Ascó és el primer poble de la Ribera d'Ebre que recupera les festes amb bous\nAscó és el primer poble de la Ribera d'Ebre que recupera les festes amb bous. Durant els pròxims tres dies, les "vaquilles" tornaran a ser les protagonistes de les festes del municipi. L'Ajuntament ha hagut de demanar autorització per poder fer les festes.\nRedacció 23/08/2013 - 11.18 Actualitzat 23/08/2013 - 19.12\nAscó és la primera localitat de la comarca de la Ribera d'Ebre que ha recuperat les festes amb bous. Durant els pròxims tres dies els bous tornaran a ser els protagonistes de les festes del municipi. L'Ajuntament ha hagut de demanar autorització per als dos anys vinents per poder fer les festes. Feia 30 anys que no es feien correbous al municipi.\nSegons el consistori, no es tracta d'una maniobra per cridar l'atenció dels turistes, sinó que es vol recuperar una tradició molt estesa al Baix Ebre i el Montsià. El consistori ha assegurat que els responsables compliran tots els requisits per assegurar el bon tracte als animals.\nEl Regidor de Promoció Econòmica, Turisme i Festes, Pau Daniel Serrano, ha explicat a Catalunya Ràdio que abans si no hi havia "vaquilles", no hi havia festa. Serrano la considera una tradició "molt maca", que encara recorden. El regidor ha dit també que hi ha unes generacions que no han pogut gaudir mai de la festa i que, per tant, el desig d'aquestes generacions ha fet possible recuperar la tradició.\nAscó recupera les festes amb bous


Explosió de nous positius a Barcelona després de les festes de Nadal\nUn infectat per Covid-19 a l'UCI de l'Hospital Clínic de Barcelona / Jordi Play\nNomés a la regió sanitària de Barcelona ciutat s'han registrat mil casos nous en un sol dia\nLes dades de contagis de coronavirus ja comencen a reflectir l’impacte de les trobades de Nadal. Només a la regió sanitària de Barcelona ciutat s’han registrat mil casos nous en un sol dia. Així, ara el nombre total de confirmats per PCR o TA se situa en 83.817 (+1.040), xifra que s’eleva a 93.295 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 5.510 persones a l’àrea, 16 més que fa 24 hores.\nLa regió sanitària de la capital inclou també Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià del Besòs, tot i que la gran majoria de casos són de la ciutat de Barcelona. El risc de rebrot també ha pujat molt: arriba als 18 punts i se situa en 564. El de la setmana del 20 al 26 de desembre era de 365. La velocitat de propagació o ‘Rt’ puja de l’1,44 a l’1,47, per sobre de la registrada la setmana anterior (1,13), i la taxa de confirmats per PCR/TA en l’últim interval és de 215 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 389, mentre que en el període anterior era de 330. El 9,67% de les proves que es fan donen positiu.\nA la regió hi ha actualment 363 persones ingressades, de les que tres han entrat a l’hospital les darreres hores. Amb la introducció de les persones ingressades en UCI de la xarxa privada no es faciliten les dades de crítics disgregades per regions sanitàries. La setmana del 27 de desembre al 2 de gener es van notificar 60 defuncions i hi havia 359 ingressats. En l’interval anterior, les defuncions declarades van ser també 60 i hi havia 264 ingressats.\nEls sanitaris acceleren la vacunació\nLa incorporació del personal sanitari en el grup prioritari de vacunació, juntament amb les residències, ha fet pujat molt les xifres de vacunació. Els cinc primers dies havien deixat una ràtio molt baixa. A Barcelona ciutat hi hauria ara 4.231 vacunats, 2.084 més que en el balanç anterior. A la regió metropolitana nord s’ha administrat la vacuna a 4.440 persones, 1.997 més, mentre que a la metropolitana sud hi ha un total de 3.169 vacunats, 1.796 més que en l’anterior balanç. Al conjunt de Catalunya el Departament de Salut ha doblat en 24 hores el nombre de dosis subministrades.


Ampolles i totxos – VadeVi\nAmpolles i totxos\nSalvador Cot 15 de Maig de 2015 13:55\nD’aquesta crisi no se n’escapa ni un centímetre quadrat d’aquest país. Hi ha raons estructurals que fan que l’economia catalana –i la del conjunt de l’Estat- ofereixi unes dades esfereïdores que han alarmat les institucions europees i els mercats financers internacionals. La gravetat dels indicadors ha posat en dubte, fins i tot, la continuïtat d’aquest país dins la cobertura de l’euro.\nTot plegat té l’origen en la coneguda bombolla immobiliària que, en esclatar, ha deixat en no res el creixement i la creació de riquesa d’una economia fins aleshores en expansió explosiva. Algun dia s’estudiarà què va passar dins del sector immobiliari i ens diran quan es va tornar a construir, de nou, un bloc de pisos a Catalunya.\nRes de tot el que ha passat és atribuïble al sector vitivinícola català. Els pagesos, cellers i distribuïdors catalans són, justament, l’exemple contrari al del totxo. Amb totes les mancances que es vulgui, el vi català ha progressat extraordinariament els últims deu o quinze anys. S’ha invertit, s’ha fet recerca, s’han buscat nous mercats, s’ha fet promoció… En definitiva, el vi català ha tingut voluntat de competir.\nAquesta crisi passarà. Costarà, però passarà. I potser els polítics i els bancs d’aquest país hauran après que, encara que sigui més fácil, no compensa créixer a base d’especular amb pisos. I quedarà clar que el del vi és un sector estratègic, creador de riquesa, generador d’ocupació i que, a més, porta el nom de Catalunya a les taules d’arreu del món.\nQue se sàpiga.


A Puigdemont no li agraden els que tenen criteri propi. Amb un encefalograma polític pla, en uns moments tan compromesos per algun dels seus companys -precisament el d'aquells als quals va aconsellar que es quedessin a Catalunya mentre ell fugia a Bèlgica- ara ha decidit enterrar la Convergència que el va fer alcalde i diputat, apartant de les llistes electorals a aquells que són més intel·ligents i millors polítics que ell.\nPosaré un exemple: Carles Campuzano. L'home que al costat de Sánchez Llibre va fer possible que el grup parlamentari que dirigia Duran i Lleida portés al zenit del poder l'invent de Jordi Pujol, que va servir no només perquè Catalunya superés a Euskadi en el gran grup de les autonomies, sinó en l'assoliment, gens menyspreable, que no es podia fer en la política espanyola sense que hi hagués de trucar a Barcelona per sol·licitar el corresponent placet. De moment -que se sàpiga- cap líder català ha aconseguit emular semblant gesta i d'aquella economia puixant i europea només queden les cendres que han deixat les fuites massives d'empreses i capital.\nPer si els serveix d'alguna cosa, Campuzano és, o era a Madrid, a més d'un portaveu formidable, la baula perduda per a col·lectius tan importants com el dels discapacitats, que sempre el trobaven quan feia falta per donar un cop mà i estovar als governs socialistes o populars, quan s'oblidaven de complir les seves promeses pressupostàries que sempre, sempre, són cosa de vida o mort al sobreviure diari de tanta bona gent.\nSi Puigdemont preguntés al Cermi, a l'ONCE o en qualsevol associació de persones amb alguna discapacitat si coneixen a Carles Campuzano, segurament només escoltaria paraules d'agraïment a una feina discreta però tremendament efectiva. Avui sabem que el ximple de Waterloo vol treure-se'l de sobre ningunejant-lo en una llista electoral.\nA aquest periodista li sembla una solemne barbaritat i una injustícia política inqualificable. Només em queda l'esperança que les urnes ensenyin a aquest sàtrapa de pa sucat amb oli la maduresa de la que sempre hem presumit els catalans. Aquest senyor ni és Honorable ni un patriota. Només un ambiciós al que li interessa només la bonança personal a costa de la dels seus conciutadans. Ara es surt amb la seva, però Catalunya perd.\nCarles, gràcies per tot el que has fet en la política i en la vida, sobretot per aconseguir la utopia que ens permeti assolir un món sense barreres.


