Pintura gòtica de la Corona d'Aragó - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRetaule amb Sant Joan, Maria Magdalena, Sant Jaume i Sant Pau\nLa pintura gòtica de la Corona d'Aragó és la pintura realitzada des de les darreres dècades del segle xiii fins a finals del segle xv a les terres d'aquesta. El focus d'irradiació cultural al segle xiv va ser Barcelona i al segle xv va passar a València.\nQuan es parla d'art gòtic es fa referència a un conjunt de manifestacions que sovint tenen poc en comú a part d'un marc temporal, també pel gòtic català. La pintura gòtica de la Corona d'Aragó disposa com a trets comuns:\nUna major independència d'aquesta respecte a l'arquitectura.\nUna major diversitat de gèneres pictòrics i d'estils. Apareixen els primers paisatges, el dibuix es torna minuciós i detallista.\nTècniques destacades són els retaules i les miniatures, però cal contemplar els vitralls, els murals i la pintura d'agulla.\nFins aquí hem esmentat característiques genèriques. Si hi ha una característica que defineix la pintura de la Corona d'Aragó és la potencialitat del que podia haver estat i va renunciar a ser. Segons Pi i Margall: Ninguna nación se encontraba en Europa tan ventajosamente situada como la de Aragón, para seguir de cerca a la Italia en el camino de las artes.\n2 Protogòtic (1275 - 1350)\n2.1 Modes estilístics\n2.2 Pintura sobre taula\n2.3 Pintura mural\n3 Italogòtic (1325 - 1400)\n3.1 Taller dels Bassa\n3.2 Ramon Destorrents\n3.3 Taller dels germans Serra\n4 Gòtic internacional (1375 - 1435)\n4.1 Lluís Borrassà\n4.2 Bernat Martorell\n4.3 Blasco de Grañén\n4.4 Altres pintors destacats\n5 Gòtic internacional amb influència flamenca (1420 - 1495)\n5.1 Lluís Dalmau\n5.2 Jaume Huguet\n5.3 Bartolomé Bermejo\nMapa de l'Europa del 1360\nBanderes a l'Atles de Benincasa, 1473\nDesprés de la derrota a la batalla de Muret, la Corona d'Aragó va emprendre una expansió per la Mediterrània que li va suposar un creixement territorial i una gran prosperitat comercial. A les ciutats portuàries, hi havia una elevada concentració de gremis i tallers que es dedicaven a l'elaboració d'objectes artístics. L'art era un altre producte comercial, obres i artistes transitaven per les ciutats més importants. La Corona d'Aragó ostentava el privilegi de dominar bona part del comerç de la Mediterrània i va establir una relació estreta amb diferents ciutats italianes. Una altra via de penetració de nous estils és la presència d'estudiants eclesiàstics en universitats europees. En retornar als seus llocs d'origen no només han adquirit una nova sensibilitat estètica sinó que sovint poden portar exemples que seran imitats com bíblies o art sumptuari. El 1300, Jaume II va fundar l'Estudi General de Lleida, la universitat més antiga de Catalunya. Aquest estudi està vinculat a bona part dels còdexs il·luminats que es conserven.\nLes institucions catalanes entre els segles XIII i XV experimenten un fort arrelament. Això afavoreix la consolidació d'un art vinculat a aquestes.\nUn seguit de desastres iniciats amb Lo mal any primer, però sobretot la pesta de 1348 fa estralls en la població de la Corona d'Aragó i l'efecte sobre la demografia, i per tant en la composició social d'aquest territori, és més profund que a l'oest de la península Ibèrica. El sentiment religiós creix, els individus queden fortament vinculats a sants. Els gremis creen confraries que, entre altres funcions, procuren que els seus membres rebin enterraments dignes. Això afavoreix un art que exalta la vida dels sants.\nEl regnat d'Alfons el Magnànim va comportar que la cort es desplacés a Nàpols, on el rei va promoure el dispendi afavorint un art humanista provenint bàsicament d'Itàlia. Les institucions catalanes i la dinastia dels Trastàmara mai van congeniar, això va desembocar en la Guerra civil catalana durant el regnat de Joan el Gran.\nProtogòtic (1275 - 1350)[modifica]\nFresc del segle XIII\nEl protogòtic (primer gòtic) sorgí com a evolució del romànic, adaptació a les necessitats de l'església i per a satisfer els incipients encàrrecs de la corona. També és fruit d'una nova cosmovisió on Déu ja no subjugarà a l'home i on els sants poden intercedir per ell. El pensament escolàstic influeix la pintura i els filòsofs del moment, entre els quals cal destacar Ramon Martí, Ramon Llull i Arnau de Vilanova.\nEn el període analitzat destaquen dos moments convulsos la Confiscació del Regne de Mallorca per Alfons el Franc el 1285 i la pesta negra de 1348. Entre aquestes dues dates transcorre un interval de temps amb una entitat cultural pròpia; d'aquesta manera arrela l'esperit del gòtic català com estil arquitectònic. Comencen les edificacions de Santa Maria del Mar, la catedral de Mallorca i la de Barcelona, però aquestes seran decorades i pintades a posteriori, només les edificacions ja finalitzades podien allotjar pintures del gòtic inicial. D'aquesta manera l'església dels agustins de Lluçà, la capella dels Dolors de Santa Maria d'Arboç, l'església de Peralta, la catedral de Tarragona, La Seu Vella de Lleida o el Convent de Sant Domènec de Puigcerdà disposen de pintures protogòtiques.\nAl segle xiii, el monarca Jaume I no va propiciar un art de la cort. Així doncs, el principal consumidor d'art va ser l'estament eclesiàstic amb l'orde del Cister i posteriorment dels dominics i els franciscans que afavoriren, pel que fa a la pintura, un gust arcaïtzant. Tot i això, alguns artistes aconsegueixen elaborar encàrrecs amb un estil innovador, essent els següents casos excepcionals i desvinculats de l'art imperant.\nDins del protogòtic es poden distingir dos estils que no corresponen a divisions geogràfiques ni temporals sinó a unes diferències de caràcter formal: el mode dominant o auster i el mode secundari o gràcil. El mode dominant mostra contorns durs, que singularitzen les figures per damunt d'un fons d'un sol color, corresponent a un estil provinent del romànic tardà. El mode secundari participa de manera més notòria del caràcter elegant i gràcil del déhanchemet francès. Aquest entra per Tolosa cap a terres catalanes però, és l'antic Regne de Mallorca, amb centre a Perpinyà, el que esdevindrà el centre generador del mode innovador.\nSant Miquel pesant les ànimes. Escena de la taula de Sant Miquel del mestre de Soriguerola\nLa pintura sobre taula és molt compartimentada, empra per als fons com a màxim dos colors que són absolutament plans i que s'intercalen rítmicament, usualment són el vermell, el verd o el blau. Damunt d'una base rectangular i amb motius geomètrics o florals se subdivideix l'espai en altres rectangles més petits. S'acostuma a emprar un eix de simetria per enfrontar dues escenes simètriques o equivalents. Per bé que hi ha gèneres que són tractats en un sol espai com l'Anunciació, la Presentació al Temple o el bes de Judes.\nS'observa la presència d'un incipient estil protogòtic en:\nTaula de Sant Miquel, obra atribuïda al Mestre de Soriguerola de finals del segle xiii, es conserva al MNAC.\nA l'Aragó l'estudi del gòtic resta per a ser estudiat de manera sistemàtica però, es poden destacar taules com:\nTaula de Sant Domènec de Guzmán de l'església de Sant Miquel de Tamarit de Llitera (Osca), obra anònima del primer quart del segle xiv, es conserva al MNAC.\nRetaule de sant Pere Màrtir del monestir de Santa Maria de Sixena, datat entre el segle xiii el segle xiv, es conserva al MNAC.\nDins del mode dominant trobem retaules que, en general, encara disposen d'una composició dels frontals lligada al romànic:\nRetaule de Sant Cebrià de l'antiga església parroquial de Sant Cebrià de Cabanyes, de començaments del segle xiv, conservat al MEV.\nRetaule de Santa Perpètua de l'església parroquial Santa Perpètua de la Moguda, de començaments del segle xiv, conservat al Museu Diocesà de Barcelona.\nRetaule de Sant Jaume, de l'església parroquial de Sant Jaume de Frontanyà, del primer quart del segle xiv, conservat al Museu Diocesà i Comarcal de Solsona. Excepcionalment no segueix els criteris compositius del del romànic.\nDel mode secundari hi ha retaules rellevants com:\nRetaule de Santa Úrsula de l'església franciscana d'Artà, del segon quart del segle xiv, conservades a Sant Francesc de Palma.\nRetaule de la Crucifixió de l'església parroquial de Marinyans, datat el 1342, conservat a l'església de Sant Cosme i Sant Damià de Serdinyà.\nRetaules de l'Eucaristia del monestir de Vallbona de les Monges, del segon quart del segle xiv, es conserven parcialment al MNAC.\nTot i que en la pintura al fresc es mantenen els contorns durs procedents del romànic i característics dels vitralls; hi ha un canvi formal i iconogràfic. S'acostuma a realitzar un fons pla d'un sol color usualment blau o vermell, encara que també s'empren ocres i el groc. Desapareix la compartició de l'espai en franges horitzontals pròpies del romànic. En construccions civils s'empren motius de la composició a manera d'enllaç; d'aquesta manera, terrenys sinuosos o turons poden servir de nexe de dues escenes superposades. En altres ocasions l'arquitectura pot recuperar la compartició, ja que esdevé l'espai volumètric que ordena els diferents registres.\nA Barcelona es conserven magnífiques representacions de gestes militars que pertanyen al mode dominant com:\nPintures murals de la conquesta de Mallorca, atribuïdes al mestre de la conquesta de Mallorca i datades entre 1285 i 1290, es conserven al MNAC.\nPintures del Saló del Tinell, darreries del s. XIII, es conserven al MUHBA.\nPintura mural al Castell d'Alcanyís que representa l'entrada de Jaume I a València el 1238\nAquestes pintures s'acostumen a senyalar com l'inici del gòtic català. Tot i que formalment no signifiquen un gran canvi estilístic, temàticament hi ha un gir important, doncs és la història militar com crònica el que resta representat.\nCom s'ha esmentat manca una classificació sistemàtica en el cas d'Aragó però, cal destacar altres conjunts murals com:\nFrescos de l'església de Sant Fructuós de Bierge (Osca), datats en l'últim terç del segle xiii, el conjunt es troba distribuït en diversos museus i col·leccions, resten a l'església alguns exemples d'art mural.\nPintures del Castell d'Alcanyís, pintures datades a la primera meitat del segle xiv, conservades al Castell d'Alcanyís.\nEl mode secundari disposa de les expressions més notables en la pintura mural, aquest és el cas de:\nDecoració mural de la primitiva capçalera parroquial de l'Arboç (Capella dels Dolors), datada al voltant de 1330.\nDecoració mural del monestir agustinià de Santa Maria de Lluçà, datada entre 1361 i 1371.\nDecoració mural de l'església del convent de Sant Domènec de Puigcerdà, datada entre 1330 i 1340, conservada al Convent de Sant Domènec i restes de la mateixa formalització al MNAC.\nEn l'art de la miniatura destaca:\nSacramentari dels Templers, missal de 1245-1250 que es conserva a la biblioteca vaticana.\nBíblia, encarregada pel canonge de la seu de Vic, Pere Ça Era, realitzada pel Mestre Ramon, finalitzada a mitjans del febrer del 1268, es conserva al MEV.\nHaggadà d'Or, (1315 - 1325). Entre el gòtic lineal i l'italogòtic, és una obra representativa de la importància de la cultura hebraica a les terres de la Corona d'Aragó.\nItalogòtic (1325 - 1400)[modifica]\nÀngel tocant un llaüt\nTaller del Mestre dels Privilegis, Llibre dels privilegis de Mallorca, 1334, Jaume II, és coronat davant de Jaume I.\nDel segle xiv, ens ha arribat el nom de diversos pintors fruit de la importància que van assolir i del canvi de mentalitat, el pintor estava deixant de ser un artesà i passava ser un artista. El comerç amb diferents indrets d'Itàlia comporta que molts artistes de diferents disciplines facin llargues estades a les ciutats de la Corona d'Aragó, especialment a Barcelona. Així mateix, cal destacar que nombrosos artistes catalans es desplacen a Itàlia per realitzar encàrrecs. Aquest fenomen és especialment constatable en ciutats de Sardenya com Càller, Sàsser o l'Alger.