolucionaven de menys a més tancant amb suaus repunts. En el cas de l’ibex-35, en l’àmbit corporatiu l’atenció se situava sobre el gegant tèxtil Inditex. La jornada anterior, en la presentació de resultats, la companyia se situava registrant rendiments plans. Pel que fa als EUA, ahir donàvem el tret de sortida a la reunió de dos dies de la Reserva Federal. La probabilitat de pujada de tipus a Nord-amèrica es reduïa tot i que no es descartava que Janet Yellen, la presidenta de la FED, donés noves pistes sobre la política monetària.\nLa setmana passada finalitzava amb increments a les borses. De fet, ni tan sols els míssils llançats per Corea del Nord van fer trontollar els mercats. Com a fet destacat, divendres Standard & Poor’s apujava el ràting de Portugal fins al BBB-, posicionant així el país en Investment Grade. Pel que fa a la jornada d’ahir, la tranquil·litat va predominar als mercats de renda variable europea. L’inici de setmana també registrava rendiments positius. Ara, els analistes centren la seva atenció en la propera reunió de la Fed, que podria fer moure els nivells actuals de la divisa americana. A part, un dels punts clau als quals estarem atents seran les eleccions generals d’Alemanya, encara que el mercat dona per fet que guanyarà el partit d’Angela Merkel.


Esteve Gironès: «Els trens de mitja distància han de parar a l'estació de Camallera» - Empordà\nEsteve Gironès: «Els trens de mitja distància han de parar a l'estació de Camallera»\n«Estem desenvolupant el POUM del municipi per arreglar una situació urbanística amb un problema gran», indica l'alcalde\nEsteve Gironès, al balcó de la Casa de la Vila de Camallera. andrea bolcato\nEsteve Gironès, al balcó de la Casa de la Vila de Camallera.\nNascut al municipi (1980), és alcalde des del 2015 per JuntsxCat.\nL'Ajuntament de Saus, Camallera i Llampaies i una xarxa de voluntariat, durant el confinament, van dotar la població de mascaretes protectores i van fer un recapte d'aliments per ajudar les famílies del municipi sense ingressos.\nCom s'ha desenvolupat la Covid-19 en aquest municipi?\nAquí, va començar bastant malament, ja que, als primers dies, ens vam trobar que teníem tres persones que eren contagiades i ens vam alarmar una mica, pensant que això se'ns podia anar de les mans, però la situació es va controlar. L'Ajuntament va prendre mesures i vam repartir mascaretes protectores i guants, als comerços i a tota la població. Vam fer tot el que era al nostre abast per poder-ho controlar. Al nostre municipi, ara, ho portem bastant bé. No hi ha hagut cap cas greu.\nI, després d'aquest principi, alguna complicació més en alguna cosa?\nContra la Covid, hem fet tot el que calia fer. Amb les reunions i trobades, hem seguit totes les normes de seguretat. Ho hem fet, amb les tasques de desenvolupament del POUM (Pla d'Ordenació Urbanística Municipal). Hem fet el procés de participació ciutadana, al pavelló poliesportiu, pel que exigeix la normativa, i així ho podíem complir perfectament, amb l'espai més gran, es podien complir les distàncies de seguretat mínima, com marca la llei, i hem pogut seguir endavant.\nI aquest POUM què els ha de permetre?\nEn principi, aquest POUM ens permetrà arreglar la situació urbanística que tenim al municipi. El més preocupant és el sector de Lluena, una urbanització situada en direcció a Vilopriu. Hi va haver una sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya que ho va declarar tot rústic i, ara, tenim un problema greu perquè hi ha moltes cases edificades, n'hi ha d'altres que volen edificar, d'altres que potser volen ampliar i l'Ajuntament no pot donar llicències. Això, en aquest sentit, implica que tenim una falta d'ingressos. A més, en declarar-se rústic, ens ha baixat la recaptació dels IBI (impost de béns immobles), ja que, abans, el terreny era urbà i hem perdut entre 30 i 40 milions cada any. Per a un municipi de les nostres característiques, això són diners. Però, estem en procés d'arreglar-ho i sembla que es podrà arreglar. Aquesta sentència de Lluena ens ha explotat a nosaltres, però ja ve de consistoris anteriors.\nQuan confien tenir acabat aquest POUM?\nEns han dit que, en un any i mig, si tots els processos segueixen endavant i no hi ha al·legacions. Estem a mig camí, com aquell qui diu. Falta presentar el projecte a Urbanisme i a veure què diuen. Calculem que, en vista a l'any vinent, però l'aturada que ha provocat la Covid ha fet que anéssim una mica retardats. Malgrat tot, calculem que, a finals de l'any vinent, la cosa podrà estar força enllestida. Pot ser molt variable, ja que poden sortir moltes coses i el termini s'aturi. El POUM servirà per posar-ho tot al seu lloc.\nLa pandèmia ha afectat alguna actuació municipal?\nNo. Les obres que teníem importants per fer s'han pogut fer igualment. Hem col·locat bombetes leds en una part del municipi. Això ens permetrà fer entre un 70 i 80% d'estalvi energètic. Ara, també, hem fet el local social de Saus, i obres de millora a l'escola.