Milers de dones omplen els carrers de Catalunya pel 8-M: “No és un dia de celebració, sinó de reivindicació” - Social.cat\nMilers de dones omplen els carrers de Catalunya pel 8-M: “No és un dia de celebració, sinó de reivindicació”\nLa manifestació de Barcelona aplega 4.500 dones, a Girona s’han manifestat unes 2.500 i Lleida i Tarragona també han fet concentracions\nDimarts, 9 de març de 2021 | 10:00 h\nUna manifestant agafa un cartell en el qual es llegeix "Seguim aquí" durant la concentració estàtica del 8-M a Barcelona | Miquel Codolar (ACN)\nMilers de dones han omplert, malgrat la pandèmia, els carrers de Catalunya pel 8-M, Dia de la Dona. “No és un dia de celebració, sinó de reivindicació”, es podia llegir en alguns lemes. En total, la manifestació estàtica de Barcelona ha aplegat 4.500 dones, a Girona s’han manifestat unes 2.500 i a Lleida la protesta ha estat anticapitalista i feminista i Tarragona ha reunit fins a 500 dones.\nLa concentració feminista del Dia Internacional de la Dona a Barcelona ha començat de manera estàtica amb les manifestants aixecant pancartes i cridant proclames i ha acabat amb els participants ballant en una manifestació tant festiva com reivindicativa. Convocada pel col·lectiu Vaga Feminista, l'acció s'ha fet amb inscripció prèvia i aforament limitat a un màxim de 3.600 persones per adaptar-se a les mesures de prevenció per la Covid-19, tot i que la Guàrdia Urbana ha quantificat l'assistència en 4.500 persones.\nLa manifestació unitària del 8-M s'ha celebrat sota el lema “Juntes, diverses i rebels. Som imparables” i s'ha fet en vuit trams des de la Gran Via de les Corts Catalanes fins al carrer Rosselló. Dels vuit trams que s'han habilitat per la manifestació, sis eren no mixtos i dos eren mixtos. La inscripció als diferents trams s'ha fet a través del web del col·lectiu 'Vaga feminista' i diverses hores abans de l'inici de l'acció ja s'havien esgotat totes les places i l'aforament ha quedat ple.\nCada tram ha funcionat de manera força independent, de manera que per exemple mentre un tram estava fent un minut de silenci en un altre se seguia escoltant la batucada. La situació de les manifestants en els 3.600 punts dibuixats a terra ha durat vint minuts, de seguida s'han desplaçat.\nUna portaveu del col·lectiu Vaga Feminista ha reconegut, si bé han fet el possible per complir les restriccions per la Covid-19, al final havia estat “una mica caòtic”, però que estaven molt satisfetes de com s'havia desenvolupat. Durant l'hora que ha durant la concentració hi ha hagut temps per representacions teatrals, la lectura d'un manifest, crits reivindicatius, moltes 'selfies' i uns minuts amb un mar de llums liles amb el mòbil. Al final la música que s'emetia des d'una de les senzilles carrosses on hi havia una colla de persones ballant ha convertit el Passeig de Gràcia en una pista de ball improvisada durant un quart d'hora. Després de la manifestació estàtica, les convocants impulsen una cassolada i llums liles des dels balcons catalans a partir de les 21 h.\nGirona: “La lluita continua”\nA Girona, unes 2.500 persones, segons la Policia Municipal i els Mossos, s'han manifestat per reivindicar el 8-M sota el lema “Ens volen confinades, ens trobaran organitzades”. La mobilització, convocada per la Coordinadora de Feminismes Anticapitalista de Girona, ha començat a la plaça U d'Octubre i ha recorregut diversos carrers del centre de la ciutat fins a la Delegació del Govern, on han llegit un manifest assegurant que “la lluita continua” i han denunciat que la pandèmia ha “accentuat encara més les desigualtats”. També han denunciat els casos d'assetjament sexual destapats a l'Institut del Teatre i han interpretat diverses cançons de denúncia.\nQuan la manifestació ha arribat a la zona de Correus ha topat amb un fort desplegament policial dels Mossos, que els ha impedit accedir fins als jutjats. La situació ha generat critiques per part de les assistents, que han criticat el cos policial per "témer" una concentració de dones. I és que durant tot el recorregut les dones han encapçalat la mobilització demanant als homes que es desplacessin de la primera línia.\nDes d'aquí, s'han dirigit al carrer Santa Clara i la plaça Catalunya fins arribar a la Delegació del Govern. Aquí, la manifestació s'ha aturat per fer la lectura del manifest. “Ens veiem obligades a tornar a sortir al carrer”, han dit. I han exigit un resposta “col·lectiva” de canvis globals i han dit que no pararan fins acabar amb la divisió sexual a la feina, que les joves tinguin possibilitats de desenvolupar una feina digna, eradicar la violència contra les "identitats dissidents" o aconseguir el ple reconeixement de les treballadores de la llar i de cures, entre d'altres. Finalment, un grup de dones han interpretat diverses cançons de denúncia contra el masclisme, que han posat punt i final a l'acte.\nLleida: “El masclisme no ens atura; la Covid-19, tampoc”\nEls carrers de Lleida s'han tornat a tenyir de color lila amb motiu del 8-M, tot i la Covid-19. La mobilització ciutadana ha estat inferior a la registrada anys anteriors, amb poc més d'un miler de persones i s'han tornat a organitzar dos actes per separat, un per la Coordinadora 8M i l'altre per Marea Lila. El primer ha estat el més multitudinari, amb una manifestació que ha sortit a les 18h de la plaça Víctor Siurana per reivindicar un 8-M feminista, combatiu i anticapitalista, sota el lema “El masclisme no ens atura; la Covid-19, tampoc”. La marxa ha acabat davant la subdelegació del govern espanyol, on s'ha llegit un manifest i s'ha fet una foguera amb caixes de cartró que s'han cremat amb el foc. També han cremat una banderola de Vox.\nLa manifestació ha recorregut diversos carrers de Lleida i durant el trajecte ha fet diverses parades. Al Bisbat de Lleida s'han llençat penja robes per denunciar els avortaments il·legals, davant del Departament de Salut han reclamat l'avortament lliure i gratuït amb crits i pintades a la façana i, finalment, davant la Guàrdia Urbana han cridat “La policia tortura i assassina”. Durant el recorregut també han cantat “Mort al capital, a l'església i a l'Estat” i “Els carrers seran feministes”, entre d'altres.\nPer la seva banda, la Marea Lila ha organitzat una concentració a la plaça Sant Joan de Lleida a les 19h sota el lema “Juntes, diverses i rebels som imparables”. També han llegit un manifest i han penjat cartells a les escales de la plaça on es podia llegir “Els abusos sexuals no s'obliden, que algú ens expliqui perquè prescriuen”, '”Es castiga sempre la víctima, no l'agressor”, “No callarem” o “Fora abusadors de les escoles”. La manifestació ha aplegat un miler de persones segons les organitzadores i la concentració, unes 150. Tots dos actes han transcorregut sense incidents.\nTarragona: “Seguim reivindicant el que no se’ns ha donat”\nUnes 500 persones s'han concentrat aquest dilluns a Tarragona en motiu del 8-M. L'acte ha estat convocat per la Plataforma 8M del Camp de Tarragona i ha reclamat la igualtat de gènere, la fi de la violència masclista i la fi de la bretxa salarial. També ha servit per denunciar que la pandèmia ha empitjorat la situació laboral de les dones i que moltes de les feines feminitzades que fan són considerades essencials però no tenen el reconeixement social i salarial que correspondria. Per l'escenari que s'ha habilitat hi han passat grups de teatre i de música, així com membres del Grup de Treball en Defensa de la Sanitat Pública de Tarragona, que han denunciat la precarietat laboral que pateixen les dones que netegen els hospitals.\nMarjorie Machado, membre del col·lectiu feminista Fridas de Tarragona, ha explicat que el 8-M “no és un dia de celebració, sinó de reivindicació”. “Seguim reivindicant el que no se'ns ha donat. Tenim feines feminitzades i precaritzades per la pandèmia. S'ha vist com el capitalisme no és compatible amb la vida i sortim al carrer per recordar-ho”, ha apuntat.\nL'acte ha començat recordant que aquest dilluns al matí disset persones han estat identificades pels Mossos d'Esquadra, que investigaven unes pintades aparegudes a la seu de Vox. Posteriorment s'han llançat diferents proclames a favor de la lluita feminista i s'ha recordat que desenes de dones han perdut la vida en crims masclistes.\nDurant la concentració el grup Tornavís Teatre ha fet una actuació en la qual denunciaven diferents formes de discriminació que pateixen les dones quotidianament, com les dificultats que tenen per trobar feina perquè han de tenir cura dels infants, la pressió que reben de la publicitat per seguir els cànons de bellesa imposats socialment o la manca de coneixement que hi ha sobre les grans figures femenines de la història. Per l'escenari també hi ha passat el grup de ball Artífex, de Bonavista.\nA continuació, el Grup de Treball en Defensa de la Sanitat Pública de Tarragona ha denunciat la precarietat laboral que pateixen les dones que netegen els hospitals i ha reivindicat la lluita per la sanitat pública per davant de la privatització del servei. Finalment, part dels concentrats s'han dirigit cap a la plaça Corsini per acabar l'acte.


Els EUA i Canadà també deixen a terra els Boeing 737 MAX - Diari de Girona\nDonald Trump assegura que «la seguretat de les persones és la nostra principal preocupació»\neuropa press/ddg 14.03.2019 | 00:35\nEls EUA i Canadà també deixen a terra els Boeing 737 MAX Diari de Girona\nEl president dels Estats Units, Donald Trump, va anunciar que el seu Govern emetrà una «ordre d'emergència» per suspendre les operacions dels models Boeing 737 MAX 8 i 737 MAX 9 després del sinistre d'un d'aquests aparells a Etiòpia. Trump va destacar que tant l'Administració Federal d'Aviació (FAA) com Boeing «estan d'acord amb la mesura», alhora que va destacar que els aparells d'aquest model que estiguessin en vol arribarien al seu destí i quedarien llavors a terra fins a nova ordre.\n«Els pilots han estat notificats, les aerolínies han estat totes notificades i estan d'acord. La seguretat de les persones nord-americanes i de totes les persones són la nostra principal preocupació», va afegir.\nL'anunci va arribar poques hores després dels formulats per Canadà, Ucraïna, Geòrgia, Iraq i Líban. Dimarts, l'Agència Europea de Seguretat Aèria (EASA) va suspendre totes les operacions de vol de tots els avions Boeing model 737-8 MAX i 737-9 MAX a Europa, com a mesura de precaució. L'accident aeri de diumenge passat va causar 157 morts.


Working Paper 93: Brexit: i si no n'hi ha per a tant? - GROUP Andbank\nInici > Anàlisis de mercats > Working Paper 93: Brexit: i si no n’hi ha per a tant? > Working Paper 93: Brexit: i si no n’hi ha per a tant?\nWorking Paper 93: Brexit: i si no n’hi ha per a tant?\nPel que sembla, no és tan evident, ni rendible, abandonar la City. Malgrat l’audaç gest de les autoritats parisenques per atraure els banquers de Londres, la majoria s’ha burlat d’aquest gest.\nBrexit: i si no n'hi ha per a tant? (06/2016)\nFitxer pdf 248 KB


Les ONG rebutgen l'esborrany de conclusions de la Conferència del Clima\nBarcelona. Dissabte, 14 de desembre de 2019. 12:58\nActualitzat Dissabte, 14 de desembre de 2019. 12:58\nDiverses organitzacions mediambientals i de drets humans de diferents continents han criticat en bloc l'últim esborrany presentat avui a Madrid per la Presidència de la COP25, la Conferència del Clima de l'ONU, com a base de les negociacions per intentar arribar a un acord en la lluita contra la crisi climàtica.\nRepresentants d'organitzacions com Greenpeace International, Action Aid o WWF s'han dirigit als mitjans en el centre de premsa per subratllar el seu desacord amb la marxa de les negociacions i la seva indignació pels "febles compromisos" recollits a l'últim esborrany de les parts de la XXV Conferència de Nacions Unides sobre Canvi Climàtic.\nMohamed Adow, expert en polítiques climàtiques de l'organització Christian Aid d'ajuda al desenvolupament, ha dit que el text és "molt decebedor", quan els científics estan alertant dels efectes devastadors del canvi climàtic si les emissions continuen creixent.\nS'ha referit als nens de països com l'Índia, per als quals aquest document de la Presidència xilena serà "una traïció per al seu futur" i ha insistit que "és totalment inacceptable" que el text s'allunyi de l'Acord de París, que "ens havia donat tanta esperança en la revisió a l'alça de l'ambició".\n"Aquest document ens fa retrocedir a la situació prèvia a l'Acord de París, sense compromisos seriosos davant la crisi climàtica i els reptes que s'havien assolit", ha incidit.\nPer a l'organització ambientalista internacional WWF, és "inacceptable" l'esborrany d'acord sobre el clima que continuen negociant les delegacions dels gairebé 200 països que participen en la COP25 de Madrid, un dia després de la data prevista per a la seva clausura.\nLa cap de la delegació de WWF, Vanessa Pérez-Cirera, ha dit que es tracta d'un esborrany "extremadament feble", especialment en allò referent a l'ambició climàtica, i ressalta que davant de la crisi que pateix el planeta, es necessiten objectius de reducció d'emissions mes ambiciosos per a 2020, "pràcticament eliminats de l'esborrany".\nMar Asunción, responsable d'Energia i Clima de l'ONG a Espanya, ha assenyalat que "l'única paraula que fins ara reflecteix la situació en la qual ens trobem és decebedora", ja que l'últim esborrany facilitat per les parts "és molt fluix, ja que no respon a l'emergència climàtica".\n"Si l'esmentat esborrany no canvia -ha afegit- no respondríem a l'objectiu prioritari, que és assegurar una ambició més gran en els plans que han de presentar-se el 2020 perquè estiguin en la línia del que diu la ciència i clama la societat."\nEl científic Alden Meyer, director d'estratègia de l'organització Union of Concerned Scientists, ha qualificat aquest esborrany "d'injust i d'immoral".\n"No he vist mai una desconnexió major com el que estem veient en aquesta COP entre el que la ciència requereix i el món demanda i el que els negociadors del clima estan negociant en termes d'impulsar acció climàtica", ha dit.\nSegons la seva opinió, "el món està en flames i la nostra finestra d'escapada s'està fent cada vegada més difícil d'assolir quan més ens allunyem de l'acció".\nPer això, els països rics "han de respondre a la crida de la joventut en favor dels més vulnerables del món", però al "totalment inacceptable" document de la Presidència xilena "no hi ha rastre de la intenció dels països d'augmentar la seva ambició en la reducció de les seves emissions contaminants".\n"Si els països fracassen en l'objectiu de limitar la temperatura per sota dels 2 graus, assolir l'objectiu d'1,5 serà pràcticament impossible", ha concluído.\nCOP25 MADRID Greta Thunberg: L'esperança no ve dels governs sinó de les persones El Nacional\nCOP25 Madrid Greta Thunberg torna a la COP25 per donar veu als científics El Nacional / Efe


Pack de llibres: Passatge al nou món, Diví i La literatura recordada - Club TR3SC\nLa travessa que va canviar un destí. La nova novel·la de l'autora de l'èxit 'L'hospital dels pobres'. La Berta Casals ja és gran, i és vídua. Rep a la seva Estancia Mitchell (a l'Argentina), el lloc on sempre ha viscut, la seva néta Valentina, que és escriptora. La Berta rememorarà el seu passat, sobretot en parlarà commocionada des que ha sabut de la mort de la seva amiga Ira, una ballarina russa. El pare de la Berta va acordar un casament de conveniència. Es va embarcar des de Barcelona el 1918, a bord del transatlàntic Reina Victòria Eugènia, per contraure matrimoni amb el Julio Mitchell, un ric hisendat. L'àvia explica a la seva néta Valentina com va anar aquest gran viatge que va canviar la seva vida.\nDiví és un thriller claustrofòbic i angoixant que atrapa de manera incansable, que sorprèn el lector i que ofereix el plaer de llegir compulsivament. Descripció de l'obra L'epicentre mundial del surrealisme ha estat profanat. Figueres desperta amb la imatge macabra d'un crim que reprodueix El Crist de Sant Joan de la Creu de Salvador Dalí. El mateix dia que s'inaugura una exposició retrospectiva dedicada al geni, el focus dels mitjans de comunicació apuntarà a un crucificat davant el Teatre-Museu Dalí. El sergent del Mossos d'Esquadra, Alberto Olazábal, s'haurà d'enfrontar al seu passat per resoldre el diabòlic calendari fixat per l'assassí. Així comença aquest entramat d'horror surrealista on interessos polítics, mediàtics i artístics s'entrecreuen sota la remor d'una pregunta de gens fàcil resposta; es poden justificar les atrocitats d'un monstre?\nUn recorregut insòlit a través de 101 notes de lectura d'Enric Iborra, sobre temes, autors i obres de la literatura universal en general i de la catalana en particular. Una passejada literària que de segur entusiasmarà tots els qui estimem els llibres.