\nDurant el regnat d'Alfons el Benigne (1327 - 1336) es consolida l'art italogòtic a la cort. La pesta negra del 1348 farà estralls en la població i el comerç se'n ressentirà. Pere el Cerimoniós (1336 - 1387) continuà amb aquella predilecció estilística per a la cort. El seu artista preferit va ser Ferrer Bassa.\nTaller dels Bassa[modifica]\nFerrer Bassa esdevé el pintor més destacat del segle xiv a la Corona d'Aragó, és també un dels miniaturistes més destacats, comparteix amb el conegut com a "Mestre de l'Escrivà" els encàrrecs més significatius. Treballà al servei d'Alfons el Benigne i de Pere el Cerimoniós. La seva pintura, molt similar a la de Giotto, representa la introducció de l'estil italogòtic a Catalunya i per extensió a la Corona d'Aragó. Va rebre influències de l'escola florentina com de l'escola senesa i se suposa que va fruir d'un contacte directe amb la pintura del Trecento, donada la immersió que realitzà en l'estil italogòtic. Va rebre encàrrecs de Pere el Cerimoniós per fer els retaules palatins de l'Aljaferia de Saragossa, Barcelona, Lleida, Mallorca i Perpinyà. Treballà, sovint, amb el seu fill Arnau Bassa, ambdós moren el 1348 per causa de la pesta.\nFerrer Bassa, Frescos de la capella de Sant Miquel, Monestir de Pedralbes, Barcelona.\nFerrer Bassa i Arnau Bassa, Llibre d'hores de la reina Maria de Navarra.\nArnau Bassa, Retaule de Sant Marc, Seu de Manresa.\nRamon Destorrents és el membre més destacat de la nissaga dels Destorrents. Pren el relleu a Ferrer Bassa com a pintor de la cort. Destaca com pintor de retaules i com a miniaturista. Va ser un dels darrers artistes que va conjugar les dues tasques fruit d'una major especialització en el futur.\nRetaule de santa Anna i la Mare de Déu de la capella reial del palau de l'Almudaina de Mallorca (1353-58).\nTaller dels germans Serra[modifica]\nEls germans Serra: Francesc, Jaume i Pere van realitzar molts retaules per a diferents indrets de la Corona d'Aragó. La preeminència del taller dels germans Serra ha amagat altres focus de producció artística de l'època. Ha arribat fins a l'actualitat molta obra que en general és anònima.\nPere Serra, Retaule del Sant Esperit, Seu de Manresa.\nDel taller dels Serra van sortir obres cap a Itàlia com:\nTaula del Sant Sopar, Galeria Regional de Palerm.\nGòtic internacional (1375 - 1435)[modifica]\nMestre de Cinctorres (1390 - 1430)\nEl canvi de dinastia de la corona el 1412, en morir Martí l'Humà sense descendència, va comportar un canvi en el pes artístic de Barcelona cap a València, assolint l'art pictòric de les terres d'Aragó i Mallorca una major preponderància que el de Barcelona. Una colònia de mercaders, artesans i pintors, provinents de Florència, s'establí a València atreta per les condicions socials i econòmiques favorables que allí s'establiren. Els tallers pictòrics valencians es mostren oberts a irrupcions foranes per manca d'una tradició pròpia i per la dependència dels tallers catalans i italians. En aquest sentit cal destacar, encara que de forma breu, la presència del mestre Gerardo di Jacobo Starnina a les darreries del segle xiv. Però malauradament el mestre Jacobo Starnina no realitza una difusió directa del seu art, ja que només treballa amb pintors de la seva nacionalitat. Al tombant de segle ja hi ha un grup nombrós de pintors que ha anat abandonant la pintura italo-catalana per una de més moderna i internacional. Destaquen dues figures: Lluís Borrassà (1360 - 1426) i Bernat Martorell (? - 1452) que s'inclouen en el gòtic internacional.\nEn l'art de la miniatura destaquem una obra vinculada a la cort i una altra vinculada a l'estament eclesiàstic:\nBrevari del rei Martí. (1398- finalitzat posteriorment a 1403)\nMissal de Santa Eulàlia, Pontificial de Girona. Atribuït al sacerdot Rafael Destorrents fill de Ramon Destorrents.\nLluís Borrassà, Detall del retaule major de Sant Pere, al braç dret del transsepte, 1411, Terrassa.\nLluís Borrassà continua l'estil italianitzat que han prodigat els tallers dels Bassa i dels Serra.\nTaula del plany sobre el Crist mort, 1408.\nRetaule de Sant Pere, Terrassa, 1410.\nRetaule de Santa Clara, Museu episcopal de Vic, (1414 – 1415).\nAnomenat "Mestre de sant Jordi", Bernat Martorell és un pintor que també va dissenyar vitralls, elaborar brodats i il·luminar llibres. Va dirigir el taller de més producció artística durant el segon quart del segle XV. Disposà de la delicadesa del gòtic internacional i del naturalisme dels flamencs. El tractament de la llum fa pensar que va rebre influències italianes.\nRetaule de Sant Jordi, museu de Chicago i museu del Louvre.\nSaltiri Ferial i hores, aproximadament del 1430.\nBlasco de Grañén[modifica]\nBlasco de Grañén fou un dels pintors de més caràcter i renom a les terres d'Aragó a les acaballes del segle xv, d'on és considerat la gran figura del Gòtic Internacional tardà. La seva pintura manifesta referències al món de la miniatura i del tapís contemporanis. En les últimes obres es percep una influència del naturalisme francoflamenc.\nMaria Reina dels Cels o Retaule major de l'església de Santa Maria la Major d'Albalate del Arzobispo (Terol).\nRetaule de la Verge amb el Nen, provinent de la localitat de l'Alt Aragó d'Oto (Boltanya).\nAltres pintors destacats[modifica]\nGòtic internacional amb influència flamenca (1420 - 1495)[modifica]\nRetaule del segle xv, actualment al Museu Nacional d'Art de Catalunya\nJaume Huguet, taula central del Retaule del Conestable o de l'Epifania (1464-1465) per a la capella de Santa Àgata del Palau Reial Major de Barcelona\nBartolomé Bermejo, La Verge de Montserrat (1481-1486) per a la catedral d'Acqui Terme (Itàlia). Les taules laterals són obra del valencià Roderic d'Osona\nEl mestre Marçal de Sas d'origen alemany, esdevé un primer propagador del gòtic internacional d'origen flamenc. Arribà a València el 1390 i entrà en contacte amb pintors locals, com Pere Nicolau o Gonçal Peris. Marçal de Sas esdevingué el pintor de major repercussió de la pintura valenciana.\nDurant el període de més influència del gòtic internacional d'influència flamenca, entre 1420 i 1495, es continuà exportant art i pintures cap a Itàlia. Destaquen com centres de recepció el Piemont i el comtat de Savoia, però agafa major vitalitat l'intercanvi de pintors i obres entre la Corona d'Aragó i Flandes que ja havia començat durant la primera meitat de segle. En les primeres dècades del segle xv es produeixen els darrers llibres amb miniatures.\nLa segona meitat del segle xv consolida un estil pictòric propi de la Corona d'Aragó. Sovint, s'ha postulat que és un estil ancorat en el passat per solucions formals com el manteniment dels fons daurats. Tanmateix, el flux de pintors amb la Flandes gotico-renaixentista desmenteix que fos només un localisme absort de la realitat internacional i comporta l'adquisició d'un gust diferenciat dels habitants de la Corona d'Aragó. No va arrelar mai l'estil hispano-flamenc a excepció del pintor Bartolomé Bermejo.\nHi ha autors reconeguts d'aquesta època, però la seva obra ha estat poc estudiada. També cal remarcar que han arribat fins a l'actualitat una quantitat considerable de taules anònimes. Els primers gravats que es conserven són calcogràfics, malauradament n'han arribat pocs i malmesos o alterats per diferents mans.\nEl valencià Lluís Dalmau és considerat com el pintor que introdueix l'estil i la tècnica de la pintura flamenca a la Corona d'Aragó. Una segona via de penetració de l'estil flamenc és la compra d'obres d'art. Com a exemple significatiu, Pere Garró, alcalde de València, va comprar un Sant Jordi pintat per Jan van Eyck per designi d'Alfons el Magnànim que va posseir altres obres del mateix autor. Dalmau resulta un pintor molt enigmàtic, és el pintor de cambra d'Alfons el Magnànim, és escollit com el millor dels pintors per immortalitzar els consellers de la ciutat de Barcelona, però només es conserven dues obres atribuïdes a aquest autor.\nMare de Déu dels Consellers.\nTaula de sant Baldiri, església parroquial de Sant Boi de Llobregat.\nFinalment, cal destacar que València és el centre artístic de la Corona d'Aragó. Quan Dalmau resideix a Barcelona, a partir de 1438, va esdevenir l'artista que més va difondre l'estil flamenc a Catalunya.\nEl vallenc Jaume Huguet és considerat com el més notable dels artistes catalans del segle xv, treballà en diferents indrets de la Corona d'Aragó. Va treballar per la cort en el breu regnat de Pere V.\nRetaule dels sants Abdó i Senén, Terrassa, església de Santa Maria.\nRetaule de Sant Agustí del que es conserven unes taules al MNAC.\nRetaule del Conestable encarregat per Pere el Conestable de Portugal per a la capella de Santa Àgata del Palau Reial Major de Barcelona\nLa Taula de Sant Jordi i la princesa va ser considerada una obra seva fins començament del segle xxi en què s'ha atribuït a un anònim aragonès.\nD'origen cordovès, Bartolomé Bermejo rep formació a Flandes va treballar principalment a la Corona d'Aragó.\nPietat amb Sant Jeroni.\n↑ Carbonell i Sureda, pàgina 401\n↑ Sureda, pàgina 12\n↑ 3,0 3,1 Sureda, pàgina 35\n↑ Les Col·leccions Online del MNAC Taula de sant Miquel [Consulta: 17 d'octubre del 2011]\n↑ Sureda, pàgines 14 i 17\n↑ Les Col·leccions Online del MNAC Taula de sant Domènec de Guzmán [Consulta: 17 d'octubre del 2011]\n↑ Les Col·leccions Online del MNAC Retaule de sant Pere Màrtir [Consulta: 2 de gener del 2012]\n↑ Sureda, pàgina 25\n↑ Sureda, pàgina 373\n↑ Sureda, pàgina 29\n↑ Les Col·leccions Online del MNAC Pintures murals de la conquesta de Mallorca [Consulta: 13 d'octubre del 2011]\n↑ «el Tinell». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 14 octubre del 2011].\n↑ Ajuntament d'Alcanyís, Castell d'Alcanyís [Consulta: 2 de gener del 2012]\n↑ Gudiol, pàgina 29\n↑ Alcoy, pàgines 7 i 8.\n↑ Lacarra, pàgines 209 i 211\n↑ Lacarra, pàgines 7 i 8\n↑ Colecciones en Red, Maria Reina de los Cielos al Museu de Saragossa, núm d'inventari 10037 [Consulta: 3 de novembre del 2011]\n↑ Maria Carmen Lacarra Ducay, "Nuestra Señora de los Ángeles" de Albalate del Arzobispo, [Consulta: 24 d'octubre del 2011]\n↑ Colecciones en Red, Retablo de la Virgen y el Niño, Museu de Saragossa, núm d'inventari 09188 [Consulta: 3 de novembre del 2011]\n↑ Lacarra, pàgines 217 i 218\nCarbonell, Eduard; Cassanelli, Roberto. (editors). El Mediterráneo y el arte del Gótico al inicio del Renacimento (en castellà). Barcelona: Lunwerg, 2003. ISBN 84-7782-224-7.\nMedina, Pedro. Història de l'art. Columna, 1999 (Columna Assaig; 28). ISBN 84-8300-815-7.\nBarral, Xavier. «Vol. 10: Arts del llibre, manuscrits, gravats, cartells». A: Art de Catalunya. L'Isard, 2001. ISBN 978-84-89931-15-2.\nSureda, Joan. La pintura gòtica catalana del segle XIV. Barcelona: Els llibres de la frontera, 1989. ISBN 84-85709-82-9.\nSureda, Joan. L'Edat Mitjana, Vol 4. Barcelona: Planeta, 1988. ISBN 84-320-6704-0.\nLacarra Ducay, María Carmen (coord) «La pintura gótica durante el siglo XV en tierras de Aragón y en otros territorios peninsulares» (PDF). institución "Fernando el Católico" [Saragossa], núm 2.706, 2007. ISBN 978-84-7820-903-3 [Consulta: 2 novembre 2011].\nAlcoy i Pedrós, Rosa «El Mestre de Santa Maria de Rubió. Una personalitat enigmàtica del gòtic català» (PDF) (en català). Revista d'Igualada, 2006 [Consulta: 16 desembre 2011].\nSureda, Joan «La pintura protigótica» (en castellà). Cuadernos de Arte Español. Historia 16 [Madrid], núm 27, 1992. ISBN 84-7679-199-2.\nGudiol, Josep «Extret del catàleg dels llibres manuscrits anteriors al segle XVIII del Museu Episcopal de Vich» (en català). Arxiu i Bíblioteca Episcopal de Vic [Vic] [Consulta: 2 gener 2011].\nPintura gòtica, [Consulta: 28 de novembre del 2011]\nPintura gótica valenciana, Cuaderno Alumno Pintura gótica Museo San Pío V, [Consulta: 28 de novembre del 2011]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pintura_gòtica_de_la_Corona_d%27Aragó&oldid=23249200»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 abr 2020 a les 10:40.