\nCom s'han marcat aquest mandat, que va començar l'any passat?\nHa sigut una inèrcia del mandat passat. Moltes actuacions que estem fent ara ja venen de gestions fetes en el mandat anterior. Moltes actuacions que estem fent ara són amb subvencions que havíem obtingut en la legislatura anterior i ara les estem acabant de treballar. Bé, són aquelles subvencions, però n'hi ha de més recents, com les del sanejament d'aigua, perquè, com altres pobles de l'Alt Empordà, aquí, hi tenim el problema dels nitrats i nosaltres volem solucionar aquest problema definitivament. Estic molt content perquè, ara, recentment, vam tenir problemes de nitrats. A Camallera, ho vam arreglar amb hores, perquè ho vam detectar i, de seguida, vam desactivar l'aigua d'un pou amb nitrats i vam fer venir aigua d'un altre pou que no en tenia. A Llampaies, només tenim un pou i ara estem traient els nitrats a través d'una planta desnitrificadora. Quan tens quatre pous i tres estan amb nitrats, és un problema.\nHan aconseguit reduir l'endeutament municipal des del 2015...\nSí, l'hem reduït en un 70 per cent, perquè, quan vam entrar nosaltres, l'any 2015, estàvem a 796.000 euros d'endeutament, mentre que, ara, en tenim 277.000. Hem rebaixat el deute 519.000 euros.\nEls satisfà el servei de l'estació de trens per connectar els municipis de l'entorn?\nSí, i aquest és un tema que fa anys que hi estem lluitant. L'estació està bé i Adif (l'ens administrador d'infraestructures ferroviàries de l'Estat) ha anat fent actuacions que els hi hem reclamat des del govern municipal. Ara hem tingut un problema amb l'enllumenat i ho van millorar. El que estem reclamant des de fa anys és la parada de trens de mitja distància. Que s'aturin els Catalunya Exprés de tota la vida, els mateixos que s'aturen a Flaçà o a Figueres. Aquí, a Camallera, és un lloc estratègic, perquè ens trobem que un tren que ve de Figueres, s'atura a Flaçà, però aquí hi tenim una zona morta, com qui diu, queda al mig i, en canvi, agafa un nucli de població bastant elevat i el més important és l'Escala. Per a una persona que treballi a Girona o a Figueres i comenci a les vuit del matí, li és impossible anar-hi en tren. Millor que agafi el cotxe. Hem parlat amb la Generalitat i amb Adif, s'està redactant un projecte i falta que Foment faci una partida pressupostària per executar-ho. L'únic que s'ha de fer, ara, és ampliar les andanes i fer passos subterranis.\nCom ha tornat l'activitat al centre de serveis de la gent gran?\nEl protocol marcava el tancament durant el confinament i es va tornar a obrir amb totes les mesures de seguretat, quasi extremes, perquè es vetllava per la gent gran. Està funcionant perfecte, ara, esperant que estigui al cent per cent altre cop.\nEl curs escolar s'ha iniciat. Després de moltes reivindicacions, hi ha hagut millores a l'edifici. Estan satisfets de com ha quedat?\nNosaltres n'estem molt satisfets. La veritat és que ha quedat molt bé. Són obres que feia anys que estàvem reclamant. Hem tingut moltes reunions amb Ensenyament i, en principi, les obres s'havien de fer l'any passat, però van treure la partida i, aquest any, per fi, hem aconseguit que es fessin les millores. Eren obres bastant urgents, com la teulada, que estava força deteriorada i s'havia d'arreglar perquè hi havia goteres. Llavors, han arreglat els lavabos, han posat un descalcificador i ens trobàvem que hi havia unes aules que la calefacció no hi arribava i feia molta fred, i el que han fet és descentralitzar la calefacció i fer que arribés a tot l'edifici. També, hem arreglat unes esquerdes que hi havia en un dels murs de l'escola. Des de l'Ajuntament, hem col·locat parquet al terra del pati cobert i, d'aquesta manera, permetem que hi hagi més equipaments per als alumnes. Estic molt content i, ara, quedarà pendent lluitar perquè ens treguin els barracons, però, aquest, serà un altre episodi. Amb això, ja hem fet una millora bastant important.\nTenen pendent fer alguna inversió per a aquest any?\nAquest any, en principi, totes les inversions importants ja les hem fet. També hem aconseguit les aportacions del Pla Únic d'Obres i Serveis (PUOiSC), que ens permetrà acabar de posar leds, per fer tot el municipi. Serà un estalvi econòmic i energètic important. Una altra cosa, tenim fibra òptica i ha anat molt bé, ja que molta gent del nostre municipi, durant el confinament, feia teletreball, des de casa, i el fet de poder disposar de fibra òptica els ha anat genial. A més, gent que no era del municipi, però hi tenia segona residència, s'ha vingut a instal·lar-se aquí, per poder treballar des de casa. Això, també va bé per a l'economia del poble, perquè, si la gent viu aquí, van més bé els comerços i hi ha més creixement econòmic.\nEl ministre Ábalos troba «suficient» la freqüència d'AVE de Figueres a Barcelona.\nERC portarà al Senat la supressió de trens AVE per la crisi sanitària.\nRenfe incorpora dues noves connexions d'alta velocitat entre Figueres i Barcelona.