Un any més, des de la Xarxa d’Economia Solidària impulsem el Balanç Social, l’eina d’avaluació i mesura d’impacte de l’ESS. La campanya 2022 és entre el 26 d’abril i el 15 de juliol.\nÉs una eina de mesura de l’impacte social i ambiental i el bon govern que contribueix a la transparència i a l’autoavaluació de les organitzacions i a la certificació en base als criteris i pràctiques que defineixen l’Economia Solidària.\nQui el pot fer? L’obligatorietat per a les sòcies de la XES\nEs tracta d’una eina gratuïta i oberta a qualsevol organització amb activitat econòmica, sigui sòcia o no de la XES.\nAra bé, fa més d’una dècada va néixer de forma col·lectiva des d’entitats i persones de la XES i des de la pròpia XES s’ha establert que aquest 2022 totes les organitzacions sòcies de la xarxa l’hagin de fer anualment com una forma de visibilitzar i certificar el seu compromís amb l’entorn des d’una perspectiva feminista i amb criteris d’horitzontalitat, equitat, cooperació i sostenibilitat ambiental.\nNoves preguntes per a la prevenció, la detecció i l’abordatge de situacions d’assetjament sexual o per raó de gènere\nAquest any no hem introduit canvis significatius a les preguntes a respondre per les entitats perquè hem apostat per consolidar els canvis introduits l’any passat mantenint les preguntes sobre intercooperació, construcció del mercat social, incidència política i compromís amb el teixit comunitari.\nEl major canvi a nivell de contingut és als qüestionaris laborals, obligatoris per aquelles entitats que apostin per la modalitat completa del Balanç Social. A proposta de la Comissió Antiassetjament de la XES hem introduit una sèrie de preguntes de resposta ràpida destinades a la prevenció, la detecció i l’abordatge de situacions d’assetjament sexual o per raó de gènere. Les respostes a aquestes noves preguntes no només seran tractades de forma anònima com la resta sinó que les entitats no podran veure cap informació de les respostes de les seves treballadores, ni individual ni agregada.\nPodeu consultar tota la informació a la web específica de la campanya d’enguany.\nUs animem a ensenyar el cor!\n30 de novembre de 2021 /en Balanç social, General\nPresentem l’informe del mercat social 2021, elaborat a partir de les dades de l’enquesta de Balanç Social d’enguany – que recull dades de l’any anterior – i les dades de les entitats que van entrar al mapa de Pam a Pam durant el 2020.\nCompartim a continuació les conclusions de l’informe d’enguany:\nMalgrat el context de covid-19, tots els sectors han aconseguit mantenir els llocs de treball, fins i tot aquells amb caigudes d’ingressos.\nL’ESS segueix creixent a nivell global, ja sigui per la incorporació de noves organitzacions com pel creixement intern d’algunes organitzacions històriques.\nLa intercooperació com a eix central de les dinàmiques de l’ESS i la XES com a espai rellevant per la intercoooperació sociopolítica en un context cada vegada amb més eines i actors.\nComprar dins l’ESS segueix sent un dels principals camps de millora.\nLa banca cooperativa segueix sent la majoritària però les finances ètiques i solidàries han estat clau concedint crèdit en un context d’extrema dificultat econòmica.\nL’arrelament territorial i teixir comunitat són dos dels eixos centrals de l’ESS.\nTot i el gran treball els últims anys de la comissió procomuns de la XES hem normalitzat l’ús d’eines privatives que contribueixen a l’acumulació de poder i capital.\nDificultats per superar les exclusions del mercat capitalista més enllà dels projectes d’inserció sociolaboral.\nLes cooperatives de treball segueixen marcant el camí de l’horitzontalitat i la corresponsabilitat en un conjunt d’organitzacions que tenen marge de millora en la transparència de les decisions preses pels òrgans societaris.\nL’ESS segueix caracteritzant-se per una estructura laboral feminitzada però hi ha marge de millora en la perspectiva feminista de les organitzacions.\nEs consolida un nivell de diferència salarial relativament baixa, inferior a 2.\nLes dades han millorat però hi segueix havent una bretxa entre el discurs i les pràctiques quan es tracta d’interculturalitat.\nEstem aplicant pràctiques amb criteris ambientals però ens segueix mancant reflexió estratègica en el sí de les organitzacions per poder abordar l’emergència climàtica.\nLes organitzacions generen benestar laboral posant les persones al centre però la temporalitat dels contractes ens hauria de fer estar alerta.\nPodeu descarregar-vos l’informe complet del mercat social aquí. També hem recollit les principals dades del Balanç Social d’enguany en una infografia maquetada per les companyes de l’Apòstrof.\n30 de juliol de 2021 /en Balanç social, General\nDesprés de més de 3 mesos de campanya des de la Comissió de Balanç Social de la XES donem per acabada la campanya de Balanç Social 2021. I ho volem fer, primer, agraint la participació de totes les empreses i entitats que hi han participat, un total de 275. D’aquestes, han acabat completant el balanç social 232 organitzacions, assolint, a falta de les avaluacions, la major participació en una campanya.\nArran dels resultats de la diagnosi de l’impacte de la covid-19 sobre l’ESS, ens va quedar clar que la intercooperació com les xarxes de suport i les economies comunitàries són elements centrals de l’estratègia de recuperació de l’ESS, i són estratègies que han de venir del propi teixit. En aquesta línia, la campanya que acabem de tancar pretenem que serveixi per tant per entendre la situació de cada una de les entitats com per tenir un dibuix agregat del compromís i les possibles necessitats per reforçar aquestes estratègies.\nÉs per això que, d’una banda, durant les pròximes setmanes des de la Comissió de Balanç Social de la XES farem arribar a tots els projectes els seus resultats i documentació corresponent i que al catàleg d’organitzacions del Mercat Social apareixeran totes les organitzacions que han superat l’avaluació d’enguany.\nPer altra banda, en acabar ens dedicarem a preparar l’Informe de l’Estat del Mercat Social català. Gràcies a les dades aportades per les 232 organitzacions de l’ESS, podrem seguir analitzant els criteris del mercat social en els àmbits de la democràcia, la perspectiva feminista, la igualtat i la diversitat, el compromís ambiental, el benestar laboral i la salut econòmica. A més, però, aquest any farem especial èmfasi a donar continuïtat a les conclusions de l’informe específic de l’any passat, dedicat exclusivament a l’impacte de la covid-19 i a les respostes de l’ESS. En aquesta línia, les dades d’aquesta campanya ens permetran analitzar la resiliència econòmica i laboral de l’ESS i com han evolucionat les respostes de l’ESS durant la crisi, a nivell d’incidència política, vinculació amb la comunitat i de mercat social i intercooperació.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/07/BS_20-1.jpg 211 300 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-07-30 11:29:162021-07-30 11:29:16Finalitza la campanya de Balanç Social 2021\n8 de juny de 2021 /en Balanç social, General\nLa Comissió de Balanç Social està a disposició de totes les entitats i empreses de l’ESS per explicar què aporta participar de la campanya, d’on es pot obtenir la informació i resoldre els dubtes que puguin sorgir. Teniu tota la informació sobre el Balanç Social d’enguany aquí.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/04/BS2021_rectangular.png 1260 2400 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-06-08 12:22:212021-06-14 18:13:57Últimes setmanes de la campanya Balanç Social 2021\nEl Balanç Comunitari es posa en marxa!\n17 de maig de 2021 /en Balanç social, General\nPer tercer any, iniciem la campanya de Balanç Comunitari, un projecte impulsat per la Xarxa d’Espais Comunitaris amb el suport de la comissió de Balanç Social de la XES. L’objectiu principal del Balanç Comunitari és avaluar l’acompliment dels criteris de gestió comunitària per part dels col·lectius i entitats que estan gestionant espais i equipaments públics-comuns.\nEl 2020 va ser un any molt difícil pels projectes comunitaris. Si bé les xarxes de suport mutu es van activar com a primera línia per fer front a les emergències socials i sanitàries, els espais -físics- referencials per les comunitats van restar tancats o amb activitat mínima.\nMalgrat aquestes dificultats, les iniciatives comunitàries han persistit i s’han adaptat a aquest nou context. Esperem que l’elaboració del Balanç Comunitari serveixi, precisament, per veure si l’adaptació de les activitats s’ha pogut fer. Per a l’avaluació es tenen en compte els criteris d’arrelament territorial, d’impacte i retorn social, de democràcia interna i participació i de cura de les persones, els processos i l’entorn avaluats al balanç.\nPer qualsevol dubte relacionat amb la seva elaboració, ens podeu escriure a info@bsxes.org.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/05/49608721677_34bce8bed5_b.jpg 576 1024 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-05-17 15:08:242021-05-17 15:08:24El Balanç Comunitari es posa en marxa!\nSi formes part de l’ESS, #FessteVeure!\n2 de maig de 2021 /en Balanç social, General\nEnguany la campanya de Balanç Social anima les organitzacions a fer-se veure, reivindicant la importància de fer visibles les seves pràctiques transformadores quotidianes. Partint de la idea que el que no es nombra no existeix, la campanya vol donar valor a la visibilització conjunta: si com a entitats ens fem veure, l’ESS es fa veure! La campanya va arrencar el 22 d’abril i les entitats poden omplir el Balanç Social fins el 30 de juny.\nPer aquesta campanya la XES ens hem coordinat amb les altres xarxes territorials de l’ESS a l’Estat, agrupades dins de REAS Red de Redes, com ja ho vam fer l’any passat. Hem publicat a El Salto un article amb l’explicació de la campanya i els seus principals objectius, que podeu trobar aquí.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/04/BS2021_rectangular.png 1260 2400 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-05-02 18:28:332021-05-17 18:29:05Si formes part de l’ESS, #FessteVeure!