Antico Verbano-MONO Meina Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 63 allotjaments a Meina.\nMeina, Meina, Itàlia - Veure al mapa\nMés informació sobre Antico Verbano-MONO\nDissenyat tant per oci com per negoci, Antico Verbano-MONO està situat idealment a Meina; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Antico Verbano-MONO asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Antico Verbano-MONO és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Meina.


Lluís Torró: EUPV denuncia l'opacitat dels "complements de productivitat" a Vaersa\nEUPV denuncia l'opacitat dels "complements de productivitat" a Vaersa\nLa notícia és de El País, signada per Adolf Beltrán, però us explique una miqueta què és el que hem fet. Hem preguntat per uns complements que es van començar a pagar a l'empresa VAERSA des de 2006. Adreçats fonamentalment als directius i sense cap mena de justificació. Volíem saber perquè, com, a qui i amb quina base legal. La quantitat de preguntes i de sol·licituds de documentació és tan gran com la parquedat de les respostes el·lusives per part de la Conselleria. Quan li ho vam mostrar al periodista, no va dubtar en traure a la llum la informació. O, millor dit, la recerca infructuosa d'informació. Cal que sapigueu que el mèrit de les preguntes i repreguntes és d'una "màquina" que tenim com a coordinadora del grup: Aurora Mora. És de les persones que sembla que no estiga, però amb ella hem multiplicat el nostre treball exponencialment, en quantitat i en qualitat.\nPitjeu ací per llegir la notícia d'Adolf Beltrán a El País d'ahir.\nPublicat per EUPV a 13:45\nEtiquetes de comentaris: Conselleria de Medi Ambient, Isabel Bonig, medi ambient, retalls despesa pública, VAERSA


PICURT arriba al seu equador amb la presència dels germans Pou i l’entrega dels premis Gall Fer Andorra i Vallnord - Picurt\nLa 11a Mostra de cinema de muntanya Picurt ha arribat aquest dijous al seu equador fent un balanç positiu de les activitats programades i de la presència de públic. Els cinemes Guiu, l’Arxiu Comarcal de l’Alt Urgell i el Parc del Segre han estat alguns dels escenaris en els quals s’ha desenvolupat l’activitat del festival. El certamen pretén apropar diferents obres, sobretot documentals d’antropologia social, etnogràfics, esportius i d’altres temes relacionats amb la cultura i el medi ambient.\nA banda de les diverses projeccions als cinemes Guiu de la Seu d’Urgell, Artedó i Alàs també es dur terme al Principat d’Andorra , al Centre de Congressos d’Ordino, on ha estat la seu escollida per acollir la projecció de les pel·lícules que han passat pels principals festivals internacionals i l’entrega dels premis.\nPremi Gall Fer Andorra a la pel·lícula PLASTIC CHINA de jiu-liang Wang per ser un film universal que tracta un tema de media ambient que ens afecta a tots a nivells globals, un reflexió absolutament necessària. Segueix la millor escola documentalista xinesa. Film amb moltes capes, trames i subtileses socials. El premi Gall Fer Vallnord a la pel·lícula VERSO L’IGNOTO de Federico Santini per la valentia d’explicar-nos unes metes no assolides. Destaca per una execel·lent planificació, narració i muntantge, amb unes imatges espectaulars sense un abús. La seva simplicitat i naturalitat ens mostren una particular ètica de l’alpinisme.\nLes activitats complementàries s’han centrat aquest dijous amb la jornada teòrica “NOUS TEMPS, NOUS MODELS DE GESTIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL”,coorganitzada per PICURT i IDAPA. Diferents catedràtics com Joaquim Nadal o bé\nMagí Seritjol (Director de Terraco-Viva) han debatut sobre la importància del\npatrimoni com a recurs turístic i històric d’una zona.\nEls germans Pou, dos dels millors escaladors del món han posat el colofó a un dia de festival on ha destacat l’alpinisme i on tant Iker com Eneko han volgut explicar els secrets d’haver escalat set de les parets més importants del món. Forma part del seu projecte 7 paredes, 7 continentes.\n‘PLASTIC CHINA’ i ‘VERSO L’IGNOTO’ han estat les premiades en les categories d’ecologia i\n‘ Plastic China’ , guanyadora del premi Gall Fer Andorra, narra la història d’una família\nxinesa que dedica la seva vida a classificar i reciclar els residus plàstics procedents\nd’Europa, els Estats Units i altres parts d’Àsia. La família que es retrata viu literalment entre\nles muntanyes de plàstic i la pudor repugnant de les incineradores. Les imatges expliquen\nuna història universal de la desigualtat social. Segons el jurat, ‘Plastic China’ ha estat la\nguanyadora per ser un film universal que tracta un tema de medi ambient que està tenint un impacte global.\nEl film guanyador del premi Gall Fer Vallnord explica l’ascensió hivernal al Nanga Parbat, la novena muntanya més alta del món. La pel·lícula que s’envolta en un entorn espectacular del paisatge de muntanya, intenta respondre algunes preguntes sobre el perquè algú pot decidir passar fred per aconseguir arribar al cim. En aquest cas, el jurat ha destacat que ‘Verso l’ignoto’ és una excel·lent planificació, narració i muntatge, amb unes imatges espectaculars. El Gall Fer Andorra està dotat amb 2.000 euros i el Gall Fer Vallnord amb 1.500. Després de l’entrega de premis s’han projectat les pel·lícules guanyadores.\nPel que fa als espais del festival Andorra acollirà la secció de cinema recuperat i projectarà films de la secció oficial d’ecologia i esports, otorgant els premis d’aquestes dues categories. Mentre la vila d’Artedó, Alàs i l’Alt Urgell continuen sent un espai de projeccions i activitats.\nEl Premi Josep Virós d’aquesta edició serà per al dinamista cultural Sisco Farràs. PICURT programa un any més un seguit d’activitats paral·leles que complementaran\nla programació de la mostra. Cal destacar una performance dirigida pels comediants, ELOGI A L’ARBRE, És una intervenció artística que reflexiona sobre la relació de l’home amb la natura i concretament amb l’arbre, on art, bosc, cultura i natura seran els protagonistes i faran moure el públic amb els sentits ben desperts. i s’endinsarà el públic dins del bosc d’Artedó.\n← Marc Recha: “El cine es un mensaje que se lleva por dentro”\nJohn Burge “Vamos a vivir los sueños otra vez” →


Manuel Marchena delimita els marges del judici del procés\nLA CAUSA DE L'1-O\nEl president del tribunal impedeix els minuts de glòria que pretenia aconseguir Vox gràcies a la vista\nEl magistrat reprèn les defenses i les acusacions per obcecar-se amb certes proves\nMadrid - Diumenge, 17/02/2019 | Actualitzat el 18/02/2019 a les 09:57 CET\nPerquè el judici del procés, amb 12 acusats, nou d’ells empresonats, i més de mig miler de testimonis, compleixi el calendari previst pel Tribunal Suprem i no envaeixi les campanyes electorals de l’abril i el maig, el magistrat que el presideix, Manuel Marchena, ha de saber controlar les sessions amb prou mà dura per evitar repeticions innecessàries i qualsevol altra pèrdua de temps. I això sense prescindir de ser prou atent com perquè ningú dubti del tracte rebut pels reus d’un procediment sobre el que estan posats els ulls de tot el món.\nDurant les tres primeres sessions del judici, el president de la Sala Segona ha conjugat les dues qualitats per deixar clars els marges pels quals discorrerà una vista oral que es retransmet en ‘streaming’ a través de la pàgina web del Poder Judicial i que s’acabarà estudiant a la carrera de Dret.\nDurant la primera setmana de judici s’han pogut veure dos tipus de públic clarament diferenciats als passadissos del Tribunal Suprem: familiars o companys dels independentistes acusats i fans de Vox. Tot i aquests últims, en general les intervencions de qui va estar a punt de presidir el Suprem i va renunciar després del vergonyós whatsap del portaveu del PP al Senat, Ignacio Cosidó, han sigut valorades positivament, sobretot les que han tallat de soca-rel els únics intents de l’acusació popular que exerceix Vox per tenir un minut de glòria gràcies al judici.\nNi preguntes a Junqueras ni veto als llaços\nUn d’aquests va consistir a provar de donar lectura a les preguntes que havia preparat per al principal acusat de rebel·lió, el líder d’ERC, Oriol Junqueras, que es va negar a respondre a cap de les acusacions, i un altre quan va voler impedir que l’expresident de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) Jordi Sànchez lluís un llaç groc.\nMarchena, que prèviament va rebutjar expulsar el partit del judici, no va deixar el seu secretari general, Javier Ortega Smith, ni acabar la petició que quedés constància de les seves preguntes i va recórrer a la jurisprudència europea per permetre els símbols religiosos i ideològics als acusats. Com que cap d’ells té la intenció de respondre a les preguntes d’aquesta acusació, l’altaveu que podria suposar per a Vox el judici s’ha hagut de traslladar a les declaracions al carrer. Almenys fins que no arribin els testimonis, que sí que estan obligats a respondre a totes les parts.\nNi dilacions ni reiteracions\nEl to de Marchena ja s’havia deixat sentir a la sala, a l’hora de rectificar i admetre proves que fins ara havia rebutjat o de ratificar-se en la inadmissió, com va passar amb el testimoni de l’expresident de la Generalitat Carles Puigdemont. “Siguem seriosos”r;, va dir als advocats. En el procediment espanyol, va assenyalar, “no es pot ser testimoni al matí i acusat a la tarda”r;.\nNo els va convèncer, tot i que havia apel·lat fins i tot a la seva professionalitat. Va haver de posar-se dur per anunciar que no permetrà “estratègies dilatòries”r; i recordar-los que els seus clients són els primers interessats que hi hagi una sentència com més aviat millor perquè són en presó preventiva.\nFins que va frenar de soca-rel les protestes de les defenses amb un “això s’ha acabat”r;, havia tingut temps de disculpar-se amb l’exconsellera Dolors Bassa per haver-li dit Dolores. Més tard es va preocupar per l’esquena de l’exconseller Joaquim Forn per posar-se de “costat”r; per mirar l’advocada de l’Estat. Un tracte tan cridaner que fins i tot hi va haver qui ho va comentar amb els acusats, tot i que aquests no estaven tan impressionats. “També era molt educat Pablo Llarena i mira on som”r;, van dir.\nLes defenses no van ser les úniques a les que el magistrat va donar un toc d’atenció en algun moment. Aquest dijous quan, una vegada resoltes les qüestions prèvies, va començar el judici pròpiament dit amb les declaracions dels acusats hi va haver dos moments en què Marchena es va veure obligat a intervenir tant davant del fiscal Fidel Cadena com davant de l’advocada de l’Estat Rosa María Seoane.\nCap va tenir el seu millor dia i les dues situacions van ser similars. A totes dues el representant de l’acusació pública es va obcecar tractant que l’acusat contestés el que volia sentir i, oblidant que encara queda molt judici per davant, es va engelosir amb una qüestió concreta: el fiscal, amb una mala traducció del català i Seoane, amb el ‘passadís’ perquè passés la comissió judicial durant els registres de la Conselleria d’Economia el 20 de setembre del 2017. I més quan la valoració de la càrrega probatòria o no de la seva declaració depèn en última instància del tribunal.\nSense voler treure mèrit a l’actuació de Marchena la primera setmana de judici, fonts jurídiques adverteixen que la part en què declaren els acusats és més senzilla de gestionar que d’altres ja no tan llunyanes, com la testifical. Amb els primers els tribunals solen ser molt generosos, com es va comprovar amb Junqueras, però amb els testimonis serà diferent, perquè el seu testimoni es limitarà exclusivament al motiu pel qual se’ls ha convocat. Evitar que les parts s’excedeixin tornarà a posar a prova el president de la sala.\nLes defenses acusen el Suprem de "criminalitzar la dissidència"\nEl fiscal: "Això és un judici en defensa de la democràcia"\nTemes: Manuel Marchena Judici del 'procés' Tribunal Suprem Referèndum a Catalunya Catalunya