Menorca Reserva de la Biosfera - Consell Insular de Menorca - Menorca participa en la segona trobada d´alimentació sostenible a París\nTrobada d'alimentació sostenible a París\nMenorca participa en la segona trobada d'alimentació sostenible a París\nL'Agència Menorca Reserva de Biosfera acudeix a la cita per presentar l'estratègia alimentària planificada a Menorca i dades de l'últim estudi sobre fluxos alimentaris a l'illa\nConferència a la segona Trobada d'alimentació sostenible a París avui.\nL'illa de Menorca participa en la segona trobada d'alimentació sostenible que se celebra avui a París, unes jornades organitzades per institucions científiques, universitats i organitzacions socials de l'àmbit de l'alimentació i que tenen com a objectiu la posada en comú de línies de treball per fer efectiva la transició alimentària. La jornada reuneix més de 700 participants de territoris francesos i espanyols que treballen en sostenibilitat lligada a l'alimentació i al territori, i compta amb taules rodones, tallers, presentació d'estudis científics i conferències sobre les últimes iniciatives en sostenibilitat alimentària.\nL'Agència Menorca Reserva de Biosfera acudeix a la cita per presentar l'estratègia alimentària de la reserva, que recull els objectius i línies d'acció implementades a l'illa en matèria d'alimentació sostenible, així com per parlar dels resultats de l'Estudi de Fluxos Alimentaris a Menorca, un document que analitza la forma en què ens alimentem a l'illa i que serveix a la institució insular per avançar en l'Estratègia Alimentària de Menorca. Entre les dades de l'estudi destaca que a Menorca es consumeix un 19% de producte local, mentre el 81% prové de fora de l'illa, o que de les 77.000 tones d'aliments que consumim, 11.000 acaben malbaratats.\nAquest Estudi de Fluxos Alimentaris s'emmarca dins l'Estratègia Alimentària de Menorca. Constitueix un treball diagnòstic en matèria alimentària, i entre altres coses aporta dades com la quantitat d'aliment local que es produeix i consumeix a l'illa per sectors, la importació i exportació alimentària de Menorca o dades sobre contaminació i malbaratament d'aliments a l'illa. Igual que l'Estratègia Alimentària, l'estudi forma part de la col·laboració entre Consell Insular, la Fundació Daniel i Nina Carasso, i l'associació Justícia Alimentària per implementar polítiques sostenibles en alimentació. Algunes dades de l'estudi van ser avançats al Consell Social de l'Agència de Reserva de Biosfera, que actua com a Consell alimentari, el passat 11 de desembre, i serà presentat públicament de forma completa a Menorca el pròxim 16 de febrer.\nEn relació a l'Estratègia Alimentària, després d'un previ diagnòstic preliminar de l'estat de la qüestió a l'illa, l'Agència ha obert set línies de treball a desenvolupar en l'Estratègia Alimentària de Menorca que ha presentat avui a París: coordinació entre administracions; promoció de dietes, productes i producció saludables i sostenible; treballar en l'equitat social en alimentació; promoció de la producció agrària i pesquera a l'illa; millora en el proveïment alimentari; la reducció del malbaratament d'aliments i realitzar una compra pública responsable en alimentació. Un paquet de mesures que busca complir amb el compromís adquirit després de la signatura del Pacte de Milà el gener de 2017.\nFa justament dos anys Menorca s'adheria com a territori al conjunt de ciutats signatàries del Pacte de Política Alimentària de Milà, més conegut com a Pacte de Milà. El document, que compta amb 160 ciutats adscrites a tot el món, suposa un compromís de futur d'aquests territoris per desenvolupar polítiques alimentàries que assegurin una alimentació accessible a tota la societat, saludable i diversa, i garantint l'equilibri entre creixement econòmic, protecció del medi ambient i benestar social. Des de la seva adhesió al pacte, Menorca treballa en el desenvolupament d'una estratègia alimentària que, entre altres coses, augmenta l'aposta pel sector primari i el producte local produït de forma responsable, treballa per la millora de l'abastament i repartició d'aliments i busca reduir el malbaratament d'aliments.


Quatre detinguts per l'incendi en un gratacel de Xangai en què han mort més de 50 persones\nQuatre persones han estat detingudes a la Xina en relació amb l'incendi d'un edifici de 28 pisos a Xangai en què han mort més de 50 persones i una setantena han hagut de ser ingressades en diversos hospitals de la ciutat xinesa. Les primeres investigacions apunten a l'ús d'una soldadura elèctrica com a causa de l'incendi.\n16/11/2010 - 06.45 Actualitzat 16/11/2010 - 09.31\nLes flames han provocat una enorme columna de fum enmig de la silueta urbana de la ciutat, capital econòmica de la Xina i on viuen uns 20 milions de persones. Sembla que el foc s'ha originat en una de les bastides que es feien servir per a les obres de restauració de l'edifici. Els bombers han hagut de mobilitzar desenes d'efectius i han necessitat quatre hores i mitja per controlar les flames.\nLes autoritats no descarten que la xifra de morts sigui més alta, un cop els equips de rescat escorcollin més de 150 apartaments de l'edifici.\nMés de 50 morts i 70 ferits en un incendi a Xangai


Sardines en oli: Un aliment impecable i ben elaborat [Pàg. 1 de 3] | Revista | EROSKI CONSUMER\nSardines en oli: Un aliment impecable i ben elaborat\nNutritives, saboroses, econòmiques i amb greixos saludables, són perfectes per a l'entrepà del berenar d'infants i joves\nLa sardina, un dels peixos blaus més coneguts, és un aliment tan econòmic com recomanable i que hauria d'estar més present en la dieta habitual: aporta proteïnes abundants (18 % del producte) de gran qualitat i els seus greixos (8 %, encara que varia segons el moment de la captura del peix) poden presumir d'un perfil molt saludable, amb poliinsaturats Omega-3 abundants. A més, les sardines són riques en vitamines (especialment, solubles en greix, com la vitamina D) i minerals. Escollir sardines fresques o conservades en oli, les dues molt convenients i saludables, no és intrascendent des d'un punt de vista nutritiu: les de llauna, pel fet de tenir més greix, resulten gairebé un 40 % més calòriques que les fresques cuinades sense oli, per exemple, a la brasa. De totes maneres, l'aportació energètica de les sardines en oli és moderada: 210 calories per cada 100 grams de producte. Els consumidors habituals de sardines en oli que seguisquen dietes de reducció de pes les poden canviar per les que es venen, també en llauna, "al natural" o en escabetx, menys calòriques. Però les sardines en conserva tenen diversos avantatges sobre les fresques: no requereixen neteja ni cap mena de preparació, estan sempre llestes per al consum, no necessiten fred per a conservar-se i, a més, se'n pot ingerir l'espina, molt bona font de calci de fàcil absorció per l'organisme, ja que la sardina és rica en vitamina D, que facilita l'assimilació del calci.\nUn plat o un entrepà d'aquestes sardines en oli és un berenar excel.lent per a infants i adolescents (molt millor que les pastes, i més adequada que els embotits o el xocolate) i una opció perfecta també per a les dones embarassades. En realitat, és un producte aconsellable per a gairebé tothom. Però fins i tot a les sardines cal fer-hi alguna objecció: comparteixen amb la resta de peixos blaus (tonyina, salmó...) algunes característiques que convé conèixer. Una és la riquesa en purines, substàncies que es transformen en àcid úric, per la qual cosa els qui pateixen d'hiperucèmia (excés d'àcid úric) han de limitar-ne el consum. A més, contenen molt de colesterol (100 mg/100 g), encara que la capacitat que tenen d'elevar el colesterol sanguini de l'ésser humà és menor que la dels embotits, carns i lactis, a causa del seu contingut moderat en greixos saturats.\nNomés l'etiquetatge està malament\nCONSUMER Eroski ha analitzat sis mostres de sardines en llauna en oli vegetal (en quatre era de soja; en una de gira-sol, i en una altra de pinyolada d'oliva), amb formats de 81 a 115 grams de pes net i que van costar entre els 8,43 euros-quilo de pes escorregut de Calvo i els 12,5 euros per quilo escorregut de Peña. L'anàlisi només va anotar una irregularitat, però va ser compartida per cinc de les sis mostres: únicament Palacio de Oriente complia la normativa d'etiquetatge. Les irregularitats més importants van ser la denominació "sardinetes" (amb la intenció de qualificar el producte, ja que el consumidor prefereix les peces petites) quan aquest nom no està autoritzat, el fet de no indicar el pes escorregut i donar la informació nutricional de manera incompleta. Les altres determinacions efectuades al laboratori van donar resultats correctes, que reflecteixen la bona elaboració d'aquest producte per a la indústria alimentària: totes les mostres es trobaven en bon estat sanitari, totes usaven oli vegetal tal com indiquen, no va haver-hi problemes de frescor de les sardines d'origen, la comprovació del pes va donar resultats correctes, les llaunes no presentaven defectes exteriors, estaven perfectament segellades i no es van detectar residus procedents del recobriment de l'interior de la llauna. A més, el peix utilitzat pertanyia en tots els casos a l'espècie que estableix la norma, Sardina pilchardus. I totes les llaunes tenien el sistema d'obertura fàcil, que en permet l'obertura sense necessitat d'obridor. D'altra banda, el tast va revelar que, en aquesta conserva, la majoria dels consumidors prefereixen les sardines petites enfront de les grans. Les més petites d'aquesta comparativa van ser les de Javimar i Cabo de Peñas, al voltant dels 9 grams cada peça.\nEn composició nutricional i qualitat en l'elaboració a penes es van notar diferències, per la qual cosa els paràmetres clau per a la determinació de les millors opcions de compra van ser el preu i els resultats del tast.\nLa millor relació qualitat-preu són les sardines Calvo, però com que són les més grans (la llauna en contenia només tres unitats, i cada una pesava 26 grams), per als qui preferisquen sardines petites la millor opció és Javimar.\nUna vegada pescades, les sardines es renten; després, es refrigeren o es congelen en el mateix vaixell. Quan arriben a les factories, es classifiquen per grandària i pes, se'n treuen les vísceres i el cap. Posteriorment, se'n treuen les escates i es treballa la forma de presentació (en filets o senceres). Després de la cocció, es col.loquen en les llaunes, i s'hi afegeix sal i oli. Les llaunes es tanquen hermèticament i s'introdueixen a l'autoclau a fi d'esterilitzar-les (tractament tèrmic que destrueix els microorganismes patògens i inactiva els enzims responsables de l'alteració del peix). Aquest procés augmenta la vida útil del peix i aconsegueix que per a conservar-se no calga la refrigeració.\nEl greix de les sardines\nLa sardina és una espècie pelàgica (viu en les profunditats de l'oceà) i migratòria. Per a efectuar els seus grans desplaçaments necessita una reserva de greix suficient. En les fresques, el greix suposa de mitjana 8 grams per cada 100 grams de porció comestible, però varia en funció de l'època de captura i del moment del seu cicle biològic, fins al punt que aquest peix blau es pot convertir en blanc en el moment de la fresa. La concentració de greix de les sardines en oli és més alta, uns 13 g/100 g, però és a causa de l'oli de recobriment. Les sardines són riques en àcids grassos insaturats, entre els quals destaquen els poliinsaturats Omega-3. Nombrosos estudis científics vinculen el consum habitual d'aliments rics en greixos poliinsaturats amb un descens en la incidència de trastorns vasculars. És per això que les sardines són considerades aliments cardiosaludables. En les sardines en oli vegetal (de gira-sol, de blat moresc, de soja, de pinyolada d'oliva) es modifica aquesta relació, augmentant els àcids grassos insaturats de la sèrie Omega 6, que redueixen el risc de formació de trombes o coàguls.\nEl contingut de colesterol (100 mg/100 g) és superior al de molts peixos, carns i embotits, però la capacitat dels peixos d'augmentar el colesterol sanguini és notablement menor a la d'altres aliments d'origen animal, com els embotits, la mantega, els formatges curats, la cansalada o la carn. Això és així perquè els peixos tenen menys àcids grassos saturats. Hi ha una relació directa entre els greixos saturats dels aliments i el nivell de colesterol sanguini del consumidor, però el colesterol ingerit en la dieta influeix molt menys en el nivell de colesterol sanguini.\nEn les sardines destaquen les vitamines liposolubles (solubles en greix), particularment la vitamina D. De les del grup B sobresurten la B2, B3 i B12. Els minerals més abundants són el sodi (0,1 grams per cada 100 grams de porció comestible, en les sardines fresques i més en les sardines en conserva, ja que s'utilitza la sal com a ingredient) i el calci. Si les sardines en conserva es mengen amb espina aporten 300 mg de calci de fàcil assimilació per cada 100 grams, quantitat semblant a la d'un quart de litre de llet. Per això, estan recomanades per als qui no consumeixen lactis i altres aliments rics en calci. Les sardines, i aquest és el seu únic inconvenient, són riques en purines, per la qual cosa els qui pateixen d'hiperuricèmia (nivells d'àcid úric elevats) o gota, n'han de limitar el consum.\nEs va identificar l'espècie\nLa norma estableix que només es poden comercialitzar com a conserves de "sardines" les elaborades amb peixos de l'espècie Sardina pilchardus, la més comuna a l'Atlàntic i al Mediterrani. Si s'utilitzara qualsevol altra espècie de sardina (S. melanostictus, S. neopilchardus, S. ocellatus, S. sagax, S. caeruleus), la denominació del producte seria "Sardines" al costat del nom científic de l'espècie. Les sis mostres es denominen "Sardines en oli vegetal", per la qual cosa l'espècie ha de ser Sardina pilchardus. CONSUMER Eroski va fer una extracció d'ADN de cada mostra a fi de comparar-lo amb les seqüències-patró del de Sardina pilchardus. En les sis l'espècie era la que imposa la norma.\nFrescor de les sardines\nEls peixos blaus, entre els quals hi ha la sardina, contenen histidina, aminoàcid que pot transformar-se en histamina quan es degraden les proteïnes i que pot desencadenar reaccions al.lèrgiques en persones sensibles. Aquesta histamina, quan es troba en grans quantitats, es relaciona amb la falta de frescor del peix d'origen. En cap mostra no es va detectar aquesta substància tòxica, per tant podem deduir que les sardines van ser envasades en un estat correcte de frescor.\nJa en una altra qüestió, l'interior de les llaunes de conserva es recobreix d'una capa de laca o vernís per evitar el pas dels metalls de la llauna als aliments. Aquests recobriments poden contenir resines epoxi potencialment tòxiques (BFDGE i BADGE, entre d'altres), que podrien migrar a l'aliment i ser ingerits amb aquest. El problema de la migració es planteja no només pel tipus de material usat, sinó també pel tractament (en concret, la temperatura a què s'adhereix a la llauna), pel tipus d'aliment i per la forma d'esterilització. L'ús de BFDGE no està autoritzat i el de BADGE ho va estar només fins al passat 31 de desembre del 2004 i en quantitats molt limitades. Les anàlisis efectuades van demostrar que cap llauna no presentava residus de BFGE o BADGE en el líquid de recobriment (oli vegetal).\n[Pàg. 1] Un aliment impecable i ben elaborat