No hi ha març sense neu ni sense Mare de Déu - Diario de Mallorca\nEntre la lluna nova i el creixent podem arreglar els tarongers. dm\nAvui, primer diumenge de Quaresma\nAvui començaven les representacions del drama sagrat de la passió que tenien lloc cada diumenge de Quaresma. Hi havia, però, qui considerava aquest diumenge com una extensió del de Carnestoltes i es lliurava a una expansió alegre i divertida, encara que amb mesura, tot deixant les obligacions quaresmals per més endavant. El quaresmer començava les seves predicacions a totes les esglésies i els espectacles i cafès tancaven més prest. Antigament eren prohibits balls, cants profans, jocs d’atzar, fins i tot, riure; i també dur vestits llampants o poc decorosos, celebrar bodes i naixements.\nHa començat el març\nTengut per un mes variable, de tres cares: dies cruus de final d’hivern, altres d’afables, ja primaverals, i ventosos la majoria. Hem de dir, però, que al llarg d’aquests darrers mesos d’hivern ja hem gaudit de dies ben primaverals. Mes dedicat a Mart, déu de la guerra, com el dimarts (dies Martii); es creia que era propici per fer esclatar la guerra i baralles. Antigament els soldats solien fer treva en la tardor i en l’hivern i reprenien les guerres en aquest mes marcial. El canvi de la lluna de març -el pas de vella a nova i de nova a vella- és considerat molt dolent: la roba cosida aquests dies es descús, els animals o infants nascuts en el flament de març són malaltissos i de mals instints. També el sol de març és traïdor, ja que passa per la Torre de Babel i crema els conreus. Aquest mes ens duu refredats i mals de gargamella, pigues, mal de cap, mals humors. És el mes dels bocs, quan el Diable fa més mal i quan les bruixes causen més estralls.\nEntre la lluna nova i el creixent\nPensau a trasplantar les hortalisses més primerenques: tomatigueres, pebrers, albergínies, lletugues, etc. I podeu fer els planters de les plantes de jardí: petúnies, alfabegueres, palometes, clavells de moro, perpètues, crestes de gall, velluts, etc. Podeu plantar esqueixos de begònies, hibiscus, geranis, etc. Aquest mes és la darrera oportunitat de sembrar plançons d’arbres, i sempre a un lloc on es puguin regar. I al camp podem esporgar garrovers i oliveres, i arreglar -amb seny- els cítrics: llimoneres, tarongers, etc. i també aquells d’origen subtropical: alvocaters, xirimoiers, etc., arbres que començaran aviat a remoure la saba. A alguns arbres els agrada créixer tocant les branques en terra; n’és un exemple l’alvocater o el taronger.\nLa figuera pertany al gènere dels ficus, un grup molt extens d’arbres, amb exemplars extraordinaris, com la figuera estranguladora (Ficus aurea), que neix en un altre arbre i fa unes arrels aèries que baixen de les branques per enfonsar-se a terra. Aquestes arrels acaben envoltant la soca, fent uns troncs amplíssims. D’això en sap molt Montserrat Pons, de Son Mut Nou, president honorífic de l’associació ARCUFI -Associació per a la Recuperació del Cultiu de la Figuera, de Lloret de Vistalegre-, que ens va alliçonar amb la poda i la sembra d’aquest arbre. Al món hi ha un milió de formigues per cada persona. Les formigues ja vivien a l’època dels dinosaures, i probablement seguiran existint després de la desaparició de la humanitat. Com nosaltres, les formigues formes colònies, algunes tenen més d’un milió d’individus. Comparat amb la resta d’insectes (que normalment viuen dies o setmanes), les formigues viuen molt de temps. Normalment, les reines viuen entre 10 i 15 anys, i les obreres, entre 1 i 2 anys. Això s’atribueix al fet que cooperen entre elles i s’ajuden mútuament.\nEls nostres refranys (XVIII)\nAntoni Llull ens parla d’un refrany suec que diu: “Els ulls creuen allò que ells mateixos han vist; les orelles, allò que han vist els altres”, i altres proverbis posen de relleu la major credibilitat d’allò que veiem amb els nostres ulls sobre la d’allò que ens arriba a través del sentit de l’oïda, com el grec que afirma que “els ulls són testimonis més fidels que les orelles”; i al Zaire en tenen un que diu: “Deixau parlar qui ho ha vist amb els seus ulls”. Un proverbi portuguès diu: “Déu dona les nous, però no les trenca”, Déu ens proporciona els mitjans de subsistència, però hi hem d’aportar el nostre esforç; un proverbi escocès diu que “qui vol menjar l’ametla, que la trenqui”. Un proverbi persa diu: “Qui espera la fortuna, té menys probabilitats de topar-s’hi que aquell que li surt a l’encontre”, cal aprofitar l’ocasió quan es presenta, però el mèrit de les persones que han arribat a posseir grans fortunes és que no tan sols han seguit aquesta norma, sinó que l’han ultrapassada, creant les seves pròpies ocasions; i ja sabeu aquell que diu “que la inspiració et trobi treballant”. Un refrany txec diu: “La saviesa és bona de portar, però mala de carregar”, sembla més cert això que allò que “saber no ocupa lloc”; si no ocupa lloc, cosa discutible, ocupa temps, i gran esforç; és, per tant, difícil de carregar però una vegada carregada no pesa.\nAvui és el Dia de les Illes Balears, bona excusa per visitar les parades i alguns edificis institucionals del Govern en aquest dia de portes obertes. Dimarts (3) és el Dia Mundial de la Natura. Divendres (6) és sant Oleguer, advocat dels pescadors de canya; avui també és el primer divendres de Quaresma.