Pla general de la de camions i vehicles d'apicultors protestant pels carrers de València en contra de la nova normativa que limita la producció de mel de taronger. Imatge del 6 de novembre de 2020. (horitzontal) - Cedia a l'ACN (ACN)\nValència.-Apicultors de les Terres de l'Ebre s'han sumat aquest divendres al migdia a la caravana d'uns 300 vehicles pels carrers de València per protestar en contra de la nova normativa autonòmica que limita i sanciona la producció de mel de taronger en aquest territori. Alerten que la imposició de multes de fins a 60.000 euros amb l'objectiu teòric d'evitar la pol·linització creuada dels cítrics que produeix pinyols al fruit tindrà conseqüències també sobre la seva activitat: no només perquè ja no podran deixar les seves arnes en camps de municipis veïns del País Valencià, sinó perquè els apicultors d'allí –amb el triple de caixes que els catalans- podrien traslladar-se a les Terres de l'Ebre i forçar el desplaçament dels autòctons.\nFormada principalment per camions, la caravana de vehicles, amb la participació d'una desena de productors del Perelló (Baix Ebre), ha desfilat pels carrers de la ciutat –passant per davant de la Conselleria d'Agricultura- per mostrar la seva disconformitat amb la modificació de la Llei de Ramaderia valenciana que els impedeix situar les seves arnes a menys de quatre quilòmetres dels camps de cítrics entre els mesos de març i maig. El govern valencià preveu que l'incompliment de la mesura es castigui amb sancions d'entre 3.000 i 60.000 euros. A la pràctica, expliquen des del sector, això els impedirà produir allí mel de taronger, una de les principals varietats. Per als productors ebrencs, la mesura els genera perjudicis en diversos fronts. D'una banda, perquè amb l'entrada en vigor serà ja molt complicat poder traslladar les seves arnes als camps de municipis pròxims, principalment la zona del Baix Maestrat, per produir mel de taronger. Però, sobretot, segons apunta el president de la Cooperativa Apícola Tarragonina, Jordi Brull, el fet que s'impedeixi treballar els abellers valencians, que amb 360.000 caixes tripliquen la capacitat productiva de Catalunya, es poden veure forçats a traslladar-se a altres territoris."No podran posar-les al taronger i les repartiran en les zones limítrofs al País Valencià, entre les quals, la nostra zona. Això ens obligarà a nosaltres a desplaçar-nos més cap al nord o modificar les rutes de transhumància també més cap al nord", alerta el mateix Brull. És a dir, existeix el risc d'un considerable increment de la pressió d'aquesta activitat sobre el territori, on ja actualment municipis com Tortosa, Alcanar i Santa Bàrbara ja limiten la ubicació d'arnes als cítrics durant alguns mesos de primavera.Teòricament, la mesura del govern valencià –que ha intentat desactivar la protesta d'aquest divendres oferint una moratòria de dos anys- té com a objectiu limitar els efectes del que es coneix com a pol·linització creuada dels cítrics, per la qual les varietats híbrides més noves –plantades durant els anys 80 i 90 del segle passat- acaben generant fruits amb pinyols, molt menys apreciats pels consumidors i, per tant, amb uns preus i una sortida molt inferior als mercats. I si bé anys enrere el govern valencià subvencionava els apicultors perquè no s'apropessin a alguns d'aquests camps, la normativa ha anat canviant progressivament fins la modificació legislativa que preveu les multes esmentades.Els abellers, però, recorden que els camps amb varietats tradicionals requereixen l'activitat pol·linitzadora de les abelles per fer un bon quallat i donar fruit de bon calibre i qualitat. En aquest sentit, assenyalen que darrera de les pressions al govern valencià per limitar l'activitat apícola prop de plantacions noves de varietats híbrides hi ha grans empreses del sector de la ceràmica o la construcció que anys enrere van decidir reinvertir els seus beneficis de forma especulativa en el conreu de cítrics, també adquirint importants extensions de terreny a les Terres de l'Ebre per produir.


El cau de l'eriçó: Exclosos que molesten\nLa societat en que vivim es fonamenta en el binomi producció-consum, per tant, fan falta imperiosament consumidors. La societat no vol ciutadans sinó consumidors. Un consum, però, que no és la fita, la fita és incrementar el capital, no produir bens i serveis, aquests són els mitjans que el capital emprà pel seu fi.\nTota producció du associat un inevitable generar residus i, de la mateixa manera, el consum que se'n deriva genera una serie de residu social del consum. El residu social humà de les societats contemporànies. Són tots aquells que resten fora de la dinàmica econòmica. Aquells que són valorats per les instàncies governamentals o els estudiosos de l'economia com a fruit de la demanda del mercat, de la pressió de la competència, de l'eficiència econòmica, els danys col·laterals, amb l'afegit que, sembla, ningú n'és responsable, no hi ha una decisió atribuïble a cap persona de l'exclusió de una enorme quantitat d'éssers humans que tenen nom i cognom. És el sistema qui ho porta en el seu si estructuralment. Una contradicció del propi sistema.\nAl capital li interessa tenir quants menys treballadors millor, i pagar quan menys millor per una feina determinada. I si fa això els treballadors no poden consumir, és una roda força esquizofrènica. Els treballadors tenen però un component determinant, necessiten cobrir les seves necessitats biològiques bàsiques. Les quals són una mínima part, molt petita, del que necessita el capital per a créixer. No en té prou i per tant aquells que només consumeixen a nivells de supervivència no són rendibles socialment.\nEls individus que no consumeixen són un element incomode per la societat capitalista, no els pot colonitzar, no els pot incloure a la roda, i són, a més, éssers que demanden cobrir les seves mínimes necessitats, és a dir, una font imparable de despesa pel capital. El capital si té por a alguna cosa és a la despesa no productiva, a tot allò que augmenta la despesa però no el benefici. Un benefici que només es contempla des de l'òptica del capital.\nA la societat capitalista sempre li ha fet nosa tota aquella població que no podia incorporar al consum. Abans els feia fora, conquerint nous territoris balders, o plens de poblacions autòctones a qui calia espoliar o fer desaparèixer per a que fossin balders, i on els desheretats del sistema podien reprendre de nou la mateixa dinàmica que els havia fet excedents abans, generant així un nou cicle. Països formats en base a la pura immigració que han esdevingut pròspers avui tenen unes lleis antiimmigració durissimes.\nEls que resten exclosos són titllats de ganduls, faltats d'iniciativa, de creativitat, poc previsors, improductius, incompetents, paràsits, etc. Una xacra,, vaja, per la societat. I són ells els primers que reben quan cal retallar ajudes, primer s'ajudarà a que els qui tenen el poder de fer anar la roda consumista no la perdin que a bastir un sistema que alliberi a la població de la misèria més absoluta. És a dir, no se centra en resoldre el problema dels que no tenen sinó en mantenir les expectatives dels que ja tenen. El proclamat estat del benestar necessita impostos per redistribuir, i això no li agrada gens al capital, l'estat del benestar tendeix a mantenir el benestar dels que tenen benestar.\nEls desposseïts només podran accedir-hi si poden pagar. Com poden pagar? Doncs gairebé inevitablement netejant la merda que fem, mentre nosaltres ens dediquem a pensar meravelles i dirigir el "cotarro", i naturalment cobrant un salari que nosaltres no acceptaríem per indigne.\nSempre n'hi han hagut de marginals i exclosos al sistema, però avui comença a haver-n'hi un excés, sobre tot en un món que esdevé global. Veurem com resolem aquest embolic. qui ho faci serà un bon desembolicador.\nPublicat per Arcadi Garriga a 13:22\nPlácido Navarro 28 de febrer de 2011 a les 8:19\nHauríem de plantejar-nos produir segons el que necessitem per a no veure'ns obligats a consumir el que produïm.\nanonim@ 1 de març de 2011 a les 17:58\nActualment la cosa està molt malament. Les frases enginyoses no serveixen per sol.lucionar res i la teoria sempre arriba tard i passa allò que deia la meva àvia, “quan has vist el cul, dius que és gallina”...a bones hores!\nJa sabem que tots ho hem fet malament: uns perque tenen el poder, en volen més i no volen cedir res de res i els altres perque hem entrat en una roda molt difícil de sortir-ne i així, entre tots, no hem fet que aquest mon sigui millor.\nLa crisi fa que l’home fagi coses extranyes o diferents, com enrecordar-se’n de l’altíssim i encarregar pregàries a monges de clausura les quals han hagut de fer torns per poder fer front a tanta demanda que les té ocupades durant 24 hores. El preu? la voluntat.\n“Han crescut sobretot les peticions que fan referència a qüestions laborals i econòmiques, tot i que també en reben moltes de relacionades amb la salut. Cada mes fan més de cent pregàries encarregades pels fidels que els ho demanen a canvi de la voluntat.”\nArcadi Garriga 1 de març de 2011 a les 18:27\nAixò sembla allò de fíate de la virgen y no corras!\nUn recurs fàcil també és posar les culpes en el sistema i lo enganxats que n'estem, o esperar a veure si algú fa el primer pas.\nSi no vaig errat deia Gandi que no es tracta de dir quin món vols sinó de fer-lo.


L'art de l'enginy i l'essència de la tradició\nLa votació popular és fins diumenge l'encarregada d'elegir l'escultura que s'ubicarà en la rotonda d'accés a Alaior\nExposició. Compta amb algunes imatges virtuals de com serà l?impacte visual de les peces en mides reals\nTradició i modernitat, llegenda o realitat, narració o insinuació s'han fusionat per convertir-se en un tot. L'escultura que Alaior veurà alçada en menys d'un any en la rotonda d'accés a l'entrada principal del casc urbà estarà dotada de totes aquestes propietats contràries i complementàries alhora. Tant sigui una com una altra l'escultura que el poble elegeixi, sens dubte es mostrarà enriquida per la imaginació.\nÉs així com de 23 projectes presentats (una desena procedents de Menorca i la resta d'altres indrets peninsulars), una Comissió ha escollit sis obres finalistes. A partir d'ara serà el vot popular l'encarregat d'escollir la millor peça per engalanar la ciutat. Tots els empadronats en el municipi i majors de 18 anys poden observar les sis maquetes en miniatura, d'1,50 metres, i un mural explicatiu sobre el perquè de la creació, a l'església de Gràcia i votar fins a un màxim de tres escultures. Aquesta votació es pot formalitzar des d'ahir fins el proper diumenge de les 18 hores a les 21 hores. Serà diumenge mateix a la nit quan la Comissió faci el recompte i l'obra que més vots tingui serà dotada en 70 punts que és el màxim que se li pot atribuir per votació popular. La resta d'escultures rebran, segons el nombre de vots, una xifra proporcional a la que més punts hagi tingut. Així mateix, els menors de 18 anys també podran donar a conèixer el seu parer en aquesta elecció ja que poden visitar l'exposició durant els matins en grups escolars i donar un vot conjunt a la millor peça. Aquesta elecció popular se sumarà a la votació de la Comissió valorada amb un màxim de 130 punts. Malgrat la temàtica marcada en les bases del concurs era d'allò més simple, un Llargandaix o una vaca, els autors de les obres han posat la mà a l'enginy per donar forma a escultures completament originals en què, en cap d'elles hi manca la tradició alaiorenca en el sector industrial o la vessant llegendària d'aquell drac esperpèntic. És més, en gran part dels casos la fusió d'ambdós àmbits n'és l'essència de la creació.\nSegons apunta el regidor de d'Educació i Cultura, Josep Portella, el premi amb què serà dotada l'obra guanyadora és de 40.000 euros que l'artista haurà de destinar a cobrir les despeses d'elaboració de la peça. Aquesta quantitat procedeix de la Llei de Patrimoni Històric que l'Ajuntament ha de complir destinant un 1 per cent de les inversions anuals. Aquesta quantitat municipal, valorada en 80.000 euros, es destina en un 50 per cent a la protecció del patrimoni i l'altra 50 per cent al foment de la creativitat, que és on pren forma aquesta iniciativa del concurs. Cal indicar que les escultures són monumentals ja que tenen una alçada d'entre quatre i set metres.