Revista Montsuar : Aokigahara\nAokigahara, també conegut com «el bosc dels suicidis» o «mar d'arbres», és un bosc el qual avarca 35 km2 i està situat prop de la muntanya fuji, al Japó.\nLa peculiaritat d'aquest bosc és que ha estat catalogat en diverses ocasions com a «maleït» ja que s'han presentat una impressionant quantitat de suïcidis al llarg dels anys.\nAokigahara ocupa la segona posició en nombre de suïcidis a nivell mundial. Un estudi afirma que s'han trobat més de 500 cadàvers des de 1950, aquesta xifra ha estat calculada a partir dels cossos trobats en el bosc, tot i així hi ha milers de casos de desaparició els quals no s'han pogut confirmar. Actualment, la xifra augmenta anualment des de l'any 1988.\nLa història d'aquest bosc es remunta al Japó feudal del segle XIX. En aquella època, la fam i les epidèmies estaven especialment presents en la població Japonesa, aquests fets van comportar que la majoria de famílies més pobres abandonessin els seus infants i ancians que no podien alimentar. Per aquest motiu van sorgir mites i històries que afirmaven que el bosc Aokigahara estava encantat pels fantasmes dels que van ser abandonats. Quant a la seva fama de ser un lloc de suïcidi, ve donada d'una novel·la publicada en el 1960 anomenada Nami no Tou de l'escriptor Seicho Matsumoto, que mostra un final tràgic en el qual els protagonistes d'aquesta obra dramàtica es suïciden al bosc.\nTot i ser un bosc el qual imposa un gran respecte degut a la seva historia, és una gran zona turística i tot i que la zona està resguardada. Diverses persones que habiten prop d'allí, s'allunyen d'aquests camins turístics per recercar cossos desapareguts i que encara perduren en el bosc.\nLa importància d'aquests fets ha causat al llarg del anys una gran curiositat cinematogràfica i literària, i s'ha vist reflexada en documentals, reportatges, pel·lícules i llibres. Actualment podem trobar al cinema l'última pel·lícula anomenada “El bosc dels suïcides” del director Jason Zada, la qual està inspirada en aquest bosc i narra la història d'una jove que està buscant a la seva germana bessona, qui porta un temps vivint al Japó i està desapareguda. Aquest fet portarà a la protagonista a anar al bosc Aokigahara, on decideix endinsar-se tot i que tothom assenyala que no és una gran idea degut a la historia que aquest parany conté. Les ànimes furioses dels que van morir temps enrere dins del bosc l'aturmentaran tal i com se li havia advertit. Una gran part del rodatge d'aquesta pel·lícula va ser gravada en els voltats d'aquest bosc en qüestió.\nTot i això, el llançament recent d'aquesta obra no està sent del tot com s'esperava, ja que “El bosc dels suïcidis” es troba en el punt de mira després de ser acusada d'oferir una visió allunyada de la realitat d'un lloc el qual reuneix una gran importància històrica i on s'acumula un gran sofriment humà per la societat japonesa. Un altre aspecte del qual s'ha fet menció és del famós “basat en fets reals” que podem veure en l'inici de la pel·lícula. El director Zada ha estat acusat de jugar amb els sentiments i d'adoptar un únic propòsit el qual consisteix en satisfer la morbositat dels espectadors utilitzant un parany tan important i especial pels ciutadans del Japó.\nPublicat per Revista Montsuar a 15:45


Artteràpia – Espai FridArt\nSessions individuals i tallers per a grups\n¿Què és l’Artteràpia?\nCom el seu nom indica, l’Artteràpia és una teràpia basada en la utilització de l’art i concretament de les tècniques artístiques, amb la finalitat d’explorar els sentiments inconscients i portar-los a un nivell de consciència per a ser examinats.\nÉs una tècnica que no requereix cap experiència artística prèvia i que facilita l’expressió dels sentiments i emocions més interns amb l’elaboració del treball artístic, un treball que permet a la persona no solament conèixer-se millor, sinó també ser capaç de treballar i resoldre els seus bloquejos i/o conflictes.\nEs tracta d’una eina especialment útil quan la paraula no és suficient per expressar el que sentim i també en aquelles situacions en les quals hi ha una limitació en l’ús del llenguatge verbal.\nAquesta característica la fa especialment útil per treballar amb infants. Amb ells s’utilitza el joc simbòlic i les imatges perquè puguin expressar una gran varietat de situacions emocionals, que ens permetran extreure el que s’oculta o eludeix i poder esbrinar que li està passant des de la seva perspectiva.\nCaracterístiques del procés de creació\nEn les sessions s’integra junt amb l’Artteràpia, la Musicoteràpia, la Dansa Moviment Teràpia i el Psicodrama, que són altres de les disciplines artístiques que engloben el que anomenem com a Teràpies Artístiques i Creatives.\nCadascuna d’elles té la seva pròpia metodologia que la distingeix, però totes tenen en comú una cosa, i és que proporcionen a l’individu una forma diferent d’expressar la seva emocionalitat.\nLes Teràpies Artístiques i Creatives es fonamenten en el potencial terapèutic del procés i creació artístic que, dins d’un marc adequat conduït per un professional qualificat promou la capacitació personal, relacional i social, el desenvolupament expressiu i creatiu, el canvi de posició subjectiva i, si s’escau, l’elaboració simptomàtica (ansietat, depressió, fòbies…).\nEl poder curatiu i transformador de l’art es veu potenciat d’aquesta manera en establir ponts entre els diferents mitjans artístics.\nEn cada encontre s’elabora i processa el material tant conscient com inconscient: Les emocions, imatges, sons, olors i sensacions tàctils, les preguntes i les respostes. El material que sorgeix durant tot el procés de creació és el que fa possible que pugui produir-se el canvi i la resolució del conflicte.\nTambé s’integren aspectes de les ciències humanes i socials com l’educació per l’art o la filosofia, el joc lúdic o la meditació en l’abordatge de la salut i el desenvolupament humà integral per iniciar un procés de creació constant, que permeti deixar anar allò que ja no ens és útil i fer de la nostra vida una obra d’art plena de nous camins i possibilitats.\nDurant les sessions individuals s’ofereix un espai segur i confidencial on poder donar forma al que ens preocupa. En ell es podrà explorar els recursos personals per a trobar solucions creatives a les dificultats que la vida planteja.\nI si el que es busca és tan sols iniciar un procés d’exploració personal, també és molt útil com a eina d’auto descobriment i exploració que permet potenciar la creativitat i el desenvolupament personal.\nInformació sobre les sessions:\n90 min. sessió adults.\n60 min. sessió infants.\nTots els materials inclosos.\nEl cost de les sessions anirà en funció de la durada i freqüència.\nPrimera sessió d’avaluació gratuïta. (1 h.)\nTreballem per a Casals, Centres Cívics, Associacions, Institucions, escoles adaptant-nos sempre a les necessitats i característiques del grup i/o de la institució.\nL’espai real habilitat per a les sessions es converteix en un espai simbòlic on es permet als usuaris crear noves narratives com a resultat de l’elaboració i de les descàrregues realitzades a través de l’element artístic.\nL’activitat artística serà també un lloc de proves i experimentació, que es construirà perquè el grup se senti segur i pugui entrar en un procés de reflexió, introspecció, humor i acció transformadora.\nInformació sobre els tallers:\nMàxim 10-12 participants amb adults i joves.\nMàxim 7-8 amb infants.\nEl número de participants podrà variar en els grups amb necessitats i/o problemàtiques específiques.\nEls materials podràn anar a càrrec dels participant o institució.\nPer a més informació: L’obra artística com lloc d’experiència.\n¿Per a qui?\nQualsevol persona pot realitzar un treball emocional amb l’art com a instrument de millora, sense necessitat de tenir formació artística prèvia.\nAssistir als nostres tallers és una manera d’aprofundir en l’autoconeixement lúdicament i creativament, integrar emocions i d’aquesta manera poder sentir-se millor.\nLa importància de desenvolupar la creativitat està en el fet que com més creativa sigui una persona, més capaç serà de buscar solucions noves als problemes en els quals es troba, i això és vàlid per a qualsevol edat, circumstància i cicle vital.\nTercera edat com a prescripció social per guanyar en qualitat de vida i salut en un moment vital de gran deteriorament físic i mental.\nInfants i adolescents, per potenciar la seva creativitat innata i que expressin artísticament allò al que no poden posar paraules i puguin alliberar-se de bloquejos emocionals d’una manera lúdica.\nAdults, com a eina d’autoconeixement per adonar-se d’aspectes personals fins al moment desconeguts que permetrà millorar la capacitat per a la resolució dels problemes i el desenvolupament d’habilitats personals i interpersonals.\nPersones amb algun tipus de discapacitat, permanent o temporal, per desenvolupar habilitats físiques i cognitives fent possible una millora en la seva qualitat de vida. Adonar-se d’elements interns i la seva relació amb el món exterior potencia la seva autonomia i afavoreix la seva integració.\nSocial: En aquest àmbit pot ser d’ajuda per diferents col.lectius com persones sense sostre, refugiats, cases d’acollida per a dones maltractades, presons o amb infants i joves en risc d’exclusió social entre d’altres.\nEducatius: En escoles, instituts, espais d’educació alternativa, etc. pot servir d’ajuda per incrementar aquells aspectes considerats d’importància en l’educació dels infants com poden ser el respecte, l’autoestima, l’autonomia, les habilitats de comunicació i relació interpersonals. Mitjançant el joc artístic els ajuda a definir-se i aprendre afrontar les situacions complicades.\nClínic: En hospitals ajuda a disminuir el desajustos emocionals que poden causar la malaltia o l’hospitalització, en aquest àmbit les sessions de teràpia artística poden realitzar-se tant en grup, com de manera individual a l’habitació del pacient.\nEl mòbil de la creativitat sembla ser la mateixa tendència que en psicoteràpia es revela com la força curativa més profunda: La tendència de la persona a ser les seves potencialitats”. C. Rogers\n¿En què podem ajudar-te?(necessari)\nCreació en la natura\nLes Teràpies artístiques són intervencions terapèutiques en les que s'utilitza el procés creatiu amb objectiu terapèutic, per al desenvolupament comunitari, en àmbits educacionals o en processos de rehabilitació. La dansa pot ser un camí per aprofundir en la psique, de gran utilitat durant l'adolescència, important etapa de formació de la identitat. S'utilitza el cos com a símbol on està present a l'hora el cos real i també l'imaginari format pels fantasmes i representacions fantàstiques construïdes. Un cos simbòlic representant la coexistència del símbol de la caiguda (mort, pecat) i del vol, de la superació, de l'aptitud per transformar en art el que és la trama de la nostra vida. (Retrospectiva d'un taller d'artteràpia impartit per a adolescents amb risc d'exclusió social). . . #artterapy #artterapy #artecomoterapia #adolescencia #procesocreativo #procesopersonal #inclusión #cardedeu #espaifridart\nAjudar als infants i joves a expressar els sentiments representats en les seves obres, els dóna la possibilitat també d'expressar els sentiments oposats. Aquest treball (M de 13 anys) va servir per parlar sobre el maltractament psicològic dins la relació afectiva, una qüestió que moltes vegades els adolescents no acaben de tenir prou clar el què és normal i desitjable del que n'és intolerable i perillós. . . #artterapy #arteterapia #artecomoterapia #saludemocional #adolescentes #infanciasaludable #sesionesindividuales #talleres #espaifridart #cardedeu\nSempre ens perdem una mica en la relació amb l'altre, això genera una dosi important d'angoixa per a tothom, l'experiència creativa, aquella que en principi està més enllà del llenguatge, fa possible l'aprehensió del que és indeterminat en un i en l'altre. . (Obra d'un dels participants del taller on es va fer un treball sobre la identitat) . #artterapy #arteterapia #artecomoterapia #procesocreativo #procesopersonal #adolescencia #cardedeu #espaifridart\nLa telefonia mòbil ha vingut per a quedar-se i té molts avantatges, però cada cop és més freqüent que s'utilitzi els mòbils per entretenir als infants sense ser conscients del mal que els estem causant en el seu desenvolupament cognitiu. La creativitat és una qualitat cada cop més apreciada per les empreses multinacionals. La raó és molt simple, les persones creatives estan en l'origen de tota innovació i són més capaces de resoldre els problemes. Molts especialistes apunten que el context que envolta als infants és del tot decisiu per al desenvolupament de la creativitat, així que el paper dels pares és molt important en la curiositat infantil. No s'ha de deixar tota la responsabilitat de l'educació d'aquesta important capacitat a l'escola. Aquí us mostrem una activitat molt senzilla per a fer a casa amb els vostres fills amb la que també aprendran a tenir una visió més sostenible dels recursos i les seves possibilitats.♻🎨 . . #infanciasaludable #creativitat #actividadesconniños #activitatsinfantils #reciclajeartistico #reciclar #reutilizar #cardedeu #espaifridart\nCategories Selecciona la categoria adolescència (4) Art (4) Artteràpia (11) Autoconeixement (8) Collage (1) Creativitat (15) Educació emocional (7) emocions (8) emocions bàsiques (4) fang (1) Infància (4) Joc (2) L’art com a teràpia (9) Medi ambient (2) preescolar (3) Reciclatge (3) Reciclatge com a metàfora (1) salut (2) Taller CREA (1)\nActivitat Casals Activitats adults Activitats amb infants Adolescents i artteràpia Art Natura Artteràpia Autoconeixement mitjançant el reciclatge Autoconeixement mitjançant l'art CREA Creativitat i salud emocional El joc com a zona d'exploració Els nostres tallers Emocions bàsiques i artteràpia Extraescolars Fira Visana Infància i Artteràpia L'artteràpia en institucions L'elefant encadenat La màscara Land Art Les pors i l'art preparant-tot Prescripció social Reciclatge&Artteràpia Tallers d'artteràpia