Portes obertes als comerços per afavorir la ventilació| betevé\nMolts comerços i bars tenen, malgrat el fred, les portes obertes de bat a bat per afavorir la ventilació i mitigar el risc de contagi\nGuillem Martínez | divendres, 4 de desembre del 2020, a les 15.40\nMascareta, mans, distància i, també, ventilació. El missatge de les autoritats ha calat a molts comerços que, malgrat el fred d’aquests dies, treballen amb les portes obertes de bat a bat. “Passem una mica de fred però és el que hi ha. Ens abriguem més i llestos”, explica Trini Teixi, de la botiga Manantial de Salut, al barri de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera.\nA poca distància, l’artista Héctor Fernández, hi té el seu local. La porta és oberta tot el dia. “És el mal menor, només espero que no ens constipem”. La por del contagi ha fet que molts clients es resisteixin a accedir a llocs tancats. Per això, molts comerciants, com la dissenyadora Heidi Soto prefereixen no arriscar-se a fer menys calaix.\n“Així la gent veu l’amplitud de la botiga i tenen menys por”, ha explicat a betevé. Alguns bars sense terrassa, com el que regenta la Fiameta Friani al carrer dels Carders: “A la gent li costa entrar a un interior, per això tinc totes les finestres i la porta obertes”.\n— bars — botigues — coronavirus — restauració


És més car fotre la gent al carrer amb educació? | FÒRUM.ad\n← El Grup Crèdit Andorrà adquireix el 80% de Beta Capital Management LP i s’estableix als Estats Units\nL’Escola de Pares tractarà els canvis a l’adolescència →\nÉs més car fotre la gent al carrer amb educació?\n17/10/11 12:24 Fèlix Canet Mosca Collonera\nDoncs la veritat és que sembla que sí, i per això s’estalvien el que poden.\nAixí actuen al SAAS amb l’arribada del nou gerent, un economista per a qui les persones valen menys que un tros de paper de water, o almenys això és el que vol demostrar per fer-se el dur i el pitjor és que gent que semblava educada li segueix el joc i es converteix en més mal educada que ell. Per això fa anys jo ja parlava del departament de Recursos Inhumans del SAAS i per això continuo dient que al SAAS no hi ha recursos humans ni res que s’hi assembli.\nLes coses funcionen així:\nA la una del migdia quan ja marxes a dinar et demanen si et pots quedar un moment, el responsable del recursos inhumans et presenta un notari, un altre que ha vist que es pot folrar fent el paper de venut per un tros de pa, però, si així menja a final de mes…. Et quedes de pedra, el notari et lliura una carta on consta que estàs despatxat i que firma l’economista acabat d’arribar, que no et coneix de res i que s’ha empassat el que li han dit aquells que han de salvar el coll passi el que passi o que pel cognom que porten saben que ningú els dirà res. “Són del partit de tota la vida”.\nA tu no et poden pagar el salari però sí que poden pagar un notari que doni fe que et despatxen. Quins collons tenen! I quin ridícul!\nTotal, deu minuts més tard tens la liquidació davant teu. Si us hi trobeu, reviseu-la, normalment està malament i no és a favor vostre.\nCom és lògic demanes poder recollir les teves coses del lloc de treball. Impossible. “Ja no ets de l’empresa” diuen. Amb sort, després de discutir i amenaçar, t’acompanyen a veure què agafes i no et deixen sol en cap moment, has passat de ser un treballador a ser un presumpte cabronàs que pots fer allò que mai has imaginat. Et tracten de la manera més humiliant que saben. Ja no ets ningú per a ells ni ho has sigut mai, però ara ja t’ho poden fer sentir.\nCom deien abans, de porc i senyor se n’ha de venir de mena. Està clar d’on venen aquest ramat de nous polítics que no han treballat mai, que s’han trobat la fortuna feta pels seus pares i que ells ara han de dilapidar passant per sobre de qui sigui.\nAquesta és la honradesa de la que feien gala durant la campanya electoral? Tots els nous directors posats per ells son iguals que el que jo no he conegut i que m’ha deixat sense feina ni ofici ni benefici? Estem arreglats si gentussa així volen salvar el país. Potser salvaran els números però enfonsaran les persones.\nNomés una darrera cosa. Costen molt els cursos d’educació? Gràcies Toni, gràcies Cristina. Enhorabona i que no tardi a passar-vos alguna desgràcia laboral com la meva multiplicada per mil. Ho demanaré tota la resta de la meva vida. Em fa vergonya ser andorrà.\nSalvador Borràs Nogués, Maria Jose Torres, Espe Somoza d'Adrán han dit a FaceBook que els agrada aquest article\nÉs més car fotre la gent al carrer amb educació? — 4 comentaris\nJoan on 06/07/12 23:38 at 23:38 said:\nA mi si em passa això…vaig a la presó. No sé si m’explico.\nsebas on 17/10/11 13:52 at 13:52 said:\nSi això és el pa nostre de cada dia, apostem per explicar-ho públicament en mitjans com aquest. Perquè almenys tot se sàpiga. O és que ja no val res treballar 14 anys continuats en una mateixa empresa?\nSalvador Borràs Nogués des de Facebook on 17/10/11 13:33 at 13:33 said:\nUn article d’una revista americana deia fa poc que el país s’ha començat a enfonsar al moment que hi han hagut més economistes que enginyers.\nEspe Somoza d'Adrán des de Facebook on 17/10/11 12:35 at 12:35 said:\nAixó és el pà nostre de cada día!!!


Perquè Europa necessita més immigració: els beneficis econòmics – Pompeunomics\nBy Pompeunomics / 7 octubre, 2015\nDes de principis d’any més de 2.600 persones han mort en el Mediterrani. Aquesta xifra augmenta fins a 22.000 si considerem els últims 15 anys (1). Creuar la Mediterrània s’ha convertit en una de les rutes més perilloses del món. Principalment sirians, però també afganesos, eritreus o somalis (2), fugen de conflictes armats amb l’esperança de poder accedir a una Europa segura i pròspera.\nFa unes setmanes, i després d’algunes imatges macabres, semblava que Europa reaccionava. Angela Merkel, empesa pels seus ciutadans, demanava a Europa comprensió pels refugiats i la Comissió Europea elaborava un pla europeu per tal de facilitar-ne l’acollida. Paral·lelament, col·lectius de ciutadans europeus i algunes institucions públiques es posaven a treballar oferint, fins i tot, les seves llars per acollir-los. Malauradament, no tothom a Europa pensa com Alemanya. Països de l’est com Hongria, Eslovàquia, Polònia o República Txeca, no volen parlar de quotes de repartiment. A l’Europa Occidental, la xenofòbia també creix i alguns líders com en David Cameron demanen quotes pel seu país ridículament petites. En una Europa dels 28 on cada decisió pren una eternitat es fa difícil d’imaginar que hi haurà una resposta efectiva per abans l’hivern.\nSocórrer a aquells amb “un temor fonamentat de persecució” és un deure moral (convenció pels refugiats ONU, 1951). Les quotes de repartiment que està debatent Europa són extremadament limitades (3). S’ha acordat repartir 160.000 sol·licitants d’asil entre tots els estats de la Unió quan s’espera que 400.000 immigrants entraran només per Itàlia i Grècia aquest any. A més, en tots aquests debats només es tenen en compte els refugiats. La resta, els immigrants econòmics que fugen per una vida millor, no. Per dignitat humana s’hauria de facilitar molt més la immigració. Ara bé, avui no parlarem d’ètica sinó d’economia. Europa pel seu propi interès, ha de facilitar l’entrada d’immigrants ja que en ella hi trobarà grans beneficis econòmics a mig i llarg termini. Avui els expliquem.\nLa immigració aporta beneficis econòmics pels països receptors. En una Europa que es fa vella, aquests beneficis es disparen. Europa necessita població jove. Al 2013, la taxa mitjana de fertilitat va ser de 1,56, molt per sota de la taxa necessària per assegurar el reemplaçament generacional (2,1). Un estudi de la CE amb estimacions demogràfiques pel 2060 alerta dels perills d’una Europa envellida (4). Segons aquest informe, al 2060 la població de l’actual UE haurà augmentat fins a 523 milions. Per contra, El total de treballadors disminuirà a 201 milions (-4.4%) fent que si a dia d’avui hi ha 4 treballadors per cada pensionista, el 2060 només n’hi haurà 2. Aquest fet, posa en risc un dels grans èxits de la història moderna europea: l’Estat del Benestar i, en especial, el sistema públic de pensions. Sense entrar a debatre la viabilitat dels sistemes de pensions actuals, la millor manera per assegurar-ne la seva sostenibilitat i qualitat és un augment de la força laboral (els treballadors). Donades les baixes taxes de fecunditat europea, aquest augment només pot venir de forma externa, és a dir, a través de la immigració. De fet, només Espanya necessita més de 7 milions de immigrants fins el 2030 per assegurar les pensions dels jubilats espanyols (5).A més, durant els últims anys els estats europeus han acumulat una gran quantitat de deute públic el qual l’hauran de pagar les generacions futures. Seria estúpid no voler a aquelles persones que pagaran les pensions dels nostres pares i suportaran un deute del qual res hi tenen a veure.\nD’altra banda, la immigració no tan sols aporta beneficis a llarg termini sinó també a curt i a mig. La persona emigrant no és un ciutadà aleatori del país sinó que tendeix a reunir unes característiques personals i laborals significativament diferents. L’emigrant tendeix a ser un adult jove (entre 20 i 40 anys) amb alts nivells d’educació i/o coneixement tècnic (especialment en el cas dels refugiats sirians). Però, sobretot, l’emigrant és un individu emprenedor. És difícil d’imaginar que una persona que ha travessat mars i deserts arribarà aquí per xuclar de l’Estat. Al contrari, l’immigrant mitjà aporta més a la hisenda pública i a la Seguretat Social del que rep.