Rai Escalé: 'I want to marry you' (Bibiana Ballbè)\nRai Escalé: 'I want to marry you'\nEls seus quadres són puntades de peu a l’estómac i han voltat per mig món amb exposicions a Miami, Nova York, Londres i Hamburg\nCossos deformats, rostres grotescos, aire inquietant, univers fosc. És Rai Escalé: el pintor de la foscor. Inconformista i alternatiu. Visceral i grotesc, d’estil. I canviant. Per ell la bellesa = harmonia entre les parts. I com més desconcertants siguin, millor. Els seus quadres són puntades de peu a l’estómac i han voltat per mig món amb exposicions a Miami, Nova York, Londres i Hamburg. Abans es passava la vida al taller. Ara –com a màxim– s’hi passa dues setmanes seguides. I quan ho fa només pinta, menja (poc i picant), beu (molt i variat), fuma (molt i variat) i dorm (poc i malament). I si li sobra una estona beu cervesa txeca i parla de pintura en francès. És enamoradís, creu en l’amor per sempre i diu que quan es tracta d’estimar, s’ha de ser absolutista. D’aquí el títol de la seva obra: 'I want to marry you'.\nPerfeccions i deformacions. Dolor i plaer. Rebuig inicial, acceptació final. ¿Portes tota la vida pintant? No, ni molt menys. Vaig començar a pintar estudiant belles arts i no vaig continuar seriosament fins fa uns quinze anys.\nPintes cada dia? Ho necessites? No i no. Durant uns anys ho vaig fer perquè tenia una gran sensació d’haver ‘perdut’ molt temps. Al final, però, si estàs connectat tota l’estona, et tornes un coet egòtic insuportable sempre tacat de pintura i disparat a tota velocitat darrere les idees i les hores infinites de taller. I els excessos per desconnectar. Ara, quan pinto, ho faig amb la mateixa intensitat cega, però com a màxim m’hi passo dues setmanes seguides, durant les quals només pinto (millor i pitjor), menjo (poc i picant), bec (molt i variat), fumo (molt i variat) i dormo (poc i malament). I si sobra una estona bec cervesa txeca i parlo de pintura en francès.¿Has copiat molt o t’han copiat més? He procurat rigorosament no afusellar mai, però sí que dec haver adoptat i adaptat detalls o solucions vistes en altres, perquè miro molt. I n’he vist alguns fer el mateix amb troballes que a mi em semblaven meves, però mai ho saps: som molts donant voltes al mateix molí.\nMÉS QUE ROCK’N’ROLL\nQuè defineix el teu estil? Que és molt canviant. Que és més que una actitud de rock’n’roll. Les teves pintures desperten inconformisme i foscor: ¿Això ets tu? Segurament de la meva personalitat original o inconscient. Amb els anys l’inconformisme l’he anat canalitzant millor fins que ja no m’és una nosa. I he anat veient que la foscor ja ve tota sola, que fa cada cop més por i que no cal apressar-la, que és molt a prop i va creixent i venint.\nEls teus personatges tenen una bellesa desconcertant. Què és la bellesa per tu? Bellesa = harmonia entre les parts, siguin com siguin de desconcertants aquestes parts. De fet, com més ho siguin millor. ¿T’inspiren més els defectes que les virtuts? A nivell estètic i plàstic molt més. ¿Quan mires les teves obres t’agraden? No les miro gaire, però algunes sí. La majoria no del tot.\nPosa’t nota: de l’1 al 10? Treballo amb una escala de tres o quatre nivells, estil consulta 9-N. Quan surto del furor de fer i els repasso, els classifico:\nAprovats: SÍ-SÍ = ni tocar i al calaix; Quarantena: SÍ-NO = sí, però “això i allò i encara”; Suspesos: NO-SÍ = fes alguna cosa ràpida o passa al següent; Repudiats: NO-NO = destrucció immediata i tornar a començar.\nEt suspens molt? Cada cop més. Per això aparentment cada cop faig menys.\nPRINCIPIS I RISCOS\nQuè és el que més trobes a faltar del teu passat rock’n’roll? Sincerament, no trobo gens a faltar aquella època. I m’alegra no haver-hi envellit. Va ser divertit, vam viure-ho i viure’n, vam rodar món i me n’han quedat alguns bons amics. Però gairebé ens hi deixem la pell i alguns se l’hi van deixar. Ara visc el meu veritable somni, i reparteixo les meves energies entre pintar i viure, cosa que faig millor que de mànager. ¿Has arriscat gaire a la vida? A l’època de la música vaig fer molts i molts quilòmetres per carretera conduint massa seguit i de pressa. Ara només arrisco igual al taller. Què no s’espera la gent de tu? Ni els arrossos tan collonuts que faig cada diumenge, ni el ‘gulasch’ de cua de bou i pebre vermell fumat a l’hivern. Tens sentit del ridícul? N’estic ple, de moments ridículs, però tinc una facilitat extraordinària per esborrar-ne el record i així no haver d’assaborir-los. Si els recordés em farien sentir el gran sentit del ridícul que sí que tinc.\n'I WANT TO MARRY YOU'\nL’obra d’avui es titula 'I want to marry you'. Per què? Aquesta pintura forma part de l’última sèrie conclusa que he estat pintant a Bratislava, on treballo últimament amb el pintor Milos Koptak en el projecte conjunt Miroir Noir. Es diu ‘Propter nuptias’ i és una sèrie pictòrica sobre la iconografia de les núvies i del matrimoni; i aquesta potser és la peça pictòricament més rotunda.\nCreus en l’amor per sempre? Sí. Ets enamoradís? Sí. ¿Has patit molt per amor? He patit i he fet patir, com tothom. Som pobres bestioletes. ¿Has estimat més o t’han estimat més? He estimat i m’han estimat molt, però menys del que és humanament possible, per desgràcia. I amb això s’ha de ser absolutista.


Josep Mitjana presenta demà a la Seu d’Urgell el llibre “Maleïda terbolina” - FÒRUM.ad\nJosep Mitjana presenta demà a la Seu d’Urgell el llibre “Maleïda terbolina”\nEl 11/05/12 16:00\nLa sala d’actes del Consell Comarcal de l’Alt Urgell acollirà demà dissabte, a les 8 del vespre, la presentació del llibre Maleïda terbolina, de Josep Mitjana Berdié, un retrat acuradíssim de la societat rural de muntanya durant bona part del segle XX. En farà la presentació l’escriptor Isidre Domenjó.\nAl llarg de l’obra, l’autor desgrana les seves vivències personals a Biscarbó, el poble, avui del municipi de les Valls d’Aguilar, on va néixer l’any 1941. El llibre ha estat editat per Pagès Editors amb el suport de l’IDAPA, els consells comarcals de l’Alt Urgell i el Pallars Sobirà i l’Ajuntament de Soriguera.\nEl llibre, d’un gran valor antropològic, fa un recorregut per les cases del poble, amb una especial dedicació a la casa de l’autor, Cal Gosset. També parla del bestiar i les feines relacionades amb el camp i s’endinsa en fets casolans com ara el mandongo, els bolets, les carrerades, els peixents o els ficots. Els últims capítols estan dedicats als records de joventut i a l’entorn.\nJosep Mitjana s’expressa en un llenguatge planer i empra el parlar propi del poble on va néixer, que no és altre que el pallarès, ja que Biscarbó, si bé actualment pertany administrativament a l’Alt Urgell, històricament ha estat del Pallars Sobirà, comarca amb la qual sempre ha mantingut uns lligams molt estrets.\nEl llibre està il·lustrat amb fotografies d’un gran valor històric i antropològic, entre les quals destaquen les d’estris tradicionals com ara llums de carburs, carmalloles, rateres, collars del bestiar o fins i tot un pupitre de l’escola. També són d’un gran interès les fotografies de la vida quotidiana al poble.\nNotícia Anterior: La ministra de Salut espera tenir llesta la llei que reguli la pràctica de la infermeria aquest 2012\nSegüent Notícia: La Seu organitza un cicle dedicat a la diversitat cultural