Nom: LA TRIOLA\nAdreça: La Triola\nSegles: XII - // XVI - // XIX - // XXI Inici -\nLa Triola es tracta d'un mas de planta rectangular que consta de tres pisos i que està cobert amb una teulada a dues aigues de vessants a laterals.\nAmb el pas successiu del temps la masia ha estat objecte de múltimples intervencions, que s'han traduït a la pràctica en l'ampliació significativa de la seva integritat física. Així la primera ampliació està datada en el segle XVI. A aquest període correspon la construcció de planta rectangular de dos pisos i vessants a laterals. La planta baixa destaca el gran portal adovellat d'arc de mig punt amb unes dovelles de gran tamany molt ben escairades i treballades, el qual està parcialment tapat per una petita construcció semi-circular coberta amb teula i que podria desenvolupar les tasques de forn. En el primer pis trobem una important finestra rectangular equipadada llinda monolítica, muntants de pedra i ampit treballat, sota del qual trobem la solució prototípica que consisteix en disposar dues o tres pedres com a mesura de reforç en la sustentació de la pesant finestra. En la llinda trobem incissa una petita ornamentació triangular coronada amb una creu.\nEl fet que el mas de la Triola estigués emplaçat en un terreny irregular comportant així un important desnivell acumulat, va possibilitar la segona intervenció datada en el segle XIX. En el context d'aquesta es va procedir a l'ampliació significativa del mas per la part posterior, on el pendent natural del terreny va permetre la construcció d'una planta més, la inferior, destinada a serveis. En la planta baixa trobem dues obertures a destacar especialment el gran portal d'accés d'arc de mig punt constituït per unes dovelles bastant barroeres. En el primer pis contemplem dues obertures: la de l'esquerra consta de llinda, muntants i ampit treballat i exerceix les tasques de finestra. Mentre que la que està ubicada simètricament sobre el portal és rectangular i està projectada com a balconada i equipada amb un matusser ampit de ferro forjat. En la planta superior trobem tres grans arcades de mig punt. Tanca la façana un ràfec corregut que es prolonga per tot el perímetre físic de la masia, ja que és present en les quatre façanes de la construcció. Es tracta d'un ràfec prominent de fusta constituït a base de llates i tapajuntes.\nPel que fa al tractament dels exteriors s'ha optat per un procediment mixte, com és un semi-arrebossat el qual permet adonar-se de la composició dels murs a base de pedres fragmentades i blocs rústics manipulats a cops de martell i sense desbastar i treballar i tot lligat amb morter de calç.\nExempte trobem una petita construcció de planta rectangular, que consta de planta baixa i pis superior i que està coberta amb una teulada a dues aigues de vessants a laterals. Aquesta construcció està ubicada davant mateix del mas de la Triola i antigament desenvoluparia les tasques de dependències de treball adreçades a les tasques del camp o a la cria de bestiar.\nLa masia disposa d'un bon emplaçament, així a la seva esquena es pot gaudir d'un magnífic paisatge i d'unes vistes esplèndides, ja que des d'aquí es pot divisar perfectament la monumentalitat dels espadats que acullen el Santuari de la Mare de Déu del Far.\nL'estat de conservació de la masia és molt bo, i per tant no hi ha motius que hagin de fer patir per la seva integritat física. La Triola es tracta d'un mas de planta rectangular que consta de tres pisos i que està cobert amb una teulada a dues aigues de vessants a laterals.\nAmb el pas successiu del temps la masia ha estat objecte de múltimples intervencions, que s'han traduït a la pràctica en l'ampliació significativa de la seva integritat física. Així la primera ampliació està datada en el segle XVI. A aquest període correspon la construcció de planta rectangular de dos pisos i vessants a laterals. La planta baixa destaca el gran portal adovellat d'arc de mig punt amb unes dovelles de gran tamany molt ben escairad...\nEl mas de la Triola apareix esmentat ja en el 1197 encara que l'edifici actual pertany a una reforma general de ben avançat el segle XVI .\nAquest mas cal contextualitzar-lo en l'antic veïnat de Fornils. Situat a la plana ondulada que s'estén entre la cinglera del Far i Casadevall i la petita serra de Sant Pau al sud. És travessada pel torrent de l'Om.\nAquest veïnat , avui deshabitat, està conformat per algunes masies, la majoria de les quals estan documentades des de finals del segle XIII, i d'altres edificis com el molí del Roure i les capelles de Sant Pau de Fornils, documentada des de l'any 1269 encara que l'edifici actual és del segle XIX i Sant Pere de Fornils, romànica, de la que en resta només part de l'absis. El mas de la Triola apareix esmentat ja en el 1197 encara que l'edifici actual pertany a una reforma general de ben avançat el segle XVI .\nAquest veïnat , avui deshabitat, està conformat per algunes masies, la majoria de les quals estan documentades des de finals del segle XIII, i d'altres edificis com el molí del Roure i les capelles de Sant Pau de Fornils, documentada des de...