\nPer començar, l’immigrant no té a pares o avis els quals l’Estat hagi de cobrir i ha rebut l’educació al seu país d’origen. Donat que són, generalment, joves –i, de vegades, per desconeixement o falta d’hàbit– tendeixen a utilitzar menys els serveis públics, especialment en sanitat. Al 2010 un immigrant que pagava a la Seguretat Social de mitjana anava de consulta al metge la meitat de vegades que un ciutadà espanyol (7). Si bé gaudeixen d’educació per els seus fills, només cal fer un passeig per qualsevol universitat catalana per adonar-se de qui som els màxims beneficiats de l’educació pública. Amb dades, el 9,6% d’alumnes són estrangers, mentre que la seva despesa representa el 6% del pressupost total en educació (7).\nL’estudi “Inmigración y Estado del Bienestar en España”(7) estimava que si ve al 2011 la població immigrant a Espanya representava el 12% de la població total, només eren responsables del 5,6% de la despesa en serveis públics. Això implica que la immigració aporti de mitjana uns 5000 milions de benefici anual per la Seguretat Social i permet que aquesta institució obtingui beneficis positius en anys de normalitat econòmica. A més, segons els autors, 30% del creixement del PIB en els 20 anys anteriors a la crisi ve donat de forma directa per la immigració.\nFinalment, la immigració no tan sols aporta més a la hisenda pública sinó que és un factor dinamitzador de l’economia. Tres dels principis bàsics del capitalisme són la lliure circulació de béns, la de capital i la de persones. Desgraciadament, tots els tractats sempre s’obliden del tercer. De la mateixa manera que amb el mercat de béns i el de capital, la teoria ens diu que un mercat laboral sense fronteres portarà a un augment de l’eficiència productiva i, conseqüentment, major benestar social. Els empresaris es beneficien de tenir més treballadors a salaris més reduïts i el conjunt de consumidors (o treballadors) ens beneficiem de major producció a preus més baixos degut a l’augment en eficiència. A més, els propis immigrants es beneficien d’un salari més elevat i les seves famílies de les remeses les quals, triplicant l’Ajuda Oficial al Desenvolupament(7), són un factor clau pel desenvolupament dels països pobres.\nAra bé, els treballadors de baixa qualificació els preocupa perdre la feina i/o veure com el seu salari baixa. Si bé la teoria els hi dóna la raó, l’evidència empírica no és tan evident. De fet, Card (1990)(8) va trobar que un augment exogen* de la immigració cubana a Florida no va portar a salaris més baixos i/o desocupació pels ciutadans americans.\nLa immigració pot ser positiva fins i tot per aquells individus amb característiques laborals semblants als immigrants. Una gran part dels immigrants creen nous negocis, aportant tècniques i coneixement complementari. A més, la pressió competitiva que generen en treballadors autòctons de baixa qualificació fa que aquests tinguin més incentius per invertir en formació i així millorar les seves condicions de vida a llarg termini. Al satisfer feines rudimentàries en el sector agrari, industrial o de la construcció, els autòctons ens podem especialitzar i ocupar feines de majors qualificacions i compensacions. Per exemple, la immigració d’aquestes últimes dècades ha permès que moltes dones espanyoles s’incorporessin al món laboral millorant la seva productivitat, el seu futur i el benestar de la societat en conjunt(7). En augmentar l’oferta de treballadores domèstiques, el cost de contractar a una persona externa per les feines domèstiques disminueix. Això fa que el salari relatiu de treballar al mercat laboral augmenti fent més rentable deixar les feines domèstiques per entrar al treball remunerat.\nEl 2015, sirians, afganesos i eritreus entre altres, estant fent els mateixos camins que jueus, polonesos o serbis feien durant el transcurs i la finalització de la Segona Guerra Mundial. Aquest cop, però, el camí és a l’inversa, destinació Alemanya. Per coherència històrica, la Unió Europea hauria d’obrir les seves fronteres exteriors especialment per aquells que fugen de conflictes armats. Ara bé, si no ho fa, no només condemna a la misèria a aquells qui intenten entrar, sinó que es condemna a si mateixa.\nTal i com destacava el Washington Post (9), aquesta última onada de immigrants és una gran oportunitat. La immigració aporta dinamisme i una millora de l’eficiència productiva a l’economia. A més, donades les seves característiques personals, tendeixen a aportar més a l’Estat del que reben. En una Europa que combina amplis Estats del Benestar amb població envellida, més immigració és la solució per assegurar la viabilitat i prosperitat dels sistemes públics actuals i de l’economia en conjunt. S’ha d’evitar que prejudicis i rumors infundats ens facin prendre decisions que van en contra de la moral i del nostre propi benestar.\n(1) Dades de Metges Sense Fronteres, ACNUR i The Economist.\n(2) Consulta “Everything you want to know about migration across the Mediterranean” The Economist, 4/5/2015.\n(3) Per conèixer com són aquestes quotes consulta el gràfic “Europe’s migrant crisis. Relocation quotas” The Economist, 22/09/2015.\n(4)The 2015 Ageing Report: Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060) Comissió Europea, 2015.\n(5) “La economía necesita 7 millones de inmigrantes hasta 2030”, Público, 24/01/2010.\n(6) “Inmigración y Estado del Bienestar en España”, Obra Social “La Caixa”, 2011. Les dades en sanitat i educació anteriorment esmentades també pertanyen a aquest estudi.\n(7) “Remittances. Costly cash”, The Economist, 5/09/2015.\n(8) Card, D. (1990). The impact of the Mariel boatlift on the Miami labor market. Industrial & Labor Relations Review, 43(2), 245-257.\n*Per tal de poder estudiar l’efecte causal de la immigració sobre salaris i ocupació necessitem que la variació en immigració vingui donada per un factor extern (no correlacionat) amb el mercat laboral del país receptor. En general tenim que quan l’economia creix els salaris augmenten i la immigració també (atrets pels propis salaris alts) així que la simple comparació de les 2 variables ens portaria a estimacions errònies (esbiaixades) per causalitat simultània o factors comuns (variables omeses) entre les 2 variables. Per solventar-ho, Card estudia l’impacte de la immigració a Florida aprofitant l’augment de la immigració cubana per una decisió política del govern cubà i, per tant, aleatòria al mercat laboral Americà.\n(9) “This map helps explain why some European countries reject refugees, and others love them” Washington Post, 8/09/2015.\nAlbert Rodríguez Sala, ex estudiant d’Economia a la Universitat Pompeu Fabra i col·laborador de Pompeunomics


PNB creu que tancar els ulls al problema territorial després de les eleccions catalanes serà una "irresponsabilitat"\nPublicat 20/02/2021 11:07CET\nBILBAO, 20 febr. (EUROPA PRESS) -\nEl responsable de Política Institucional del PNB, Koldo Mediavilla, ha afirmat que després dels resultats que van obtenir els partits sobiranistes a les passades eleccions de Catalunya, el seu "problema nacional, el problema territorial a l'Estat, continua pendent i en carn viva". "Tancar els ulls serà un exercici d'irresponsabilitat política que no servirà sinó per aguditzar encara més la situació", ha advertit.\nEn un article que han publicat al seu blog, que ha recollit Europa Press, el dirigent jeltzale analitza els comicis del passat diumenge i indica que després dels mals resultats de Cs, "un partit que es berenava el món i que ara no es menja res", el pitjor que poden fer els seus dirigents és fer com si res hagués passat.\n"Mirar cap a un altre costat, com han fet els seus dirigents, acusant l'abstenció dels seus nefasts resultats és demostrar que són uns zombis de la política. Que la 'taronja mecànica' s'ha acabat. Com es va acabar UPyD i els populismes fàcils de metxa curta i visió democràtica escassa", indica.\nEn aquesta línia, acusa la formació taronja de ser un "invent de l'Íbex-35, que va nèixer per espavilar Rajoy i el PP amb l'amenaça d'una alternativa més moderna i europea" però que ha "acabat sense èxit".\nAixí mateix, creu que porta un camí igual el Partit Popular de Pablo Casado després que els populars hagin tingut els pitjors resultats electorals de la seva història a Catalunya. "I, pel que sembla, la culpa d'això, a parer seu, la té Bárcenas, la fiscalia, el Govern de Sánchez i els mitjans de comunicació. Per fallar sempre es pot culpar als altres. Mai a un mateix", sosté.\nAl seu judici, resulta "infantil" l'argument dels dirigents del PP per explicar el seu "naufragi català" i adverteix que "vincular el fracàs a un passat que es pretén oblidar anunciant l'abandó del PP de la seva seu de Gènova recorda a una paròdia".\n"Ningú no diu que bona part del sotsobre del PP sorgeix de la foto de Colón i de l'efecte imant que ha tingut Vox al seu món. Els d'Abascal han estat com el paràsit que ha crescut i s'ha alimentat del PP i de Ciutadans, per convertir-se -almenys ara a Catalunya- en la referència de la dreta hispànica", afegeix.\nEn contraposició, Mediavilla destaca que "la moderació, temprança i diàleg l'ha interpretat Salvador Illa, a qui ha recompensat l'electorat" pel que "la victòria parcial del PSC és innegable".\n"El soberanisme en tres textures -ERC, JxC i CUP- s'ha vist reforçat, tant en percentatge de vots com en nombre global d'escons. Els socialistes, malgrat aquest premi de liderar el rànquing, no governaran, o si més no, no formaran part d'un govern català, que no és el mateix", afegeix.\nPer tot això, el dirigent nacionalista considera que el lideratge de la Generalitat correspondrà a Esquerra i vaticina que els republicans provaran de formar govern.\n"L'única veritat constatable és que amb la majoria sobiranista incrementada, el problema nacional de Catalunya -el problema territorial a l'Estat- continua pendent i en carn viva. Tancar els ulls al mateix serà un exercici d'irresponsabilitat política que no servirà sinó per aguditzar encara més la situació", conclou.