[CONSULTA EL DOCUMENT OFICIAL ORDRE SND/414/2020]\n[CONSULTA EL DOCUMENT OFICIAL ORDRE SND/440/2020]\n[CONSULTA EL DOCUMENT OFICIAL ORDRE SND/445/2020]\n[CONSULTA EL DOCUMENT OFICIAL ORDRE SND/458/2020]\n[CONSULTA EL DOCUMENT OFICIAL ORDRE SND/487/2020]\nMenorca, així com Eivissa i Mallorca, entren a la fase 2 de la desescalada dilluns 25 de maig. Les persones vulnerables a la COVID-19 també podran gaudir de les habilitacions que permet la fase 2 sempre que la seva situació estigui controlada. En canvi, no en podran gaudir les persones que presentin símptomes, que es trobin en aïllament domiciliari o en quarantena a causa de la COVID.\nEs fomentarà la continuitat del teletreball per a aquells treballadors que sigui possible.\nEs restableix la llibertat de circulació a tota la illa o unitat territorial del procés de desescalada. En tot cas s’hauran de seguir respectant les mesures de seguretat i higiene i els grups haurien de seguir sent de fins a quinze persones.\nLes persones de fins a setanta anys podran realitzar activitat física no professional en qualsevol franja horària, excepte les compreses entre les 10.00 i les 12.00 hores i entre les 19.00 i les 20.00 hores.\nDesaparèixen les franges horàries per als desplaçaments de la població infantil i per a la pràctica d'activitat física no professional. També desapareix la limitació respecte del nombre de vegades diàries que es poden realitzar aquestes activitats.\nEs permet l’assistència de fins a 25 persones en vetlles fúnebres celebrades a l’aire lliure, o quinze si es celebren en espais tancats. A les comitives per a enterraments també hi podrà participar un màxim de 25 persones.\nEs podran realitzar bodes i celebracions religioses de caràcter social en tot tipus d’instal·lacions sempre que no es superi el 50% del seu aforament i, en tot cas, un màxim de cent persones si és a l’aire lliure o cinquanta persones si és en un espai tancat.\nEls establiments i locals comercials hauran de reduir fins al 40% l’aforament total i s’haurà de garantir en tot moment la distància mínima de dos metres entre clients.\nS’hauran de seguir aplicant totes les condicions aplicables a aquestes activitats durant la fase 1.\nEls mercats ambulants podran seguir oberts amb un terç dels llocs de venda habituals autoritzats.\nEs podran obrir centres i parcs comercials sota unes condicions concretes d’aforament i higiene. A més, no es permetrà als clients romandre a les zones comuns ni recreatives. També s’estableixen mesures concretes per a banys, sales de lactància i zones d’aparcament.\nEs podran reobrir establiments d’hoteleria i restauració amb un 40% del seu aforament. Cada comunitat autònoma podrà modificar aquest percentatge sempre que aquest es situi entre el 30 i el 50% de l’aforament total. A les Illes Balears, aquest aforament queda ampliat fins el 50%.\nEs podran oferir productes de lliure servei, siguin frescos o elaborats, a través d’emplatats individuals, sempre que sigui assistit amb una pantalla de protecció. També es permetrà la lliure disposició de monodosis que hauran d’estar degurament preservats del contacte amb l’ambient.\nAquells espais tancats per a la celebració d’esdeveniments, activitats d’animació o gimnasos s’hauran de ventilar hores abans del seu ús.\nLes activitats d’animació o classes en grup tindran un aforament màxim de vint persones. S’haurà de disposar de gel hidroalcohòlic o desinfectant i s’hauran de desinfectar els objectes i material utitlitzats.\nEs permet la realització de visites als residents en habitatges tutelats, centres residencials de persones amb discapacitat i centres residencials de persones majors. Les comunitats autònomes hauran d’establir les condicions d’aquestes visites. En el cas de les Illes Balears, podeu consultar aquestes condicions aquí.\nLes administracions educatives podran flexibilitzar les mesures de contenció i reprendre les activitats presencials en l’àmbit no universitari i de la formació. També podran mantenir les activitats educatives de modalitat a distància.\nEls centres educatius i de formació no previstos en el punt anterior (autoescoles, acadèmies, etc.), podran reprendre la seva activitat presencial sempre que no es superi un terç del seu aforament i apliquin les mesures d’higiene i prevenció previstos per als comerços.\nEn el cas de classes pràctiques d’autoescoles caldrà que tant alumnes com professors utilitzin mascaretes. De la mateixa forma, s’haurà de desinfectar el vehicle abans i després de cada alumne, prestant especial atenció als elements d’ús comú.\nCondicions per a l’ús de platges\nEs permet el trànsit i permanència a les platges, en grups de màxim quinze persones. S’hi permet la pràctica esportiva, professional o d’esbarjo, sempre que es practiquin de forma individual i sense contacte físic.\nEs seguiran unes condicions determinades de neteja i desinfecció, especialment en aquelles zones de contacte freqüent, que hauran de complir els ajuntaments.\nEs podran utilitzar dutxes, vestidors, banys i altres serveis similars. amb una ocupació màxima d’una persona.\nEls ajuntaments podran establir limitacions d’accés i aforament a les platges.\nA les biblioteques es podran realitzar activitats de consulta en sala sense superar una tercera part de l’aforament permès. Els llocs de lectura utilitzats pels ususaris s’hauran de desinfectar.\nA les biblioteques es podran utilitzar ordinadors i mitjans informàtics de les biblioteques, que s’hauran de netejar després de cada ús.\nA les biblioteques, es permetrà el prèstec interbibliotecari entre biblioteques ubicades a la mateixa unitat territorial a efectes del procés de desescalada.\nLes sales infantils i col·leccions de lliure accés de les biblioteques romandran tancades.\nA les Illes Balears, la capacitat màxima dels museus serà del 50% del seu aforament.\nTambé es permet reprendre l’activitat a cinemes, teatres, auditoris i espais similars sense superar una tercera part de l’aforament permès. Si es tracta d’un espai tancat no es podran reunir més de cinquanta persones, mentre que si es tracta d’activitats a l’aire lliure, el límit seran quatre-centes persones i el públic haurà de romandre assegut.\nPodran realitzar entrenaments de caràcter bàsic, individualment i complent amb les normes de prevenció i higiene.\nAquest podrà ser desenvolulpat en els centres d’entrenament dels clubs o altres instal·lacions.\nLa federació corresponent emetrà l’acreditació adequada.\nEs podran reobrir les instal·lacions esportives cobertes i els usuaris hi podran accedir amb cita prèvia per a la realització de pràctica esportiva individual o amb un màxim de dues persones, sempre sense contacte físic.\nEs respectarà el límit del 30% de la capacitat d’aforament.\nEs permet la reobertura de piscines a l’aire lliure o cobertes per a l’ús esportiu i els usuaris hi podran accedir amb cita prèvia.\nNo es superarà el 30% de la capacitat d’aforament.\nActivitats de turisme actiu, naturalesa i reobertura de parcs naturals\nEs podran realitzar activitats de turisme actiu i naturalesa per a grups de fins a vint persones, en les mateixes condicions que les establertes per a la fase 1.\nEs permet la realització de congressos, trobades, reunions de negoci i conferències en l’àmbit de la investigació científica i tècnica, el desenvolupament i la innovació. En conseqüència, es permet la reobertura de pavellons de congressos, sales de conferències, sales multiusos i altres establiments i instal·lacions similars, sempre que no es superi la xifra dels cinquanta assistents ni el 50% de l'aforament. Quan no es pugui garantir la distància de seguretat interpersonal, s’haurà de disposar d’EPIs adequats al nivell de risc. A més, s’estableixen unes normes concretes de neteja.\nAviació i navegació recreativa\nLa navegació aèria d'esbarjo es podrà realitzar en grups de fins a vint persones, inclòs el pilot.\nEls bucs i les embarcacions dedicades al transport turístic de passatgers que no siguin creuers, podran navegar i fondejar en les aigües adjacents a aquests territoris. A les Illes Balears, l'ocupació d'aquestes embarcacions no podrà superar el 50% del nombre màxim de passatgers.\nEs permetrà la navegació d'esbarjo de les persones que es trobin a la mateixa unitat territorial, al 75% de les persones autoritzades en els certificats de l'embarcació.\nEs podran llogar, inclòs en lloguer nàutic, embarcacions o bucs d'esbarjo, motos nàutiques i artefactes nàutiques d'esbarjo, per part de persones que es trobin en la mateixa unitat territorial en les que es trobin les empreses de lloguer.\nEs podran dur a terme pràctiques de navegació per a l'obtenció de títols d'esbarjo que requereixin l'ús d'embarcacions d'esbarjo.\nEn totes les activitats previstes en aquest apartat, la navegació es limitarà a les aigües adjacents dels territoris de l'unitat territorial de referència.\nServeis de transport públic de viatgers per carretera, ferroviaris, aèri i marítim de competència estatal\nEls següents serveis que estiguin sotmesos a contracte públic o OSP reduiran la seva oferta total d'operacions en, almanco, els següents percentatges:\nServeis ferroviaris de mitja distància: 70%\nServeis ferroviaris de mitja distància-AVANT: 70%\nServeis regulars de transport de viatgers per carretera: 70%\nServeis de transport aeri sotmesos a OSP: 70%\nServeis de transport marítim sotmesos a contracte de navegació: 70%\nEn el cas dels serveis previstos de línies regulars de transport marítim, les Direcció General de la Marina Mercant podrà adequar els nivells de serveis que garanteixin una prestació mínima en les connexions marítimes, en les condicions de mobilitat que requereixin amb els territoris no peninsulars.


Hong Kong viu els enfrontaments més durs amb la policia des que van començar les mobilitzacions\nEls manifestants que s’oposen al govern de la Xina han paralitzat bona part de la ciutat d’Hong Kong, muntant barricades a les carreteres i interrompent les connexions de transport públic. Arran de les protestes, les autoritats d’Hong Kong han ordenat el tancament d’escoles i universitats.\nUn dels carrers del Districte Central ple d’objectes enganxats a terra. Un cartell amb la cara de la cap de govern l’acusa de generar el caos a la ciutat. EPA/JEROME FAVRE.\nLes principals carreteres de la ciutat han estat tallades per barricades de maó i bambú. La runa bloca el túnel de Cross Harbour, normalment una de les carreteres més transitades d’Hong Kong, fora de la Universitat Politècnica, on estudiants i manifestants s’han atrinxerat. I la suspensió dels serveis de metro i autobusos ha deixat molts dels 7,5 milions d’habitants de la ciutat amb serioses dificultats per anar a la feina. La major part de la ciutat està paralitzada, amb manifestants ocupant molts carrers i organitzant barricades.\nA més, els manifestants fan servir un nou arsenal d’armes per a defensar-se i atacar la policia, des de gegantines catapultes improvisades fins a arcs i fletxes. També han utilitzat raquetes de tenis per a retornar els gasos lacrimògens a la policia.\nEls manifestants han fet servir, fins i tot, arc i fletxes per a combatre la policia. EPA/JEROME FAVRE.\nLes autoritats han ordenat el tancament de les escoles i universitats fins a la setmana vinent, i els hospitals han ajornat les operacions que no eren urgents. Les principals universitats han anunciat que escurçaran el termini del semestre o substituiran les classes al campus per classes en línia. D’aquesta manera, el govern intenta impedir que els estudiants es trobin i s’organitzin. De fet, tots els estudiants xinesos han estat repatriats en una espectacular operació en què van participar, fins i tot, vaixells de l’armada.\nHong Kong té previst de fer eleccions el dia 24 d’aquest mes. El govern ha prohibit a Joshua Wong, un dels dirigents més coneguts del moviment democràtic, que s’hi presenti.\nEn aquests sis mesos de mobilització, els mítings pacífics de masses s’han transformat en una campanya anomenada ‘Florir a tot arreu’, que ha comportat violents enfrontaments amb la policia per part de grups de manifestants vestits de negre. La campanya es diferencia de les anteriors perquè té la intenció de paralitzar la ciutat i fer-ne impossible el funcionament entre setmana.\nEls incidents s’han endurit després de la mort de l’estudiant Chow Tsz-lok. De 22 anys i estudiant de la Politècnica, Chow va morir arran d’una caiguda en un aparcament a Tseung Kwan O, quan la policia disparava gasos lacrimògens. Posteriorment, la policia va impedir-hi l’accés de l’ambulància durant més de vint minuts, mentre el noi encara era viu.\nDimarts, hi va haver greus enfrontaments a la Universitat Xinesa. Segurament, ha estat, fins ara, la batalla més dura d’aquestes darreres setmanes, amb centenars d’estudiants enfrontant-se a la policia. El portaveu de la policia, Kong Wing-cheung, ha reconegut que ‘l’estat de dret d’Hong Kong ha estat a la vora del col·lapse total’ pel volum dels enfrontaments.


Papallones i enoturisme a Segura Viudas Papallones i enoturisme a Segura Viudas – VadeVi\nL'Heretat organitza activitats per a visitar el celler coincidint amb l'època de verema\nVADEVI.cat 7 de Setembre de 2016 21:31\nL’inici de la verema marca el tret de sortida de les noves propostes d’enoturisme de l’Heretat Segura Viudas. Ara, a les visites tradicionals i gastronòmiques amb el particular enfocament naturalista del celler, se li afegeixen una sèrie de propostes específiques per a cada temporada, d’entre les que destaca la visita de divulgació de les papallones i insectes que es poden trobar a les vinyes.\nLes acaballes de l’estiu és un dels millors moments per a què tots aquells enoturistes que hi estiguin interessats puguin recórrer les vinyes amb el biòleg del celler i anar identificant els exemplars de les principals famílies d’insectes, per tal de conèixer les seves particularitats i descobrir les relacions que estableixen aquests animals amb els ceps i el cultiu de la vinya.\nA més a més, es proposen visites d’última hora, sota el concepte “Enoturisme last minute”, amb l’objectiu d’apropar àmbits de coneixement que només es poden oferir en moments molt puntuals i excepcionals de l’any.\nEn aquest sentit, l’Heretat Segura Viudas proposa la jornada “100% Verema” per al dissabte 10 de setembre. Una completa visita enoturística acompanyats de viticultors i enòlegs en què els participants podran conèixer de primera mà tots els treballs que es realitzen al llarg de les setmanes de la verema: collita a mà, mostres de maduració, tast de les varietats de raïm, entrada del raïm al celler, tast de most, etc. La jornada acabarà a taula, amb un menú de maridatge dels millors caves i vins del celler amb una proposta gastronòmica de temporada i proximitat.\nTotes les activitats d’enoturisme proposades pel celler es poden consultar i reservar a la pàgina web de la marca.


La reserva natural de Mas de Melons de Castelldans organitza una ruta guiada per la Timoneda d'Alfés - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nLa reserva natural de Mas de Melons de Castelldans organitza una ruta guiada per la Timoneda d'Alfés\nAquest dissabte, els participants descobriran la història d'aquest espai i observaran la flora i la fauna que acull en una ruta d'uns 15 quilòmetres\nAquest dissabte, 18 de setembre, la reserva natural de Mas de Melons de Castelldans ha preparat una nova activitat de descobriment de la Timoneda d'Alfés, un espai d'interès natural inclòs dins de l'Espai protegit Mas de Melons i catalogat com a Zona d'Especial Protecció per les Aus (ZEPA).\nL'espai on es desenvoluparà l'activitat, que començarà a les 8.30 hores a la Timoneda d'Alfés, té una superfície d'unes cent hectàrees i és "l'últim gran paratge àrid de Catalunya que acull un gran nombre d'espècies amenaçades d'ocells". D'aquesta manera, els participants repassaran la història d'aquest espai i observaran la fauna i flora que acull.\nL'activitat, que recorrerà una distància d'uns 15 quilòmetres, està dirigida a tota mena de públic a partir de deu anys. Les places són limitades i cal realitzar inscripció prèvia gratuïta al telèfon 648199272 o al correu electrònic inscripcions@iprojecta.com.\nPer a participar en l'activitat cal fer inscripció prèvia (foto: Mas de Melons).