COL·LABORA X PAISATGE. Construccions de Pedra Seca — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ COL·LABORA X PAISATGE. Construccions de Pedra Seca\nCOL·LABORA X PAISATGE. Construccions de Pedra Seca Desenvolupament rural a través del paisatge i la col·laboració ciutadana https://www.desenvolupamentrural.cat/projectes/cooperacio/col-labora-x-paisatge-construccions-de-pedra-seca https://www.desenvolupamentrural.cat/@@site-logo/logo-arca-gran.svg\n“COL·LABORAxPAISATGE” és una iniciativa que pretén posar en valor el patrimoni paisatgístic de l’arquitectura tradicional de pedra seca com a element predominant i identitari de bona part dels paisatges rurals de Catalunya i d’altres àmbits propers al Mediterrani.\nLa creació d’eines per facilitar l’accés al coneixement i descoberta de les construccions de pedra seca.\nEl diàleg i la intercooperació entre la societat civil i l’Administració per afrontar projectes conjunts en relació al paisatge i/o la pedra seca.\nEl desenvolupament de projectes de difusió i manteniment de la pedra seca i que impactin directament en el territori.\n“COL·LABORAxPAISATGE” és un projecte de caràcter no productiu. Ara bé, es preveu que les eines desenvolupades en relació a les construccions de pedra seca creïn una economia al seu voltant i siguin d’interès per a públics tan diversos com:\nL’administració pública: per a preservar el patrimoni catalogat a través de les eines impulsades pel projecte.\nLes empreses privades: recuperant un ofici i una tècnica constructiva tradicional i donant nous usos constructius a la pedra seca.\nEl territori: el manteniment, la restauració i la reconstrucció de les construccions de pedra seca són necessaris per mantenir un paisatge rural, per donar valor afegit a les produccions locals i per desenvolupar iniciatives turístiques relacionades amb els productes locals i el paisatge on es conreen.\nLes accions realitzades en el marc del projecte “COL·LABORAxPAISATGE” es poden classificar en diverses categories:\nL’“App de la Pedra Seca”, una aplicació vinculada a la Wikipedra que permet consultar i catalogar noves construccions de pedra seca.\nLa publicació “Paisatge, desenvolupament rural i ciutadania. Bones pràctiques de col·laboració ciutadana en la gestió del paisatge a Europa”, un recull de deu experiències ciutadanes de gestió del paisatge al continent europeu.\nLa publicació “La pedra seca com a motor de desenvolupament econòmic i social”, un recull setze experiències que utilitzen la pedra seca com a element estructural o com a motor econòmic o social.\nLa traducció al català de la publicació “Technique de construction des murs en pierre sèche: regles professionelles” de l'”Association des Batisseurs en Pierre Sèche” (ABPS).\nDivulgació del patrimoni de les construccions de pedra seca:\nParticipació en trobades, congressos i cursos vinculats a la pedra seca.\nDinamització del voluntariat per conservar el paisatge i promoure el desenvolupament local.\nRecurs educatiu “Tot un món de pedra seca” a disposició de les escoles i instituts de l’Alt Empordà, i properament també d’altres territoris del projecte.\nOrganització de formacions i trobades:\nJornades per mostrar el potencial de la pedra seca com a element de desenvolupament rural des de diferents punts de vista.\nViatge d’intercanvi i visita d’estudi transfronterer al “Parc Natural Regional del Pirineu Català”, per conèixer les seves estratègies d’impuls de l’ofici de marger i els nous usos que es donen a la pedra seca.\nJornades transfrontereres “La pedra seca com a motor de desenvolupament econòmic i social” per analitzar la situació actual de la pedra seca al nostre país i les seves potencialitats com a element motor de les economies rurals.\nTreball en xarxa, participació en jornades i intercanvi de coneixements.\nPromoció i recuperació del patrimoni de la pedra seca i impuls del sector:\nAccions per a la consolidació i posada en valor de l’ofici de la pedra seca.\nImpuls del “Registre de l’ofici constructiu de la pedra seca a Catalunya” per poder conèixer l’estat actual de l’ofici i posar unes primeres bases per al seu reconeixement oficial a casa nostra.\nSuport a la creació de cartes del paisatge i a la candidatura a la Unesco com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat.\nAccions formatives i de recuperació d’elements de pedra seca amb diferents perfils de col·lectius.\nRealització d’accions pilot de difusió i manteniment de la pedra seca que impactin directament en els diferents territoris del projecte.\nA nivell quantitatiu, les accions realitzades han tingut una gran repercussió. Com a mostra:\nApp de la Pedra Seca : més de 1.700 descàrregues.\nJornades“Les construccions de pedra seca, un valor afegit per al territori”: 84 assistents.\nJornades transfrontereres “La pedra seca, com a motor de desenvolupament econòmic i social”: 95 assistents\nD’altra banda, a nivell qualitatiu, el projecte està tenint una gran repercussió gràcies a elements com:\nEl disseny transversal de les accions del projecte, que comprèn un ampli ventall de públics, des de col·lectius en risc d’exclusió fins a professionals de diferents sectors.\nEl treball en xarxa amb els diferents territoris, amb la complicitat i la implicació dels agents del territori vinculats a la pedra seca i la seva tècnica constructiva.\nL’esforç comunicatiu per a donar a conèixer totes les accions que es van desenvolupant als diferents territoris participants, especialment a internet i xarxes socials.\nLa publicació “La pedra seca com a motor de desenvolupament econòmic i social” (en digital i paper).\nEl “Registre de l’ofici constructiu de la pedra seca a Catalunya”.\nEl material pedagògic “Tot un món de pedra seca” i el seu web complementari, totunmondepedraseca.cat.\nWeb del projecte www.collaboraxpaisatge.cat amb informacions d’interès i tots els recursos generats.\nPàgina web: http://www.collaboraxpaisatge.cat\nParc Naturel Regional des Pyrénées-Catalanes\nPaisatge de La Garriga d'Empordà (ADRINOC)


El Raval i el Poble-sec celebren unes Festes Majors molt esportives | Esports\nEl Raval i el Poble-sec celebren unes Festes Majors molt esportives\n11/07/2017 - 11:03\nActivitats. L'esport serà part important de les Festes Majors del Raval i el Poble-sec, que durant aquesta setmana i la vinent se celebran en els barris corresponents\nAquesta setmana hi ha dos barris emblemàtics de la ciutat que estan de Festa Major: El Raval i el Poble-sec. Les celebracions de Festa Major són sempre animades i contemplen diferents activitats per a totes les edats i col·lectius. Per això, des de ja fa un temps, l‘esport està guanyant protagonisme en els programes d’aquest tipus de festivitat. Aquesta setmana, el Raval i el Poble-sec ofereixen diferents alternatives per gaudir de l’esport en el marc de les seves Festes Majors. Us les expliquem a continuació:\nEl divendres 14 de juliol se celebren dues activitats esportives en el marc de la Festa Major del Raval. Per una banda, de 10:00h a 13:00h del matí, arriba el ‘Matí d’esport refrescant‘, que ofereix la possibilitat de practicar diferents esports, com ara el tennis taula, futbol 3×3, karts, etc. Projecte Infància Raval organitza aquesta activitat. El mateix dia, però, el Raval alberga una altre esdeveniment esportiu. El Centre Cívic Drassanes organitza la ‘5a Cursa Atlètica de la Festa Major del Raval‘, que comença a les 9:00h del matí.\nD’altra banda, el diumenge 16 de juliol, a partir de les 10:00h del matí, se celebra la XXII cursa de patinatge de velocitat del Raval.\nLa festa del barri del Poble-sec inicia aquesta setmana i s’allarga fins la vinent. Per això, les activitats esportives comencen el diumenge 16 de juliol. N’hi ha dues de programades. A les 9:00h del matí se celebra la ja tradicional Cursa Popular del Poble-sec, que enguany arriba a la XXI edició. Per altra banda es disputen les Olimpíades feministes, a partir de les 18:00h de la tarda.\nLes activitats esportives de la Festa Major continuen la setmana vinent.\nPrograma de la Festa Major del Raval\nPrograma de la Festa Major del Poble-sec


La Seu d'Urgell – Piulades al vent | España\nEstás aquí: Home > Espiritualitat > La Seu d’Urgell – Piulades al vent\nLa Seu d’Urgell – Piulades al vent\nPresentació del llibre de Cinto Busquet "Piulades al Vent: Pensaments d`un captaire de l’Esperit".\nDijous 11 de febrer 2016 a partir de les 20 h. Sala Immaculada (Carrer del Carme, 9)\nA més de l’autor intervindran Albert Batalla, alcalde de La Seu dUrgell, Xavier Parés, rector de La Seu dUrgell i Lluís Obiols, arxiver municipal.\nPiulades al vent (Ed. Pagès Editors), un llibre actual, plasmat en el contexte de les xarxes socials; per a tots els públics, per a tots aquells que atravessan la vida dins de la mateixa barca; de butxaca, per endur-se’l a tot arreu… però sobretot un llibre que et porta a pensar, a reflexionar sobre la vida i la realitat. Tal i com diu el Francesc Torralba al pròleg:\n«Piulades al Vent és un text breu, en plena sintonia amb l’època que ens ha tocat viure, però és un llibre amarat de saviesa, ordit per un en lall de pensaments que gairebé es poden quali car de màximes sapiencials. (…) Pertany al gènere de l’aforisme, perquè cada piulada conté un pensament sintètic i il·luminador que obre una finestra nova per on mirar la mateixa realitat quotidiana, la mateixa de sempre, però amb uns altres ulls (…)\nVeure el pròleg sencer


Calendari: Festes d'Hivern > Festes dels Reis d'Orient > La Casca i altres dolços de Reis\nLa casca de Reis al País Valencià - el precedent del tortell del dia de Reis en terres valencianes.\nLa Casca de Reis - la casca és un dolç genuinament valencià i de sempre ha estat una tradició regalar-lo als xiquets, sobre tots els padrins als fillols i les filloles. De tota manera, ha vingut essent substituït pel “tortell”, un dolç d’origen francés i que va entrar a les nostres terres com no, després de la batalla d’Almansa i el Felip V.\nCasca de Reis a València (l'Horta) - la casca és un dolç genuïnament valencià que té una cançó associada: «Senyor rei, ja estic ací/porte’m casques per a mi./Les garrofes i la palla/per al seu rossí.» Quasi una cinquantena d’establiments de la ciutat de València venen aquest dolç nadalenc que porten els padrins (o els mateixos Reis d’Orient) als fillols i als xiquets de les cases valencianes.\nCoques de confits o dels Reis a Menorca - A Menorca, la nit de Reis no és típic el clàssic tortell, sinó les coques de confits o coques dels Reis, que es posaven a la taula parada que antany posaven a moltes cases, amb l’ajuda dels petits de la casa, per als Reis d’Orient. Allà no mancaven el pa, la sobrassada, la carn-i-xulla, el cuixot, el formatge i les coques dels Reis, a més d’aigua per als camells.


"Fairplay va tenir un èxit: Galan va decebre" | Padel Magazine\nbenvinguda / NOTÍCIES / "Fairplay va tenir un èxit: Galan va decebre"\nNOTÍCIESNacionalWorld Padel Tour\nAl marge d'aquesta magnífica setmana a l'Human Padel Obert, l'afer Galan/Lebron continua fent parlar. I per una bona raó: contra Tapia / Sanyo, els espanyols van coquetejar amb la normativa.\n"Galan em recorda al futbol"\nTot havia començat a la perfecció per als jugadors de Mariano Amat, que havien guanyat el primer set i semblaven que començaven bé el segon. Però després d'haver aconseguit un match point al tie-break, han acabat perdent el segon set, amb un cop guanyador de Tapia. Pitjor encara, mentre saltava per intentar contrarestar el cop de l'argentí, Ale Galan va aterrar amb una pilota enganxada a la xarxa i es va torçar el turmell. Si el peu del campió del món va girar bé, no està clar la gravetat de la lesió. David, un espectador situat a l'eix del camp ens dóna la seva opinió:\n"Lel cop de l'esquinç de Galan em recorda al futbol: una simulació abans de tornar a la pista com si no hagués passat res. Ho vaig veure tot, m'enfrontava a Galan quan ell aguantava el turmell. Gairebé esperàvem que perdís. Crec que va ser un petit joc per desestabilitzar els rivals. Sabem que pot tenir un impacte que una parella tingui un jugador lesionat al davant."\nAle Galan, doncs, va censurar, ell que sol ser un jugador molt popular entre els aficionats, amb un comportament exemplar a la pista i que també intenta sovint contenir la passió del seu company d'equip. Però després de sentir que els argentins tornaven al partit, va provocar deliberadament aquest tall a l'inici del partit per intentar revertir l'"impuls"?\nEl públic rebentarà en aquesta final?\nPerò l'esquinç de Galan no és l'únic esdeveniment al final de la semifinal. De fet, amb temps de descans significatius, aturades qüestionables i molta indiferència a la pista, els números 1 van acabar ahir superant els argentins, que van liderar amb 4/0 al tercer set. Una actitud no gaire de joc net, que evidentment no va agradar Sanyo et tàpia, però que també els ha valgut la ira de molts seguidors des d'ahir.\nPer no parlar del comportament de Juan Lebron després del partit. Totalment emocionat, "el Lobo" fins i tot va intentar arrencar-se la samarreta (cosa que no va poder fer)...\nA la vista dels diferents missatges a les xarxes socials, molts espectadors estan decebuts. Així que ens diem que el públic podria fer-ho pagar avui a la final de cara a Stupa / Lima… Promet fer molta calor al Palais des Sports André Brouat!\nale galanHumà Padel obertJuan Lebrón