British Summer - Home Teacher Francia\nHome Teacher Juniors Francia\nAcadèmic Anglès 1to1\nEl programa permet viure i estudiar a la vegada a casa d'un professor nadiu. És l'oportunitat perfecta per viure una immersió completa amb classes particulars adaptades a les teves necessitats i sense altres estudiants, de manera que tindràs tota l'atenció d'un professional per a tu. Els estudiants menors de 18 anys compten amb un programa de supervisió 24/7, on es combinen les classes particulars amb excursions de caràcter cultural i activitats enfocades a l'oci. Aquest programa està disponible actualment a:\nLa regió de la Dordonya ofereix coves prehistòriques, castell històric i pobles medievals, a més de piragüisme, senderisme o activitats amb bicicleta.\nLa regió de Charente ofereix pobles medievals juntament amb zoològics, aquaris i parcs aquàtics i moltes activitats, com ara anar en bicicleta o a cavall.\nDeux Sevres ofereix terres de cultiu ondulades i un bonic paisatge, moltes activitats, tast de vins i pobles i pobles medievals.\nLa regió de Provença és on es poden trobar romàntiques romàniques i ruïnes medievals a prop de camps de lavanda amb una olor dolça.\nLa regió de Normandia està plena de castells històrics, llargues platges, boscos i rius, cosa que la converteix en un lloc ideal per explorar en bicicleta, a peu o a cavall.\nLa regió de Bretanya ofereix llocs prehistòrics amb pedres estacionàries neolítiques, moltes activitats, parcs nacionals i una bonica costa.\nLa regió del Llenguadoc-Rousillion està plena de castells històrics, camps d’espígol, ciutats i pobles medievals, cosa que la converteix en un lloc ideal per explorar en bicicleta, a peu o a cavall.\nLa regió d’Availles-Limouzine ofereix pobles i pobles medievals, castells històrics, moltes activitats, parcs nacionals i alguns dels pobles més bells de França.\nLa regió de Poitiers està plena de castells històrics, ciutats i pobles medievals, boscos i rius, cosa que la converteix en un lloc ideal per explorar i amb moltes activitats.\nHi ha opció d'escollir entre 15, 20, 25 o 30 hores de classes particulars de francès.\nEstudia i viu amb un professor nadiu\nAquest curs proposa viure i estudiar a casa d'un professor en un programa de classes de francès totalment a mida segons les necessitats i ritme dels alumnes. El professor particular prepararà el contingut de les seves classes a partir dels coneixements de l'alumne, els aspectes en què hagi d'enfocar i les metes que tingui, ja sigui per un tema acadèmic, laboral, de viatge o simple oci.\nCurs: escull entre 15, 20, 25 o 30 hores de classes particulars de francès de dilluns a divendres.\nNúmero de sessions d'idioma: 14\nHome Teacher Juniors França\nEl millor sistema per aprendre un idioma és, sense cap mena de dubte, estudiar i viure a casa del professor. Els professors són curosament seleccionats per la seva experiència i professionalitat. Els nostres coordinadors estan especialitzats en trobar i triar l'amfitrió i professor ideal en funció de l'edat, els interessos, les necessitats lingüístiques i el perfil de l'estudiant per tal de garantir l'èxit del curs.\nLa majoria dels nostres professors es troben a la regió de Dordogne, Charente, Provença, Normandia, la Bretanya, etc..\nAquest programa pretén que els nois i noies participin de la vida familiar i social del professor després de les classes. És interessant que abans de l'arribada escriguis una carta de presentació al teu professor on indiquis els teus interessos i aficions per ajudar a preparar les activitats.\nentre el 03.01.2021 i el 19.12.2021\n3 Excursions de 1/2 dia per setmana\nTodos los estudiantes que inicien el programa siendo menores de 18 años deben obligatoriamente contratar el servicio de Supervisión 24/7. Éste incluye supervisión completa por parte de la familia de acogida, profesor y/o coordinadores locales. Incluye además un mínimo de cuatro salidas o visitas de interés cultural en la zona y su transporte.


Anem a pams: Maternitats de Bru Rovira\n"La relació entre una mare i el seu infant\npertany a aquest univers immaterial, privat i íntim\ncapaç de sobreviure a qualsevol situació\nper malament que vagin les coses".\nAmb l'exposició Maternitats, Bru Rovira denuncia la violació dels drets humans al món a través d'una sèrie d'onze instantànies de mares amb els seus infants preses en diferents llocs del món, en situacions on la vida no és fàcil. Mares en la guerra. Mares a la presó. Mares explotades laboralment. Pobresa. Violència. Marginació. Genocidi. Tot i les dificultats sempre hi ha un moment de bellesa que preval i ens humanitza.\nEn paraules de Bru Rovira: «La relació entre una mare i el seu fill pertany a aquest univers immaterial, privat i íntim capaç de sobreviure a qualsevol situació per malament que vagin les coses.»\n«Maternitats» va començar amb les fotos i narracions de Bru Rovira i ha anat creixent a partir dels treballs dels escolars, que han anat incorporant la seva pròpia creativitat. La mostra es va acompanyar d'alguns d'aquests treballs.\nMaternitats va permetre diferents percepcions, i segons els seus responsables “pot ser motiu de reflexió pe a totes les edats”. Així, els més petits captaten sobretot les emocions i la figura de la mare. L’alumnat es van fer preguntes sobre la vida d’aquestes mares i els seus infants, la diversitat del món en el que vivim, els nostres propis sentiments; i, finalment, joves i grans poden interessar-se per temes com el comerç just, la relació nord-sud, les guerres oblidades, la situació dels refugiats o l’accés universal a la salut.\nTot i que ara no està itinerant l'exposició "Maternitats", es poden observar les imatges a través del web de l'Obra Social "la Caixa", i utilitzar el material pedagògic per treballar amb l'alumnat.\nFotografia Bru Rovira\nAquesta fotografia "Nascut a la carretera" de novembre de 1996, es va realitzar quan centenars de milers de refugiats rwandesos es van posar en moviment. Els mateixos que el 1994, després del genocidi, van abandonar el país, tornaven fustigats per l'exèrcit tutsi, que va atacar els camps de refugiats per posar fi a l'amenaça de les antigues forces armades, que segueixen entrenant-se en els camps. Gairebé un milió de persones van morir durant el genocidi. Milers de persones van morir després als camps de refugiats durant l'epidèmia de còlera ocorreguda a Goma. El nen que viatja a l'esquena de la seva mare encara no ha conegut una llar. La seva mare el va parir a la cuneta d'una carretera durant un dels nombrosos desplaçaments, sempre fugint d'alguna cosa. No té ni casa, ni país. Però sembla que se sent bastant a gust enganxat a la mare.\nPotser el factor més característic de Maternitats és el seu tercer protagonista: l'alumnat. Quan les fotos de Bru Rovira arriben a les mans dels i les mestres, es converteixen en un material didàctic molt estimulant. Nens i nenes de diversos nivells educatius se senten fortament inspirats per les imatges i es narracions ia classe, dibuixen, escriuen, escenifiquen ... Els seus treballs, plens de espontaneïtat i frescor, s'incorporen al projecte i és justament en aquest punt on neix aquesta exposició. Aquest va ser precisament el motiu de que la mostra tingués una gran vocació escolar i curricular. Un dels seus propòsits essencials de la msotra va ser estimular el treball personal de l'alumnat sobre aquest apassionant tema, tant en l'àmbit de l'exposició, com posteriorment a les aules.\nLa foto " Bésame" està presa en Kedougou- que per cert, significa "Terra de l'Home" -, un poble del Senegal, en el qual les condicions de vida són paupèrrimes, i on les nenes han de casar-se amb un home gran i tenir fills res més començar l'adolescència i poder quedar-se embarassades, per així poder assegurar tenir algú que les protegeixi i els doni de menjar i on dormir. A la maternitat de Kédougou, una mare jove juga amb la seva filla acabada de néixer, absent a la gent que l'envolta. Amb els seus llavis besa els del nadó i després se l'emporta fins al pit per alimentar-lo. La mare està sola, sense ningú de la família que l' acompanyi. És la segona dona d'un home que li dobla l'edat. Al Senegal, el vint per cent dels nens i nenes presenten insuficiència de pes, i només l'onze per cent de les dones té accés a l'escola primària. L'esperança de vida és de 56 anys. Les nenes es fan mares molt aviat, sense poder viure la joventut. Potser el petó sensual i bell d'aquesta nena mare sigui el petó dels jocs de nines perduts, encara que quan vaig prémer el disparador, em va semblar que era una dona la que em besava.\nPer poder continuar coneixent les històries que hi ha darrere de cada imatge us proposo també el quadern pedagògic, que conté diferents accions educatives, i que pretén oferir una eina al personal docent de tots els àmbits educatius, tant escolars com de temps lliure. En la seva realització es parteix d'una àmplia experiència en aquest sentit, que reafirma als seus autors en el convenciment que Maternitats és una exposició que pot tenir un llarg recorregut posterior a les aules, ajudant a enriquir molts aspectes curriculars relatius a les ciències socials, a més de tractar a fons les emocions i l'entorn familiar.\nEls primers apartats d'aquest quadern (3 i 4) estan dedicats a Bru Rovira i el seu reportatge de fotos de mares amb fills, veritable base del projecte. Les seves fotos són només una part de Maternitats, ja que els intensos textos que acompanyen a cadascuna d'elles, resulten ser el complement perfecte i imprescindible. En aquest document es reprodueixen totes aquestes narracions i algunes de les fotografies de l'exposició.\nEn els capítols 5 i 6 s'ofereixen diverses propostes d'activitats ben contrastades, amb l'objecte d'orientar els docents de diferents nivells educatius i facilitar-los la tasca d'aprofundir en alguns dels temes que presenta el reportatge (la maternitat, els conflictes, els refugiats ...).\nQuadern de l'exposició Maternitats (PDF, 9,56 MB)\nSi vols descubrir els diferents missatges que s'han fet a les mares, clica a sobre aquesta icone\nEtiquetas: Actualitat, Bru Rovira, Exposició, Maternidades, Maternitats, Recursos pedagògics