Les obres de remodelació de la nova Casa de la Festa Major acabaran al setembre - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\n22 Mai, 2019, 16:20\nLes obres de remodelació de la nova Casa de la Festa Major acabaran al setembre\nL’Alcalde de Vilafranca, Pere Regull acompanyat de diversos regidors de l'Ajuntament han visitat aquest migdia els treballs de reforma i ampliació de la Casa de la Festa Major, que ha d’estar enllestit dins de l’any vinent. El regidor de Territori, Serveis urbans i Medi Ambient, Josep Maria Martí, ha explicat que el projecte està avançat, “hi ha l’estructura feta i s’han cobert aigües. El projecte contempla la remodelació de l’antic mercat del peix i un edifici de nova planta construït amb façana al carrer Muralla dels Vallets”.\nPer la seva banda, l’alcalde Pere Regull ha destacat que la nova Casa de la Festa Major és un “projecte molt desitjat. Tenim la Festa Major en què moltes festes majors de Catalunya s’han emmirallat i ara la potenciem amb aquest edifici que dobla l’espai, de 400 a 800m2 dedicats a la Festa”. Del projecte, Regull ha posat èmfasi en la balconada a través de la qual es podrà veure l’exposició dels plafons dels balls i les peces de bestiari a la sala principal. “Podrem ensenyar la Festa Major quan no és Festa Major. Tenim una àrea amb la plaça de la Vila, Santa Maria, el Vinseum, Cal Figarot, el Palau Baltà, la biblioteca Torras i Bages i ara amb la nova Casa de la Festa Major que és molt potent i atractiva”, ha afirmat l’alcalde.\nEl projecte arquitectònic preveu una nova Casa de la Festa Major unint dues parcel·les, la de l’antic mercat del peix, que és un edifici catalogat del 1911, obra de l’arquitecte Santiago Güell, i la de l’edifici del costat, situat al c/ Muralla dels Vallets, que s’ha enderrocat, i s’hi construeix un edifici amb planta baixa (3 plantes en total). L’edifici annex que es construeix serà una edificació moderna i sostenible, dotada de plaques fotovoltaiques, amb aprofitament màxim de la llum i construït amb materials de proximitat. L’entrada principal a la Casa de la Festa Major serà per la planta baixa de l’edifici que es construeix al c/ Muralla dels Vallets i no per la sala d’exposició de les peces folklòriques com succeeix actualment. La primera planta d’aquest nou edifici, que coincideix amb l’actual sala d’exposició de les peces folklòriques (159m2) a causa del desnivell dels terrenys, acollirà una sala nova d’exposicions de 75m2. La segona planta d’aquest edifici nou acollirà una sala d’audiovisuals de 77m2 que estarà proveïda d’un mirador simulant un balcó que permetrà veure les peces folklòriques des d’una certa alçada. Finalment, la segona planta acollirà una sala per a tallers escolars i infantils de 46m2 i una petita terrassa d’11m2 que permetrà veure la coberta de l’edifici patrimonial de l’antic mercat del peix. A la coberta d’aquest edifici es preveu situar les plaques fotovoltaiques.


CAN BOIX – Catalunya Rural\nCan Boix és una típica masia catalana construïda el 1757 i restaurada el 1998. Conserva tot l’encant i la tranquil.litat de les cases de pagès i està envoltada dels prats i pastures de la finca dels propietaris, que viuen a 9 km. Situada a pocs quilòmetres de Vic i als afores de Seva, és ideal per als que vulguin descobrir una altra forma de vida, fent la seva, sense horaris. La família de Can Boix té una explotació basada en la cria de vedells i de xais. Completa l’explotació una petita finca de pastura. Els més menuts disfrutaran veient els xais petits, els pollastres i les gallines. Els propietaris ensenyen i expliquen les principals feines de pagès que hi fan.


L’artista Enric Farrés Duran presenta la proposta “–oo–” al Museu de la Mediterrània\nTorroella de Montgrí.- La proposta “–oo–“ d’Enric Farrés Duran, emmarcada dins el cicle “Desplaçaments. Ressonàncies contemporànies”, centra la seva atenció en els elements i els continguts a través dels quals es dona forma a al relat de la col·lecció permanent del Museu de la Mediterrània.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: art contemporani, cultura, exposició temporal, historia, intervenció artística, Museu de la Mediterrània, societat, Torroella de Montgrí\n9è Desemboca Rock’n’Roll Festival a la Sala Polivalent de Castell d’Aro\nCastell-Platja d’Aro.- La novena edició del Desemboca Rock’n’Roll Festival tindrà lloc aquest dissabte 2 de juliol a les 21 hores a la Sala Polivalent de Castell d’Aro.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: Castell-Platja d’Aro, concerts, cultura, festival, música, Rock Music, societat\nLa Biblioteca de Palafrugell compta amb un espai dedicat a Rodolfo Candelaria\nPalafrugell.- L’Ajuntament de Palafrugell ha decidit que durant els propers dies la Biblioteca Municipal comptarà amb un espai dedicat a la figura de Rodolfo Candelaria.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: Ajuntament de Palafrugell, art contemporani, artistes locals, biblioteca de palafrugell, cultura, homenatge, pintura, societat\nSegueix la temporada d’exposicions a “El plafó de la Blanca” amb el retorn de Jordi Sàbat a l’Hotel Llevant\nLlafranc.- El restaurant La Blanca de l’Hotel Llevant va estrenar el passat 11 de juny l’exposició “La mar de bé”, del pintor i dissenyador Jordi Sàbat (Palafrugell, 1960).\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: art contemporani, artistes locals, cultura, disseny, exposició temporal, La Blanca de L´Hotel Llevant de Llafranc, Llafranc, pintura, societat


Versi� grans volums��\nSol�liciteu acc�s complet�\nIntrodu�u mots nous�\nContacteu amb nosaltres�\n��Preguntes m�s freq�ents�\nDepartament de Llenguatgesi Sistemes\n[Versi� del 10/07/2006]\nSistema de traducci� autom�tica castell�-catal�\nQu� �s interNOSTRUM?\nSe'm podria enviar un CDROM amb interNOSTRUM?\nEn qu� es diferencia la versi� est�ndard d'interNOSTRUM de la versi� 'grans volums'?\nQui t� dret a usar la versi� 'grans volums' d'interNOSTRUM ?\nPerqu� no tradueix algunes p�gines web?\nEs pot usar la sortida d'interNOSTRUM sense corregir?\nQuin �s la qualitat de traducci� d'interNOSTRUM ?\nEs pot fer que interNOSTRUM generi altres variants del catal�?\nA vegades les traduccions contenen paraules que no semblen tenir res a veure amb el text original. Per qu� ocorre aix�?\ninterNOSTRUM �s un programa de traducci� autom�tica que produeix gaireb� instant�niament (a m�s\nde 5000 paraules per segon) traduccions aproximades de textos castellans al catal�.\nEn l'actualitat, interNOSTRUM est� concebut com a servidor accessible per internet i no es distribueix per a l'instal�laci� en altres ordinadors, per� no es descarta que en un futur pr�xim es pugui distribuir com un CDROM per als sistemes operatius m�s populars (Windows, Linux). Si es considera que interNOSTRUM no �s encara un producte totalment acabat, la seva disposici� com servidor d'internet ens permet oferir sempre la millor versi� del programa a totes les persones que l'usen.\nno est� a la venda; s'ofereix gratu�tament per internet en dues versions: la versi�\nest�ndard, accessible a qualsevol persona, i la versi� 'grans volums', accessible als empleats de la Caixa d'Estalvis del Mediterrani, als membres de la Universitat d'Alacant\n, i a un petit grup de col�laboradors externs del programa. Se'm podria enviar un CDROM amb interNOSTRUM?\nDe moment interNOSTRUM no est� a la venda, per� no es descarta que en un futur es distribueixi com un CDROM per als sistemes operatius m�s populars sobre ordinadors personals.\nEn l'actualitat qualsevol persona pot usar la versi� est�ndard d'interNOSTRUM a trav�s d'internet; aquesta versi� sols es diferencia de la versi� 'grans volums' en la grand�ria dels textos que\nes poden traduir. La versi� 'grans volums' (sense limitaci� de grand�ria) sols est� disponible per als empleats de la CAM, per als membres de la Universitat d'Alacant, i per a un redu�t grup de col�laboradors externs del programa.\nL'�nica difer�ncia �s que la versi� est�ndard (accessible\na qualsevol persona) sols permet traduir textos curts.\nLa versi� 'grans volums' (sense limitaci� de grand�ria) sols est� disponible per als empleats de la CAM, per als membres de la Universitat d'Alacant, i per a un redu�t grup de col�laboradors externs.\ninterNOSTRUM �s �til per a produir, gaireb� instant�niament (a unes 5000 paraules per segon, sense comptar els temps d'acc�s\na trav�s d'internet) traduccions aproximades (esborranys) de textos\ncastellans al catal�. Els textos poden estar en qualsevol dels formats seg�ents: ANSI (text pla), HTML (llenguatge de marques de hipertextos usat en les p�gines d'internet) i RTF\n(format de text enriquit de Microsoft).\nS�, per� abans s'ha de guardar el document en format RTF (rich text format o format de text enriquit). Consulteu aquest document si necessiteu m�s instruccions.\nCom amb qualsevol programa de traducci� autom�tica, si es pret�n publicar el resultat tal com est�, �bviament no. Com\nqualsevol programa de traducci� autom�tica, interNOSTRUM pot\ndescon�ixer paraules d'un text concret, elegir la traducci� err�nia\nper a una paraula o estructura gramatical que t� dos interpretacions possibles. La sortida d'interNOSTRUM ha de ser revisada sempre abans de la publicaci�; en interNOSTRUM treballem perqu� la revisi� sigui tan lleugera i r�pida com sigui possible, amb l'objectiu que la traducci� autom�tica amb interNOSTRUM seguida d'una revisi�\nprofessional sigui molt m�s r�pida i eficient que una traducci� realitzada\ncompletament per un professional.\nPrimerament, ha de quedar clar que �s dif�cil definir un�vocament la qualitat d'una traducci�, ja que aquesta es pot veure afectada per factors com la naturalesa del text original (vocabulari, sintaxi) o el prop�sit que es vulgui donar al text tradu�t. En qualsevol cas, si definim qualitat com el percentatge de text tradu�t autom�ticament que no ha de ser corregit\nperqu� sigui una traducci� raonablement correcta i acceptable de l'original,\nens movem en nivells que oscil�len entre el 85% i el 95% de text\ncorrectament tradu�t. En qualsevol cas, ni l'equip de desenvolupament d'interNOSTRUM, ni la CAM, ni la Universitat d'Alacant\naccepten cap responsabilitat pels perjudicis morals, econ�mics\no de qualsevol altra �ndole que es puguin derivar de l'�s d'interNOSTRUM .\nEn l'actualitat, interNOSTRUM genera b� les formes de la variant central del catal� oriental (la variant est�ndard usada\na Catalunya) b� les recomanades a la guia de Criteris ling��stics per als usos institucionals de les universitats valencianes.\nEl disseny d'interNOSTRUM �s molt senzill: es fonamenta en m�duls\nque van muntant la traducci� per etapes, de manera similar a com\nes munten els autom�bils en una cadena de muntatge. Es poden distingir set etapes b�siques:\nSeparaci� del text de la informaci� de format del document An�lisi morfol�gica de les paraules i les locucions del text.\nElecci� (fonamentada en el context i mitjan�ant procediments\nestad�stics) d'una �nica an�lisi morfol�gica en el cas de les\nparaules que tinguin m�s d'una (per exemple, cases pot ser el plural\nde casa o una forma del verb casar).\nDeterminaci� de estructures sint�ctiques\nsenzilles de m�s d'una paraula que exigeixen un tractament especial\n(concordan�a de g�nere i nombre, canvis de preposici�, reordenaments) i producci� de l'estructura corresponent en la llengua d'arribada, amb consulta del diccionari biling�e\nGeneraci� de les formes conjugades i flexionades de les paraules i les locucions en la llengua d'arribada.\nApostrofaci�, contraccions i guionatge de paraules.\nRestituci� de la informaci� de format per a obtenir\nun document tradu�t amb un format tan semblat com sigui\npossible al de l'original.\nAquest funcionament �s raonablement potent per� senzill,\nel que permet una programaci� molt eficient de les etapes i, com\na resultat, una velocitat de traducci� prop de cinc mil paraules\n(diverses p�gines) per segon.\nEn la major part dels casos, aix� es deu al fet que una paraula del text de partida pot tenir diverses interpretacions no relacionades\nentre elles i interNOSTRUM ha elegit la incorrecta, ja que usa un\nprocediment estad�stic aproximat per a aix�. Per exemple, la paraula\nas� pot ser un adverbi o una forma del verb\nles seves traduccions,\naix� i vaig agafar no tenen res a veure i produeixen resultats xocants\nen cas d'elegir la traducci� incorrecta. Si manca alguna pregunta, se li pot fer a Mikel L. Forcada; si\n�s freq�ent s'inclour� en aquesta llista.