Els escolars del Pirineu comencen les classes d'esquí alpí, nòrdic i surf de neu\nviurealspirineus | 22 de enero de 2018\nUn grup de ribagorçans que participen en el programa Esport Blanc\nLa ZER de la Vall de Boí s'ha incorporat aquest curs escolar a aquesta iniciativa que porta cinc anys de trajectòria\nLes escoles de les 6 comarques de l'Alt Pirineu ja han començat les classes del programa Esport Blanc Escolar. Una de les primeres va ser la ZER de l'Alta Ribagorça, integrada per l'escola de la Vall de Boí, Vilaller i Espluga Serra, amb classes d'esquí nòrdic a l'estació de Baqueira Beret. Aquest any juntament amb les escoles Sant Jordi d'Oliana i la ZER del Pallars Jussà són les darreres incorporacions al programa Esport Blanc.\nAquestes sessions estan incloses dins de l'horari lectiu i integrat al programa d'educació física. Per primer any els alumnes hauran de dissenyar el seu diari personal d'aquesta experiència. La voluntat és que tots els alumnes de 3r i 4rt de primària acabin el cicle amb coneixements bàsics d'esquí alpí, esquí nòrdic i surf de neu. Aquesta activitat està subvencionada i suposa un cost de 20 euros per cada alumne quan el cost real de l'activitat és de 176 euros.\nMolts dels alumnes de la ZER de l'Alta Ribagorça ja han esquiat alguna vegada i aprofiten aquestes 8 sessions de l'Esport Blanc per perfeccionar la tècnica. La segona de les sessions l'han fet a l'estació de Boí Taüll i era d'esquí alpí. Els que no han esquiat mai aprofiten la sessió per familiaritzar-se amb la neu, el material d'esquí i fer els primers descens amb uns esquís. El que no han fet la majoria és practicar l'esquí nòrdic i el surf de neu, i gràcies a aquestes sessions els alumnes aprendran adquirir coneixements bàsics d'aquests esports.\nDe la ZER de l'Alta Ribagorça uns 30 escolars participen d'aquest programa i del global de les terres de Lleida són 909 alumnes de 20 centres (7 ZER's i 13 escoles).\nAquest programa compta amb un pressupost de 465.000 euros per tot Catalunya (nou comarques, 51 centres i 2.056 alumnes). L'objectiu d'aquest programa és impulsar la iniciació i el coneixement dels esports d'hivern i educar mitjançant l'esport a respectar, gaudir, conviure i conèixer l'entorn.\nLa durada del programa són 8 sessions al segon trimestre del curs escolar pels alumnes de 3r i 4t de primària. Es tracta d'un programa multidisciplinar (3 classes d'esquí nòrdic, 3 d'esquí alpí i 2 de surf de neu). Aquest programa està inclòs dins de l'horari lectiu i integrat al programa d'educació física. Pel que fa a la coordinació correspon a un tècnic de la Federació Catalana d'Esports d'Hivern i a un responsable de cada Consell Esportiu.\nEl programa d'Esport Blanc està impulsat per la Secretaria General de l'Esport i el Departament d'Ensenyament i compta amb la col·laboració de la Federació Catalana d'Esports d'Hivern, els Consells Esportius, les estacions d'esquí, els Consells Comarcals, la Diputació de Lleida i el Conselh Generau d'Aran.\nPuede ver este artículo en la siguitente dirección /articulo/esports/els-escolars-pirineu-comencen-classes-desqui-alpi-nordic-i-surf-neu/20180122154312010511.html


Cata de mar i garoines - GUIDD Experiències\nCata de mar i garoines\nSortida gastronòmica a bord d'un vaixell del 1915\nCom cada hivern, al gener, comença l'època en que tradicionalment es consumeixen les garoines a l'Empordà. Per gaudir de tota la mística d'aquest equinoderm: el "paracentrotus lívidus", res millor que degustar-los acabats de caçar, a bord del Rafael. El Rafael és una de les poques barques de mitjana que, encara avui en dia, solquen les nostres aigües i que va ser construïda per pescar a la vela, només amb la força del vent com a propulsió.\nSi us agrada el marisc i mai no heu tastat les garoines, us recomano aquesta activitat marítimo-gastronòmica que no us deixarà indiferents: a l'antiga; amb pa, butifarra i un glop de vi negre obrirem les garoines i descobrirem l'autèntic gust de la mar Mediterrània.\nPasseig en vaixell i degustació d'eriçons a l'antiga: amb pa, botifarra i vi negre de l'Empordà.\nRoba que protegeixi del fred i el vent.\nMariner entusiasta, comparteixo el desig de rescatar els valors històrics i la tradició marinera de la costa catalana.\nUbicació - Llafranc, Espanya


cal rèflex: 2007\nFa cinc minuts la Josefina m'ha comentat que hi ha gent que encara el Cap d'Any amb apatia. I jo que li contesto: "Potser és una conseqüència d'aquest any apàtic." I ella que sentencia, per mi fantàsticament: "No diguis apàtic, digues Montilla."\nLa Josefina, el Quico, el Periquito i el Marc esperem que tingueu un bon any.\nNo sabia quina foto posar i al final, d'acord amb el títol que volia donar a l'escrit, he triat la de l'Arc de Triomf. Una mica com a metàfora de la grandeur que durant tota la setmana hem respirat per racons, raconets i raconassos d'una gran capital com és París.\nJa som tornats de la France, cansats perquè hem fet molts quilòmetres però contents perquè ha valgut molt la pena! París és una ciutat inigualable per fer una visita, potser no tant per viure-hi perquè l'hem trobat massa gran, les distàncies hi són enormes!\nHem anat a molts llocs, perquè una setmana dóna per molt, per una parella a qui caminar quilòmetres i quilòmetres no li fa res, mentre les cames aguantin... I ens han agradat moltes coses. A mi (josefina), m'ha agradat comprovar que això de la grandeur de la qual França ha fet gala històricament és ben certa. M'ha agradat veure que, com a país, tenen una història única, diguéssim, i que l'accepten i se n'enorgulleixen perquè és justament la seva. Una història que de ben segur ha tingut errors i dels grossos (penso en alguns dels episodis més sagnants de l'imperi napoleònic, per exemple), però que com que és la seva, avui a Napoleó gairebé se'l venera per tot el que va aportar de positiu al país.\nAl Museu de l'Armada, per exemple, hi ha una reconstrucció de la Segona Guerra Mundial que et fa posar la pell de gallina. Les imatges del general De Gaulle caminant per la plaça de la Concòrdia enmig d'una multitud agraïda i alliberada al final de la guerra... és impactant. I en un de cada tres racons de París trobes una placa de record per algú que va morir per l'alliberament de la ciutat, del país; records per tanta gent que va ser deportada a camps de concentració, records també per a personatges del món de la cultura: Aquí hi va viure tal, Aquí tal hi va escriure la novel·la qual, En aquest edifici es van reunir aquest i aquell... En fi, que hi ha història a cada raconet.\nI enmig d'aquest recorregut històric, polític, cultural i turístic, els diaris i informatius francesos han perdut el cap amb les vacances faraòniques del Sarkozy i la Carla Bruni. Si us he de ser sincera, els francesos em fan una mica d'enveja...\nAquest vespre marxem cap a París, on ens estarem una setmana. Serà la primera vegada que no ens quedarem al corral, i potser l’última.\nSi celebreu el Nadal, que tingueu un bon Nadal. I si no, també.\nJosefina, Marc, Quico i Periquito\nCom que per aquí de tant en tant ens visiten periodistes i dues de les mans d’aquest bloc ho són; i com que algun periodista d’aquests treballa a la Corpo, m’agradaria que em donéssiu la vostra opinió (els altres també, eh?) sobre l’entrevista que publica avui El Psoeriódico amb el diputat socialista Joan Ferran, que fa un dies ja va advertir (potser és la paraula més apropiada) que TV-3 és la cadena més antigovernamanetal que hi ha a Espanya. El titular és prou eloqüent: Cal arrencar de Catalunya Ràdio i TV-3 la crosta nacionalista.\nPer mi, els informatius de Tv-3 han perdut el nord perquè s’han convertit en una televisió estatal (perdó, espanyola) feta en català. I quan em trobo aquesta entrevista tan demagògica, tan intimidatòria, tan d’esquerres, se’m regira l’estómac.\nAlgunes perles de l’entrevista:\n“El més adequat seria començar de nou, fer taula rasa del passat; un reset, que es diu en l'actualitat. Les càrregues sentimentals o ideològiques han de quedar per a les seccions d'opinió.”\n“Hi ha alguns gurus mediàtics al capdavant de programes de màxima audiència que no informen; editorialitzen. Confonen sistemàticament informació i opinió; la seva opinió. Usen les emissores com volen, com si fossin el seu púlpit particular, llancen discursos, fan crides perquè la gent es manifesti contra això o allò altre. Quan un director de programa pronuncia arengues com les que se senten a primera hora del matí a Catalunya Ràdio disfressades d'informació confon els seus oients, que pensen que el que reben és informació. En una emissora pagada amb els diners de tots els ciutadans, els que són nacionalistes i els que no ho són, això és intolerable, encara que el locutor sigui una estrella de l'star system engreixat en l'últim quart de segle. No veto l'opinió, però aquesta ha d'estar clarament diferenciada de la informació i anar contrapesada amb opinions de signe divers.”\n“O els programes de viatges d'un popular presentador, que llisca sempre que pot la seva òptica independentista. O alguns informatius que, en lloc d'informar amb rigor sobre la manifestació de dissabte passat, van preferir dedicar-se a caldejar-la, a publicitar-la gratuïtament des d'una setmana abans.”\n“Això per no parlar del mapa del temps, en què és senzill saber si plourà a Alacant, cosa que trobo perfecte, però difícil saber si lluirà el sol a Fraga, a 30 quilòmetres de Lleida, o a Madrid, a una hora de vol de Barcelona.”\n4 DE DESEMBRE, SANTA BÀRBARA\n“Santa Bàrbara la barbal, tres setmanes abans de Nadal”.\nEs veu que un dia Déu va voler premiar les virtuts de santa Bàrbara. Li va preguntar què preferia: el govern de les dones o el de la tempesta. La santa va dir que es veia capaç de dominar el llamp i el tro, però que no gosava provar-ho amb les dones.\n(Sense cap comentari fàcil per part meva, continuem.)\nQuan trona i llampega, en molts llocs és costum invocar-la amb aquesta prec:\n“Sant Lluc, sant Marc, santa Creu, santa Bàrbara no mos deixeu.”\nTambé és costum no recordar-se de santa Bàrbara fins que trona i, sobretot, acabats els trons, adéu santa Bàrbara.


Fruits | Blog d'Estudis de l'Àsia Oriental\nAra tot just m’acaba d’arribar aquesta entrevista i de seguida he pensat que es tractava d’un altre exemple en la mateixa línia. No és casualitat que precisament hagi estat Daniel Tomàs, un llicenciat en Estudis de l’Àsia Oriental, qui hagi intentat trencar alguns dels mites turístics sobre la Xina en un informe específic per al sector: “El turismo chino en España”.\nEn tots aquests exemples, no crec que el valor afegit el donin (només) els continguts–haver estudiat l’Àsia Oriental des de diferents matèries o haver-se iniciat en l’aprenentatge del xinès o el japonès. Es tracta, més aviat, del fet que aquests continguts han significat la porta d’entrada a un canvi de paradigma: una visió que, fonamentada en el coneixement acadèmic, genera una perspectiva diferent sobre l’Àsia Oriental. És una visió més complexa i més crítica–envers l’Àsia Oriental i, sobretot, envers la pròpia visió que en tenim des de casa nostra. Aquesta és, al meu entendre, la clau de volta de la qüestió.