La petjada de Rubí: POUM: consens amb l'Escardívol\ncrec que hi ha diverses puntualitzacions a fer. Ha existit durant molt temps, massa al nostre gust, un procés de negociació, en el que la gran majoria hem respectat no sortir excessivament a donar la nostre opinió per tal d’intentar arribar a una sèrie d’acords. M’ha sorprès que Peiró hagi esbombat una sèrie de titulars. No s’ha arribat a cap consens sobre l’Escardívol. Des del primer moment el PSC ens ha dit que el projecte està mal plasmat sobre el plànol i nosaltres hem demanat que es refés el dibuix. Sense veure el dibuix no podrem dir si ens d’acord o no amb el projecte.\nEn l’ultima reunió es va acordar que se’ns passaria per escrit una sèrie d’acords que inclourien en el text del POUM. Hem rebut aquest document i l’hem retornat amb algunes modificacions marcades per la nostra Assemblea. Almenys per la nostra part no podem parlar de consens, ja que després d’una primera Assemblea d’ICV necessitem una segona que es farà la setmana vinent per acabar de decidir i valorar. Estem d’acord amb cobrir la carretera, la passera... però encara tenim dubtes sobre els habitatges. El mateix nombre d’habitatges construïts a una banda o a un altre, amb una alçada o una altre... pot variar substancialment el nostre vot.\nPer últim, tot procés de qualificació urbanística té 3 aprovacions: aprovació inicial, provisional i definitiva. Entre l’aprovació inicial i provisional és el període de fer les esmenes formals i de donar respostes tècniques. Per tant per la votació definitiva encara falta 1 any aproximadament, d’aquí a llavors poden passar moltes coses.\n24 d’abril de 2008, a les 13:00\ngràcies per les teves aportacions Jordi\n24 d’abril de 2008, a les 13:12\nMarc Brocal ha dit...\nLa C-1413 continuarà alimentant els tumors dels "pseudo" ciutadans del passeig de la Rira o s'aprofitarà aquest espai per fer d'una vegada alguna cosa veritablement decent i amb vistes de futur? I si fós així, fins quan haurem d'esperar per veure algun indici del canvi?\nDurant molts anys estem aguantant el poum,almenys aprovar el dels particulars com una cosa puntual.Ya ès depriment el que hi ha d'aguantar\n1 de maig de 2010, a les 18:47\nEns morirem esperant 'aprovació del poum, si no s'aprova són assumtes politics i els ciudadans estem ja farts sempre amb la mateixa história\n1 de maig de 2010, a les 19:03\nTosts treballem els que podem però vosaltres amb el poum treballeu molt poc,no us hauria de botar nigú,sou la desesperació\n1 de maig de 2010, a les 19:11\nQue espereu a aprovar el poum, que s'acostin les eleccions per tenir més vots,ja que heu esgotat la paciéncia de molts ciutadans\n1 de maig de 2010, a les 20:16\nalgú em pot dir des d'on han accedit a aquest text? és de fa 2 anys i curiosament avui han comentat 4 persones.\n2 de maig de 2010, a les 3:01


Top 10 per combatre el Ransomware\nbyJosep M. - de novembre 13, 2021\nSi ets com la majoria dels professionals de les tecnologies de la informació, l'amenaça dels atacs de Ransomware et poden fer estar despert tota la nit. Hi ha raons per estar preocupat, el Ransomware no discrimina i les organitzacions de tot el món petites i grans, públiques o privades són potencials víctimes si encara no ho han estat.\nDe fet, un estudi de Veritas Technologies suggereix que de mitjana cada organització han tingut 2,57 atacs de Ransomware amb una parada significativa durant els últims 12 mesos, i que almenys el 10% va patir una parada de l’activitat significativa que va afectar el negoci fins a 5 cops.\nTot i que el Ransomware pot causar seriosos danys al teu negoci i la teva reputació, no és invencible.\nDe fet, el Ransomware és tan fort com dèbil sigui la teva organització en matèria de Ciberseguretat. Les bones notícies són que hi ha una sèrie de passos clars a donar, per evitar acabar essent un objectiu de la ciberdelinqüència i així disminuir la probabilitat de què un atac acabi amb el teu negoci.\nVeiem 10 bones pràctiques amb un gran impacte que pots implementar a partir d'avui per protegir les teves dades.\n1. Actualitzacions del programari i Sistemes Operatius\nFer servir software desactualitzat o obsolet permet als atacants explotar les vulnerabilitats no solucionades. Per reduir la superfície d'atac, assegurat d’actualitzar el programari de tota la teva infraestructura, sistemes operatius i aplicacions freqüents. També és important actualitzar les teves eines per fer còpies de seguretat. No lluitis avui contra el Ransomware amb tecnologia d'ahir.\n2. Implementar el sistema de còpies 3-2-1-1\nSi fas còpies de les teves dades, imatges de sistema i configuracions de manera freqüent, sempre tindràs un lloc actualitzat per restaurar les operacions en cas d'atac de Ransomware. O millor encara, pots fer un pas més enllà i evitar un sol punt de fallada, dispersant les teves dades utilitzant el mètode de còpia 3-2-1.\nAixò ens mantindrà 3 o més copies en diferents localitzacions, fent servir diferents en magatzematges i una còpia fora de la ubicació original. Això redueix el possible accés a les còpies per part d'un atacant de manera efectiva. El sistema 3-2-1 també garanteix que una vulnerabilitat d’un dels punts no compromet la totalitat de les còpies, i proporciona opcions si un atacant vulnera la infraestructura de tota una ubicació.\n3. Implementar el model Confiança Zero (Zero-Trust)\nEl model zero-trust (confiança zero) està pensat per defecte en la no confiança de cap dispositiu, ni en cap usuari, inclús si estan dins de la xarxa corporativa.\nEn lloc de fer servir només contrasenyes (inclús si és llarga), també s'ha d’utilitzar multifactor d’autenticació (MFA) i control d'accés basat en rols (RBAC), monitorar per mitigar activitat sospitosa, i encriptar les dades tant en moviment com en repòs, el que fa que les dades extretes per un atacant siguin inutilitzables.\nMai fer servir contrasenyes de fàbrica en cap situació.\nA més, si limites l'accés a les còpies de seguretat, tancaràs l'accés a l'entrada més comuna per un Ransomware. Moltes organitzacions s'estan movent cap a un model de seguretat just in Time (JIT) on l'accés s'atorga segons sigui necessari o per un període de temps predeterminat, és un element a considerar per la criticitat de certes dades del negoci.\n4. Segmentació de la xarxa\nEls atacants els encanta una sola xarxa contínua i plana. Això significa que poden passejar-se per tota la seva infraestructura amb facilitat.\nUna manera efectiva de parar atacs i reduir significativament els atacs superficials és segmentant la xarxa o micro segmentar-la. Amb aquest model, les xarxes es divideixen en zones de xarxes més petites on l'accés és administrat i més limitat, especialment on es troben les dades més crítiques.\nA més, com a part del model de confiança zero de l'empresa, consideri la possibilitat de segmentar també els proveïdors externs, ja que hi ha hagut atacs notables a la cadena de subministrament com a resultat d'una mala gestió dels proveïdors\n5. Visibilitat dels dispositius\nLa majoria de les organitzacions tenen un problema important de visibilitat dels llocs de treball remots. S'ha convertit en una pràctica habitual que els atacants superen la primera línia de seguretat i es queden inactius durant temps suficient per localitzar les vulnerabilitats i aprofitar el moment de perpetrar l'atac.\nÉs de vital importància implementar eines que ens proporcionin visibilitat a través de tota la infraestructura, per detectar anomalies, i caçar les activitats malicioses de la xarxa, deixant d'aquesta manera cap lloc on amagar-se al Ransomware. Això ens ajuda a mitigar dos aspectes, les amenaces i les vulnerabilitats abans que els atacants tingui l’oportunitat d'actuar.\n6. Emmagatzematge immutable\nCom ja s'ha mencionat amb anterioritat, una de les millors maneres de protegir les dades contra el Ransomware és implementar un emmagatzematge immutable, el que garanteix que les dades no es poden modificar, xifrar o eliminar durant un període de temps determinat. El terme emmagatzematge immutable s'ha convertit en una paraula de moda en els proveïdors de còpia, busquem la immutabilitat no només lògica, sinó també que inclogui la immutabilitat física, és important incloure capes de seguretat addicionals i integrades.\n7. Recuperació ràpida\nLa majoria d’atacants de Ransomware esperen dues coses: que es propagui la infecció; i els nostres diners perquè tenim pressa per recuperar-nos.