L’Escola de Música Allegro del Casino Menestral prepara el nou curs 21-22 - Empordà\nL’Escola de Música Allegro del Casino Menestral prepara el nou curs 21-22\nDesprés d’haver commemorat el norantè aniversari, el centre continua endavant amb la seva oferta formativa de qualitat\n01·06·21 | 09:15 | Actualitzat a les 12:18\nMés enllà de les classes, l’escola ofereix activitats molt diverses, com concerts i festivals | ESCOLA DE MÚSICA ALLEGRO\nL’Escola de Música Allegro del Casino Menestral de Figueres presenta una oferta pedagògica de qualitat. El centre imparteix cursos per a tots els nivells i totes les edats. Els més menuts de l’escola, a partir de 4 anys, poden participar en activitats de sensibilització musical, en una etapa que és introductòria al món de la música.\nA partir d’aquí, l’alumnat va passant pels cursos de grau elemental i professional d’instrument i de llenguatge. El ventall formatiu és ampli i també s’ofereixen estudis de producció musical, classes de música de cambra i combo.\nL’escola té orquestra pròpia per a tots aquells alumnes que amb un cert nivell vulguin accedir-hi essent un bon objectiu per completar la seva formació. Es diu Orquestra Versatile. També hi ha una coral d’adults, Germanor Empordanesa.\nA l’escola, es pot aprendre a tocar instruments tan populars com són la guitarra elèctrica, l’ukulele i la bateria, a més de tradicionals com la tenora i el tible.\nEntre les classes que s’imparteixen, cal sumar-hi també el baix elèctric, el cant clàssic, el cant modern, el clarinet, contrabaix, el fiscorn, flabiol i tamborí, la flauta travessera, guitarra clàssica, el piano, el saxofon, la trompeta, el trombó de pistons, el trombó de vares i el violí.\nUn banc d’instruments\nL’Escola Allegro disposa d’un banc d’instruments que els alumnes podran utilitzar en els inicis del seu aprenentatge. L’alumnat també pot sol·licitar fer ús d’espais i aules amb piano i bateries sempre que ho necessitin per estudiar.\nEl centre, que el curs 2019-2020 va complir 90 anys, ofereix una formació oberta i flexible adaptada a les necessites de l’alumne, a més de les classes per a adults. Més enllà de les classes, durant el curs, es porten a terme diverses activitats, com concerts, audicions, festivals, batucades, master-class i intercanvis. A més, l’Allegro col·labora amb moltes entitats de la comarca i de la ciutat.\nL’Escola de Música Allegro del Casino Menestral té la matrícula gratuïta per als nens i les nenes de 4 a 6 anys i, a més, aquest mateix avantatge també s’aplica al segon membre d’una mateixa família.


Art i disseny Artes visuales\nPer a estudiants que vulguin aplicar els seus talents de dibuix a l'art d'explicar relats a través dels còmics. Coneix les moltes influències que els còmics i els seus personatges han tingut en la societat. Obtindrà una comprensió de les tècniques de narració visual efectives, així com les millors pràctiques per al procés de creació de còmics. Usant materials tradicionals com llapis i tinta, crearas una narrativa visual acompanyada d'un guió escrit.\nInspira't a la ciutat de Boston amb els millors professionals de la il·lustració\nEl nostre curs d'Il·lustració i Còmics s'imparteix per Kent Archer. Kent ha impartit cursos d'art a l'Escola del Museu de Belles Arts de Boston, l'Escola Secundària Sacred Heart a Kingston Massachusetts i en nombrosos centres d'art locals. Ha treballat en el camp dels còmics des de 2005, l'any que va publicar el popular webcomic - Dr McNinja. El seu treball ha estat publicat per Archie Comics, IDW Publishing, Dark Horse Comics i Topps Trading Cards.\nKent Archer ha estudiat amb alguns dels artistes més grans i exitosos dels còmics, i el seu treball ha estat publicat per les principals companyies de còmics. Aprendras el procés darrere de la creació de còmics i els secrets per tenir èxit en el negoci de l'còmic. Aquest curs t'ajudarà a preparar-te per a les revisions del teu portfoli amb els editors, així com a emfatitzar la importància de complir amb els terminis un cop que hagi rebut el teu primer treball de còmic!\nEn aquest curs introductori, els estudiants desenvoluparan habilitats en totes les fases del procés de creació de còmics. Des d'escriure fins a pintar. Els estudiants exploraran i experimentaran amb les eines, formats i mitjans utilitzats pels professionals.\nOBJECTIUS: Amb aquest programa, podràs aprendre la rica història i influència del còmic. T'ensenyaran l'efecte que té la creació d'una bona història visual. Aprendràs, també, com desenvolupar habilitats artístiques utilitzant diversos suports com llapis, bolígraf i tinta. Crearàs el teu propi còmic i tindràs l'oportunitat de visitar a les institucions d'art i les millors universitats dels Estats Units.\n- Desenvolupar una comprensió de les tècniques utilitzades per explicar històries en els còmics\n- Experimentació amb una varietat de tècniques de dibuix, entintat i coloració.\n- Discutir les teves obres i compartir idees amb els tutors professionals de la indústria\nHistòria i influència del còmic.\nEls estudiants aprendran les orígens de les tires còmiques i dels còmics, així com alguns dels personatges més emblemàtics i les històries més importants. S'explorarà la influència que aquests han tingut en la cultura popular d'avui.\nL'escriptura de guions.\nEn la industria sovint es treballa en equip: uns escriuren el guió i altres l'il·Lustren. Perquè no unir-ho? Els estudiants aprendran com expressar la seva visió en paraules i escriure un guió detallat amb format professional.\nDesenvolupament de personatges.\nQuè fa que un personatge sigui creïble? Per què ens importen els personatges i com afecten les nostres emocions? Aquests seran alguns dels arlguments per desenvolupar el temari. Aprendràs a escriure i crear personatges multidimensionals.\nS'explicarà com capturar la mirada del lector amb colors brillants. Els estudiants aprendran la importància d'una paleta de colors limitada i com crear efectivament l'estat d'ànim i el contrast.\nDisseny de pàgina i composició.\nEls còmics són un mitjà visual en primer lloc. Una pàgina de còmic visualment atractiva pot ajudar a explicar la història de manera efectiva. El treball de l'artista és crear il·lustracions que capturin al lector, expliquin la història i, simplement, siguin visualment atractius\nLa capacitat de dibuixar personatges i entorns en perspectiva és essencial per crear la il·lusió de profunditat. Aquesta il·lusió ajuda a crear un món tridimensional creïble a la pàgina del còmic..\nEl negoci dels còmics / autoedició i els còmics web.\nEs parlarà de com introduir-se en el negoci principal i treballar per a les editorials més grans, així com autoeditar el propi treball en paper o al web.\nA més del programa especialitzat, els estudiants gaudiran d'una gran varietat d'activitats en el lloc que inclouen esports, concursos, arts i manualitats i jocs en equip. Les nostres activitats brinden oportunitats perquè els estudiants utilitzin l'anglès que han après i facin amics internacionals.\nLes visites educatives son el complement perfecte per a conferències i tallers i donen una perspectiva del món real als nostres cursos. Inclouen recorreguts pel Museu d'Història Natural de Harvard i botigues de còmics a Harvard Square.\nS'inclou una excursió de dia complet per setmana. Les destinacions poden incloure Boston, Nova York i el parc temàtic Six Flags.


Bogema Apartments Chelyabinsk Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZvillinga Street 35, Sovetski, Chelyabinsk, Rússia, 454000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Bogema Apartments\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Bogema Apartments és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Chelyabinsk. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Bogema Apartments, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de bugaderia, àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Chelyabinsk, faci de Bogema Apartments la vostra llar.


Agenda: Festa Major de Els Prats de Rei (10/08/2019 - 16/08/2019) | femturisme\nFesta Major de Els Prats de…\nLa Festa Major de Els Prats de Rei és possiblement l'actiu festiu més important de l'any d'aquest fantàstic poble de l'Anoia.\nLa Festa Major és patrimoni col·lectiu del poble i mira d'integrar totes les edats i sensibilitats. Es celebren tot tipus d'actes tant festius, com culturals al casc antic del poble, en especial a la plaça major.\nEl tret oficial del començament de la festa, és el Pregó a càrrec d'una personalitat rellevant a la plaça major, davant de l'ajuntament.\nUn altre acte important de la festa és la cercavila, els gegants i els grallers del poble, acompanyats pels gegants dels pobles del voltant duen a terme una cercavila per tot la vila, recorren tots els carrers del casc antic i acabant amb el ball final i principal de la festa, a la plaça major.\n5 rutes circulars sorprenents a la…


“Activa’t caminant”, un projecte per fomentar l’activitat física\nInici > “Activa’t caminant”, un projecte per fomentar l’activitat física\nLes àrees de Salut i Esports de l’Ajuntament promouen l’activitat física i l’esport entre la ciutadania de totes les edats a través del programa “Activa’t! Caminant”, dins del Pla d’Activitat Física Esport i Salut (PAFES) posat en marxa des de la Generalitat de Catalunya.\nActiva’t Caminant és una campanya per incentivar la pràctica de l’activitat física de la població, tot facilitant la incorporació d’aquesta activitat en la vida diària i potenciant un estil de vida actiu.\nPer posar en marxa aquest pla, l’Ajuntament ha editat dos fulletons on apareixen una sèrie de consells pràctics i bàsics per a que la gent s’anime a sortir a caminar. Un dels fulletons estableix tres rutes per fer a peu a Alcanar, mentre que l’altre assenyala tres rutes per les Cases. A més, en aquests fulletons informatius també es proposen tres fases de treball: la d’inici, la de millora i la de manteniment, amb diferents freqüències i temps d’activitat.\nSource URL: http://www.alcanar.cat/%E2%80%9Cactiva%E2%80%99t-caminant%E2%80%9D-un-projecte-fomentar-l%E2%80%99activitat-f%C3%ADsica


El Departament de Salut de la Ribera, els ajuntaments i els centres docents no universitaris s’unixen en la Comissió Educacovid | Alzira Ràdio 107.9 fm\nEl Departament de Salut de la Ribera, els ajuntaments i els centres docents no universitaris s’unixen en la Comissió Educacovid per a seguir l’evolució de la pandèmia en l’àmbit educatiu i realitzar tallers de prevenció. L’objectiu és agilitzar la posada en marxa de mesures, donar suport asistencial en cas de necessitar-lo i asesorar el professorat sobre el circuit de detecció de casos.\nAixí doncs, s’estan realitzant tallers dirigits als delegats de grup dels centres d’Educació Secundaria i de Formació Profesional per a que l’alumnat treballe en la percepció de risc i la prevenció de transmisió i asumisca un canvi d’hàbits. Estos tallers, que atorguen als joves que ho realitzen el titol de “agent de salut Covid-19”, ja s’han dut a terme en un institut de Carlet i en uno de Benifaió i està previst que es realitzen a tots els centres de La Ribera.\nLa Comissió Educacovid està integrada per professionals del Departament de Salut de La Ribera, del Centre de Salut Pública d’Alzira, de la Mancomunitat de la Ribera Alta, del Centre de Formació, Innovació i Recursos Educatius de Xàtiva i dels ajuntaments i centres escolars de la comarca. Es reunixen de manera periòdica i en l’última trobada han concluit que l’àmbit escolar és segur. Així ho ha expressat l’adjunta d’Infermeria de Direcció d’Atenció Primària del Departament de Salut de la Ribera, Mariví Verdeguer, en l’informatiu:\nCategories Informatius, Salut, Sanitat Etiquetes centre de salut, col·legis, covid 19, departament de salut de la ribera, educacovid, instituts, prevenció Navegació per les entrades


Collserola (Serra) - Fitxa Geogràfica de Senderisme\n> Territori > Llistat/Cercador > Collserola (Serra)\n21/09/2018 Iniciar sessió Registrar-me\nImagen de Barcelona, con la Sierra de Collserola en segundo término\nGR92 - Sender del Mediterrani (GR - Gran Recorregut)\nVallès Occidental (Comarca)\nBarcelona ciutat (Ciutat)\nLa serra de Collserola és una part de la Serralada Litoral compresa entre els rius Besòs i Llobregat, amb una superfície d'unes 11.000 ha. Separa el pla de Barcelona de la depressió del Vallès i culmina a 512 m d'altitud, al cim del Tibidabo.\nConté una àmpli ventall d'ambients naturals mediterranis, predominantment boscos, que juntament amb formacions de vegetació baixa, acullen una variada fauna. Gairebé totes les espècies animals del bosc mediterrani hi són presents.\nL'empremta humana és present a la Serra, no només pel que fa a la modificació del paisatge, sinó també per la quantitat de restes arqueològiques i construccions que s'hi troben, les quals constitueixen un patrimoni molt valuós.