LA FONT DE GRECCIO: El petit Sergi i altres actualitzacions\nNo tenia pensat anar a visitar el petit Sergi, però alguns de Catalunya (i també d'Uganda) m'hi vau animar. I us ho agraeixo. Potser per no fer-me il·lusions, vaig dir a en Pau i la Júlia: "ja veureu, me'l posaran en braços i començarà a plorar espantat quan vegi que soc un muzungu". Però va ser d'allò més entranyable: era un angelet, me'l van portar ben adormidet i calmat. Al cap d'una mica, quan em vaig moure semblava que s'anava a despertar, i el vaig donar a algú altre per no trencar l'encís d'aquell moment. Òbviament no ens assemblem amb res fora del nom, però em va fer il·lusió.\nA banda d'aquest dia, faig una mica de calaix de sastre i us actualitzo algunes coses:\n- la famosa serp domada per aquell monjo jove no ha aparegut des de fa mesos. Aquest monjo sosté que s'ha mort, tot i que no se n'ha trobat cap resta. Potser va morir al cau? Per si de cas, encara no he tornat per allà.\n- el tallagespa (o millor, desbrossadora) que es va poder comprar, i que justament evita que les serps es moguin pel recinte de l'escola, està en ple funcionament. La maquinària estrangera és molt cara a Uganda, tant si es compra aquí com si s'envia de fora: les taxes d'entrada al país són molt altes.\n- encara tenim moltes restriccions a internet. Podem entrar a webs, però no estan permeses les videoconferències ni les xarxes socials.\n- ens diuen que el virus es va escampant. Però la gent està tranquil·la. Fa la impressió que no s'escampa tant com a Europa. De moment, no podem preveure com anirà evolucionant.\nMarta 27 de gener de 2021, a les 17:57\nCrec que pinta maneres... padrineja ja!!!\nMoltes felicitats, Sergi!!! Te Te n'has de sentit ben orgullós!!!\nOnamar 27 de gener de 2021, a les 19:18\nQuina il·lusió m'ha fet veure els dos Sergis junts; el català i l'ugandés junts, és preciós.\nEstic contenta també de que ens posis al corrent de les coses que es van fent, com per exemple el tallagespa o el conte de les serps, ja fas bé de no acostar-t'hi per allà on deien que era, no fos cas que tot d'una tornés a sortir.\nSergi d'Assís 27 de gener de 2021, a les 19:27\nGràcies per tornar a escriure, Onamar! Però això de la serp no és cap conte eh?\nNuria (Fenix) 27 de gener de 2021, a les 21:04\nSergi crec que tindries traça per fer.l,hi torna agafar el son.\nQue petito i quina carona més maca..Tindrem de fer algun paquet, amb àlguna cosa que sigui necessària ,per aquest nen que el sentim una mica nostra.Una abraçada Sergi D,Assís.\nMercè Pujol Tort 27 de gener de 2021, a les 22:50\nM'he emocionat, al veure el teu gest de tendresa en aguantar el nadó, tot i que el barret t'oculti la cara. Què serà aquest petit Sergi quan sigui gran? que, almenys, tingui alguna cosa en comú amb tú, com la fe, a més del nom.\noteizana 28 de gener de 2021, a les 12:28\nSergi, dices que que el niño no se parece nada fuera del nombre, seguro que desde tu interior, le has transmitido y le seguirás transmitiendo mucho más que lo físico, sólo con ese gesto de acogida ya lo has hecho.\n¡Qué suerte ha tenido el pequeño Sergi con tu paternidad espiritual!\nJoan Capdevila 28 de gener de 2021, a les 17:04\nEstà clar que no us assembleu físicament però segur que tu el recordaràs tota la vida i ell si Déu vol et tindrà sempre com un referent. Gràcies per compartir totes aquestes vivències! Has d'escriure un llibre!!\nPilar B. 28 de gener de 2021, a les 18:13\n"...Els sentiments cap un recent nascut no són els\nd'estar davant d'un ser débil, sinó els de la veneracio pel misteri de la creació..."\n"...Els nostres gestos,per tenir cura de les seves necesitats físiques,psíquiques,haurien d'estar inspirades en els gestos que fa el sacerdot quan està davant l'altar i tracta LA forma consagrada amb aquella delicadesa, amb aquella precisió,amb aquella majestat,veneracio,estima... "\nMARIA MONTESSORI- BARRI DE SANT LLORENS-ROMA 1906\nPare Sergi,tot observant la teva fotografia,he recordat aquests textos.Felicitats,i els meu desitj de que aqust laç paterno-filial que ha començat permaneixi sempre més, estigueu on estigueu\nCil Buele 29 de gener de 2021, a les 9:14\nMolt content estic, bon amic Sergi, d'haver-te trobat en aqueix indret de l'Àfrica negra i de veure-t'hi treballant tan acuradament a favor d'aqueixa gent que vos envolta i que, ben segur, s'ha de veure molt beneficiada amb la vostra presència. Que Déu vos il·lumini, vos orienti, vos engresqui i vos enforteixi. Una abraçada\nSergi d'Assís 30 de gener de 2021, a les 6:43\nGràcies Cil! I benvingut a aquest espai.\nMarga Canela 29 de gener de 2021, a les 9:38\nQuina imatge tant bonica, regalima dolcesa i pau...\n“Cada infant que neix, és una afirmació més del nostre amor a la vida”\nSegur que serà un nen molt estimat.\nMoltes gràcies Sergi per compartir-ho.\nOlga Llorensí 29 de gener de 2021, a les 11:47\nBona decisió la de conèixer el petit Sergi! Ja hi havia un vincle i l'has reforçat i crear llaços amb la gent d'aquí és bo! Tots els nadons transmeten pau i per les teves paraules, així va ser i així ho vas sentir. Una foto maquíssima. Gràcies per compartir aquests moments amb nosaltres!\nVicent Niclòs 29 de gener de 2021, a les 11:50\nSergi, has fet bé d'anar i acaronar el teu fillol, tots dos heu iniciat una relació, encara que espiritual, que serà perdurable. Si creiem, hem d'estar convençuts que la força de l'esperit es fa present i ens vincula per sempre.\nLes serps, malgrat ser criatures de Déu, han tingut sempre molt mala premsa a la Bíblia. Si no aparèix, senyal que el maligne no s'hi acosta... Je, je...\nLucy 29 de gener de 2021, a les 14:38\nBeautiful photo! Congratulations for your namesake\nUs agraeixo molt els comentaris. Però per ser sincer, ho vaig viure com una anècdota més. Bonica, això sí! Però tinc el cap més pendent de com millorar l'alimentació dels estudiants, la precarietat dels mestres, etc.\nLucy 31 de gener de 2021, a les 14:01\nLet us help a little...\nSergi d'Assís 31 de gener de 2021, a les 14:59\nOh yes! Very soon\nSergi d'Assís 30 de gener de 2021, a les 13:47\nA N'umutima: he rebut el teu comentari a l'entrada de "El domador de la serp" (enllaçada en aquesta entrada) i allà mateix t'he respost. Gràcies!\nJaunina 31 de gener de 2021, a les 12:16\nP.Sergi. Estem contents de la teva tasca a Uganda, no obstant, et trobem a faltar molt a Montserrat.\nSergi d'Assís 31 de gener de 2021, a les 13:38\nJaunina, no sé si ens coneixem personalment. Per això tampoc no sé exactament a què et refereixes. Però en qualsevol cas, gràcies per les teves paraules que expressen apreci.\nPilar 8 de febrer de 2021, a les 23:17\nQuè mono, una foto molt bonica. M'ha encantat veure la careta del petit Sergi. Petons.\nEn quant al covid, acabo de mirar el mapa i a l'Àfrica n'hi ha mooolt menys que a Europa, però n'hi ha per tot el continent.


Milers de gots… però tots compostables – Barcelona Open Banc Sabadell | 68º Trofeo Conde de Godó\nMilers de gots… però tots compostables\nEn un torneig de les dimensions del Barcelona Open Banc Sabadell, amb nombrosos tennistes, aficionats i treballadors passant moltes hores en el recinte, el nombre d’ampolles d’aigua i gots que poden arribar a usar-se cada jornada pot ser altíssim. Però, en un exemple més del compromís de la direcció del torneig amb la sostenibilitat i la solidaritat, Font Vella i Estrella Damm han posat en marxa bones pràctiques respectuoses amb el medi ambient i pensant en els més necessitats.\nEn el cas de les milers d’ampolles d’aigua que es consumeixen aquests dies, hi ha centenars de papereres, construïts amb cartó, per a reciclar totes les ampolles que quedin buides. I, a més, al costat d’on un pot adquirir una ampolla o on reciclar-la, un pot deixar el tap en un recipient a part, que es recullen per a causes solidàries.\nRespecte als gots, la direcció del torneig es va plantejar fa ja tres anys que tots els envasos fossin compostables. I que no hi hagués excepcions. Així que tots els gots que reparteix Estrella Damm són de blat de moro i es tiren al contenidor orgànic, eliminant d’arrel la possibilitat d’acumular els 50 mil gots de plàstic que s’usen durant la competició per a un futur reciclat.\nAl Barcelona Open Banc Sabadell té clar que durant tot un torneig com el que se celebra en la capital catalana no pot quedar-se al marge del respecte i la defensa del planeta. Reduir els residus o eliminar-los de la manera més eficient i sostenible és una tasca amb enormes beneficis per a les presents i les futures generacions.


Pactes electorals: Rivera no donarà suport a Sánchez encara que Iglesias retiri el referèndum | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nRivera no donarà suport a Sánchez encara que Iglesias retiri el referèndum\nEls dirigents de Ciutadans asseguren que les diferències en polítiques econòmiques impossibiliten la seva abstenció en un pacte que inclogui Podem\nMadrid 8 GEN 2016 - 17:37\tCET\nAlbert Rivera, durant la roda de premsa al Congrés. Bernardo Pérez\nQue Podem renunciï al referèndum vinculant que proposa per a Catalunya "no és condició suficient" perquè Ciutadans estudiï la seva abstenció a un hipotètic acord entre el partit de Pablo Iglesias i el PSOE per investir president Pedro Sánchez. Així ho asseguren fonts del gabinet d'Albert Rivera, que recorden que "no només això separa" Podem i Ciutadans, i assenyalen com a punts de conflicte insalvables les diferents propostes econòmiques, la defensa de la llibertat de mercat o de la integritat de la Constitució.\nSánchez proposa una “gran coalició progressista” sense aclarir amb qui\nSánchez busca un pacte d’esquerres “que respecti la integritat territorial”\nSegons afirmen diferents fonts de l'Executiva del partit, "Podem hauria de deixar de ser Podem" perquè la formació de Rivera pogués oferir la seva abstenció a qualsevol acord que inclogui el partit d'Iglesias. Un dirigent del cercle íntim de Rivera ha estat fins i tot més contundent: "Podem hauria de convertir-se en un partit socialdemòcrata, cosa que és impossible". Com va resumir José Manuel Villegas, subsecretari general de la formació, quan se li va plantejar si Ciutadans canviaria la seva posició en la votació d'investidura si Podem renuncia al referèndum: "No. En altres qüestions estem a anys llum".\n"Si és al programa electoral s'entén que ho volen dur a terme. La gravetat del referèndum és la mateixa tant si surt al programa com si no; tant si es defensa com si no… és que ho ha dit Pablo Iglesias. Pablo Iglesias ha dit que vol un referèndum", opina Fernando de Páramo, secretari de Comunicació de Ciutadans, membre de la seva Executiva i diputat autonòmic català. "Nosaltres mai hi donarem suport". Variaria gens la posició de Ciutadans si Podem retira el referèndum de la taula de negociacions després d'haver-ho portat al programa? "La diferència que planteja per a mi no existeix", contesta aquest dirigent, que va formar part de l'equip de campanya de Ciutadans. "Aquesta diferència no existeix i aquest escenari no el plantegem. Si la meva àvia fos un home seria el meu avi".\nLes opcions de Ciutadans\nVot afirmatiu. Ciutadans, segons Rivera, no donarà suport a la investidura de Mariano Rajoy (PP) ni de Pedro Sánchez (PSOE). El sí es reservava per a Rivera en el cas que tingués opcions.\nAbstenció. Rivera ha compromès l'abstenció dels 40 diputats de Ciutadans si Mariano Rajoy o Pedro Sánchez aconsegueixen prou majoria per governar sense recolzar-se en partits nacionalistes o independentistes. Això, segons el criteri de Ciutadans, inclou Podem, que defensa la celebració d'un referèndum vinculant per a Catalunya.\nVot negatiu. Ciutadans s'oposarà a qualsevol fórmula de govern que inclogui forces independentistes.\nAixí veuen els estrategs del partit la situació. La possible convocatòria d'eleccions catalanes impossibilita que Podem renunciï al referèndum en el marc de les negociacions que hi ha al Congrés, segons creuen a Ciutadans, perquè això enfonsaria les seves possibilitats electorals a Catalunya. Fins i tot si això es produís, segons aquestes fonts, les distàncies entre Ciutadans i Podem seguirien sent insalvables, per més que els dirigents dels dos partits segueixin disposats a pactar iniciatives parlamentàries puntuals si comença la legislatura. Finalment, i sempre segons l'anàlisi dels estrategs de Ciutadans, només després d'aquestes eleccions catalanes es començaran a desbloquejar les negociacions a Madrid, on, opinen des del cercle íntim de Rivera, és al PSOE a qui li toca moure fitxa.\nCom va dir el líder de Ciutadans en la seva estrena al Congrés: "Hi ha poques esperances que a Espanya es puguin crear majories alternatives en les quals no es qüestioni la unió entre els espanyols".\n“Carambola” a Andalusia\nEl president de Ciutadans també ha parlat de la possibilitat que Susana Díaz deixés la presidència d'Andalusia per liderar el PSOE a escala nacional. Ciutadans va donar suport en el seu dia a la investidura de Díaz i, segons Rivera, caldria negociar amb el candidat a president un nou acord d'investidura. No obstant això, el líder de Ciutadans va qualificar aquesta possibilitat de "carambola". "No està damunt de la taula ni ningú ens ha dit que hagi de passar ni ho esperem", va assegurar.\n"Si Susana Díaz, per qüestions internes del partit, deixés de ser presidenta d'Andalusia, caldria votar la investidura d'un altre president. I si es torna a debatre una investidura es posaran condicions i es parlarà de la persona i de les condicions. Però no estem en aquest punt", ha ressaltat.\nIceta aposta per un pacte PSOE, C’s i Podem a Espanya