\nHistòricament, recuperar la informació de les còpies podia dur setmanes o mesos quan era un procés extremadament manual i laboriós. Actualment, la recuperació es pot orquestrar i automatitzar amb opcions flexibles i alternatives com instal·lar un repositori en un proveïdor al núvol per allotjar les dades. Això pot escurçar el temps d’inactivitat i oferir alternatives reals al pagament d'un rescat, el temps de recuperació de la informació es pot reduir a hores o segons dependent de cada implementació.\n8. Proves de validació regulars\nCrear un pla integral de còpies de seguretat no significa que la feina estigui tota feta.\nEns hem d'assegurar que el pla funciona quan el necessitem, tot i semblar que les proves inicials poden confirmar que tots els aspectes funcionen correctament, és fonamental realitzar proves amb regularitat, ja que els entorns IT estan en canvi constant.\nÉs important destacar que qualsevol pla és bo com l’última vegada que es va provar de recuperar, si no és prova, no hi ha garantia que es pugui recuperar ràpidament. També és vital implementar solucions que es provin en entorn de prova o recuperació aïllada i sense interrupcions\n9. Educar els empleats\nEs conegut que els empleats solen ser la porta d'entrada d'un atac. No busquem culpar als empleats, els errors passen i els atacs moderns de phising i l’enginyeria social són ara tan avançats que sovint enganyen inclús als professionals de seguretat informàtica.\nÉs rellevant, concentrar-se en capacitar als empleats perquè identifiqui les tàctiques de phising i enginyeria social; crear contrasenyes més robustes i navegar de manera segura; utilitzar Multifactor d’autenticació; i utilitzar accessos segurs com VPN, no fer servir mai wifis públics sense protecció. També assegurar-se de què els empleats saben el que fan i a qui han d'alertar si són víctimes d'un possible atac.\n10. Quadern d'estratègia davant un ciberatac\nImagina que tothom dins la teva organització sap què ha de fer i quan, en enfrontar-se davant un atac de Ransomware. Això no és impossible si es crea un manual d'estratègies de ciberatacs estàndard que aclareixi els rols, així com les rutes de comunicació clares i els protocols de resposta davant un cas d'emergència.\nUn bon consell és configurar un canal de comunicació d'emergència en una aplicació de missatgeria segura per als alts directius de l’organització (solen ser objectiu de molts dels atacs).\nTenim el poder de perdre mesures importants per combatre el Ransomware i canviar la situació per als ciberdelinqüents. En elaborar estratègies de resiliència de Ransomware de diverses capes que incloguin les millors pràctiques i una bona higiene de ciberseguretat, podem parar i fer desistir als atacants abans que comencin.\nFont original article publicat a Threatpost per Sonia Duffin de Veritas Technologies


3.01.-TAXA PER A LA REALITZACIÓ D'ACTIVITATS JURÍDICO-ADMINISTRATIVES DE COMPETÈNCIA LOCAL - Ajuntament de Cunit Tornar adalt"; jQuery("#scroll-top").html("Tornar adalt");\n3.01.-TAXA PER A LA REALITZACIÓ D’ACTIVITATS JURÍDICO-ADMINISTRATIVES DE COMPETÈNCIA LOCAL\nInici » Normativa » 3.01.-TAXA PER A LA REALITZACIÓ D’ACTIVITATS JURÍDICO-ADMINISTRATIVES DE COMPETÈNCIA LOCAL\nData de l'última modificació: 09/02/2022\n3.1) TAXA PER A LA REALITZACIÓ D’ACTIVITATS JURÍDICO-ADMINISTRATIVES DE COMPETÈNCIA LOCAL\n1 ACTES JURÍDICS\n1.1 Certificacions d’acords 21,20\n1.2 Certificacions de senyalització de la via pública 4,15\n1.3 Diligències d’acarament de documents per a tràmits aliens a aquest Ajuntament:\nper cada document a una cara 3,50\nper cada document a doble cara 5,70\n1.4 Convalidació de poders (cada plec) 21,20\n1.5 D’altres certificats 4,15\n1.6 Compareixença davant l’Alcaldia 17,00\n1.7 Constitució de contractes 169,05\n1.8 Per expedició de targetes identificatives 3,50\n1.10 Per incoació expedient execució subsidiària 169,05\n1.11 Llicència auto-taxis 422,70\n1.12 Quota única d’autorització de llicència per expedient no compreses en cap altre ordenança municipal. 84,55\n1.13 Llicències per a la prestació de serveis funeraris (concessió, traspàs, etc.) 422,70\n1.14 Explotació anyal de la llicència de serveis funeraris 42,30\n1.15 Autorització per a exercir qualsevol de les activitats de publicitat regulades a l’art. 3 de l’Ordenança General 1.10 sobre Publicitat. Quota única per sol·licitud 126,80\n1.17 Per llicència de tinença de gossos potencialment perillosos 25,00\n1.18 Documents fotogràfics en suport magnètic:\na) Disquet 1.4 1,70\nb) CD ROM 8,50\nc) Full A4 en color 1,70\n1.19 Per drets d’examen per aspirar als processos de selecció de personal:\nA) Tarifa per a aspirants a places del grup B,C, D i E 16,40\nB) Tarifa per a aspirants a places del grup A 42,05\n1.20 Per cada còpia d’un rebut ja pagat 4,15\n1.21 Per l’expedició d’informes de deutes negatiu 4,15\n1.22 Tarifa per a renovació de la concessió de llicència de tinença de gossos potencialment perillosos 61,10\n1.23 Visita de comprovació a l’habitatge amb intervenció de la inspecció municipal 33,00\n1.24 Per la tramitació d’autorització de cada treball, d’obertura de cates i rases a la via pública. (Aquesta taxa no serà acumulable amb la taxa de l’ord. 3.16) 164,90\n1.25 Certificats cadastrals (Servei del Punt d’Informació Cadastral) per cada certificat 10,55\n1.26 fotocòpies de documents interns, en blanc i negre\nDe 25 a 50 fotocòpies, per cada fotocòpia 0,10\nA partir de 51 fotocòpies, per cada fotocòpia 0,07\n2 INFORMES I CERTIFICATS DE SERVEIS URBANÍSTICS TARIFA\n2.1 Informe compatibilitat urbanística 84,40\n2.2 Certificat urbanístic d’aprofitament, per cada finca 205,00\n2.3 Certificat urbanístic amb indicació de la classificació, qualificació, serveis i condicions de planejament i certificats de compatibilitat urbanística. 205,00\n2.4 Certificat de dades urbanístiques documentals que es troben a l’Ajuntament (certificats d’antiguitat, innecessarietat de parcel·lació i similars) 128,40\n2.5 Certificat urbanístic d’altres aspectes no contemplats en el punt anterior. 318,50\n2.6 Certificats que requereixin informe tècnic 205,00\n2.7 Certificat que no requereixi informe tècnic 6,40\n2.8 Certificats de número de policia 6,40\n2.9 Emissió de documents amb dades urbanístiques que es troben a l’Ajuntament 6,40\n2.10 Per replanteig sobre el terreny d’alineacions i rasants. Fins a 10 m lineals 89,05\n2.11 A afegir per cada m lineal o fracció 7,65\nNormes particulars de gestió\nPer al cas de la taxa per inscripció al cens d’animals, estaran exempts de la mateixa, aquells subjectes passius que hagin d’inscriure l’adopció d’algun animal provinent de la gossera municipal.\nAquesta ordenança ha estat modificada, segons acord de Ple celebrat el dia 9 d’octubre de 2006 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 238 de 17 d’octubre de 2006, i el definitiu en el BOPT núm. 292 de 22 de desembre de 2006.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple celebrat el dia 18 de setembre de 2007 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 225 de data 27 de setembre de 2007, i el definitiu en el BOPT núm. 284 de 10 de desembre de 2007.\nL’apartat 3 d’aquesta ordenança ha estat modificat, segons acord de Ple celebrat el dia 18 d’octubre de 2007 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 247 de 24 d’octubre de 2007, i el definitiu en el BOPT núm. 286 de 12 de desembre de 2007.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple celebrat el dia 16 d’octubre de 2008 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 245 de data 22 d’octubre de 2008, i el definitiu en el BOPT núm. 291 de 18 de desembre de 2008.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple celebrat el dia 28 de maig de 2009 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 129 de data 5 de juny de 2009, i el definitiu en el BOPT núm. 172 de 27 de juliol de 2009.\nAquesta ordenança ha estat modificada, segons acord de Ple celebrat el dia 14 d’octubre de 2010 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 241 de 20 d’octubre de 2010, i el definitiu en el BOPT núm. 290 de 20 de desembre de 2010.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple en sessió realitzada el dia 20 d’octubre de 2011, publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 246 de 25 d’octubre de 2011, i el definitiu en el BOPT 293, de 22 de desembre de 2011.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple en sessió realitzada el dia 30 d’octubre de 2012, publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm. 253 de 2 de novembre de 2012, i el definitiu en el BOPT núm. 290 de 18 de desembre de 2012.\nAquesta ordenança ha estat modificada segons acord de Ple en sessió realitzada el dia 24 d’octubre de 2013 publicant-se l’edicte inicial al BOPT núm.247, de 26 d’octubre de 2013, i el definitiu en el BOPT núm. 286 de 13 de desembre de 2013.\nAquesta ordenança ha esta modificada pel Ple de la Corporació en data 23 d’octubre de 2014 i ha estat publicada definitivament al BOPT núm. 285 de 13 de desembre de 2014.\nAquesta ordenança ha esta modificada pel Ple de la Corporació en data 22 de març de 2018 i ha estat publicada definitivament al BOPT núm. 1215 de 22 de juny de 2018.\nAquesta ordenança pel Ple en sessió celebrada a Cunit el dia 24 d’octubre de 2019, publicant-se definitivament en el BOPT de 20 de desembre de 2019.


La Fira Valenciana de la Música obri la convocatòria per a la novena edició - Levante-EMV\nLa Fira Valenciana de la Música obri la convocatòria per a la novena edició\nHi poden participar artistes de qualsevol procedència encara que tindran prioritat les propostes valencianes - S’acceptaran projectes de tots els gèneres de les músiques modernes\nUna de les actuacions de l’edició de Trovam de l’any passat. | L-EMV\nLa Fira Valenciana de la Música Trovam – Pro Weekend ha obert el termini de presentació de propostes artístiques per a la seua novena edició, que se celebrarà entre el dimecres 3 i el dissabte 6 de novembre a Castelló de la Plana. Com és habitual, la Fira comptarà amb un intens programa de concerts i activitats professionals.\nUna vegada es tanque el procés d’inscripció, la comissió artística de la Fira Valenciana de la Música farà la selecció en funció dels següents criteris: la qualitat artística i tècnica, l’originalitat, la singularitat i el caràcter innovador de la proposta; la capacitat de projecció; i la trajectòria artística del sol·licitant. Així mateix, s’ha de tenir en compte que es valorarà positivament que el projecte implique l’estrena d’un espectacle o la presentació d’un disc. S’exclouran aquelles propostes amb continguts racistes, xenòfobs, que ataquen la dignitat de les dones o persones LGTBI+ o que vulneren els drets fonamentals de les persones.\nLes bases completes i el formulari d’inscripció estan disponibles en la pàgina oficial de la Fira. La convocatòria romandrà oberta fins al 31 de març.\nLa novena edició del Trovam – Pro Weekend tornarà a apostar per una programació de qualitat, rica en matisos


Fórmula ROCE | Com es calcula el retorn del capital emprat (ROCE)?\nFórmula per calcular ROCE\nEl retorn del capital emprat (ROCE) és un tipus de fórmula financera que mesura la rendibilitat d’una empresa i l’eficiència en què s’utilitza el seu capital. En altres paraules, aquesta ràtio mesura com l'empresa pot generar beneficis del capital que ha emprat, que inclou tant els deutes com el patrimoni net.\nLa fórmula es representa de la següent manera,\nFórmula de retorn del capital emprat = EBIT / Capital emprat\nROCE es considera una ràtio de rendibilitat i a llarg termini, ja que mostra la eficàcia dels actius de l’empresa quan es té en compte el finançament, que és a llarg termini.\nAquesta ràtio és àmpliament utilitzada pels inversors per a la selecció de les accions i les seleccionen segons la comparació amb el punt de referència que podria ser la mitjana del sector.\nQuan l’analista realitza una comparació entre sectors intensius en capital com telecomunicacions i serveis públics, etc. El nombre ROCE creixent és un indicador de bona gestió, ja que augmenten els rendiments i s’utilitza efectivament el capital.\nAquesta ràtio depèn de dues coses importants: el capital emprat i el benefici d'explotació. L’EBIT o benefici net d’explotació sovint s’informa al compte de pèrdues i guanys, ja que representa els beneficis ferms generats per les seves operacions.\nEl benefici d'explotació es pot calcular afegint impostos i interessos al benefici net.\nEl capital emprat és un terme més ampli, ja que pot fer referència a diverses ràtios financeres. Normalment, el capital emprat es pot anomenar l’actiu total d’una empresa després de tenir en compte tots els passius a curt termini o corrents.\nPer tant, aquesta figura mostra el grau d’utilització de les fonts de finançament internes i externes per part de l’empresa.\nExemples de fórmula ROCE (amb plantilla Excel)\nVegem alguns exemples senzills o avançats de l’equació ROCE per entendre-la millor.\nPodeu descarregar aquesta plantilla de Fórmula Excel de retorn de la despesa en capital aquí - Retorn de la plantilla de fórmula Excel de la despesa de capital\nABC Limited ha reportat un benefici operatiu de 40.000 dòlars i un actiu total de 1.000.000 de dòlars, i els seus passius, que són a curt termini, es van informar de 150.000 dòlars. Basat en la informació proporcionada, heu de calcular el ROCE.\nUtilitzeu les dades següents per calcular la rendibilitat del capital emprat.\nEl càlcul de ROCE es pot fer de la següent manera:\nL’EBIT no és més que un benefici d’explotació, que és de 40.000 dòlars, i el capital emprat és l’actiu total menys el passiu corrent, que en aquest cas és de 1.000.000 de dòlars menys 150.000 dòlars, que equival a 850.000 dòlars.\nPer tant, ROCE = 40.000 $ / 850.000 $ * 100\nEl retorn del capital emprat serà -\nL'empresa X ha informat de les xifres següents:\nBasat en la informació anterior, haureu de calcular el ROCE.\nEl capital emprat es pot calcular de la manera següent:\nCapital ocupat = 500000 + 600000 + 200000\nCapital ocupat = 1300000\nEl càlcul de la rendibilitat del capital emprat (ROCE) es pot fer de la següent manera:\nEls extractes del compte de pèrdues i guanys de Kenzo Limited es detallen a continuació:\nSuposem que el capital ocupava 80.000.000. Heu de calcular el ROCE.\nEl benefici operatiu es pot calcular segons:\nBenefici operatiu = 10500000 - 2000000 - 3500000\nBenefici operatiu = 5000000\nB limited ha informat d’un 25% de ROCE i A limited ha informat d’un 30% de ROCE. Suposant que la ràtio de benefici d'explotació sigui la mateixa per a les dues empreses, haureu de fer comentaris sobre quina empresa té un millor rendiment?\nS'ha donat que la ràtio de benefici operatiu és la mateixa per a les dues empreses, cosa que significa que estan gairebé a la par mentre generen beneficis d'explotació amb ingressos i que semblen pertànyer a una indústria similar. Una de les proporcions diferents és ROCE i, per a l’empresa que ha informat més, es pot concloure que ROCE té un millor rendiment. Sembla que l’empresa A empra els fons millor que l’empresa B i també sembla que l’empresa A té relativament menys capital emprat que l’empresa B.\nLa tendència ROCE indica alguna cosa si l’empresa presenta un 20%, un 22%, un 25%, un 28% i un 28,90%, respectivament, durant els períodes consecutius d’informe?\nROCE és una de les ràtios clau per mesurar la ràtio de rendibilitat i és un bon indicador quan la ràtio presenta una tendència positiva i creixent. Això significaria que l’empresa té èxit a l’hora d’emprar el capital i és força eficient en la gestió de l’empresa.\nPQR ha informat de xifres trimestrals juntament amb la comparació del darrer trimestre; està obligat a avaluar el rendiment de l’empresa?\nEl càlcul de la rendibilitat del capital emprat (ROCE) per al trimestre actual es pot fer de la següent manera:\nRendibilitat del capital emprat = 125000/500000\nEl retorn del capital emprat per al trimestre actual serà -\nEl càlcul de la rendibilitat del capital emprat per al trimestre anterior es pot fer de la següent manera:\nRendibilitat del capital emprat = 115000/450000\nEl retorn del capital emprat per al trimestre anterior serà -\nSembla que hi ha una lleugera disminució de ROCE, que pot semblar ineficient, però també hi ha un augment del benefici operatiu absolut i de l’ocupació absoluta dels fons i, per tant, segons la comparació sencera anterior, sembla que l’empresa ha tingut un bon rendiment malgrat una petita disminució de ROCE.\nCom s'utilitza la fórmula ROCE?\nEls inversors o l’analista de carrer sempre estan interessats en la ràtio per comprovar l’eficiència en què una empresa utilitza el capital emprat juntament amb els seus objectius i estratègies de finançament a llarg termini. Les rendibilitats de les empreses sempre haurien de superar el ritme al qual les empreses estan endeutades per finançar els seus projectes o els actius en ús. Si les empreses endeuen un 10% i només poden obtenir un retorn del 7%, això significaria que no augmenten la riquesa dels accionistes, sinó que perden els diners.\nQuan es calcula el ROCE, assegureu-vos que, al calcular el capital emprat, es tinguin en compte totes les fonts de finançament i només excloent els mitjans de finançament a curt termini, com ara els deutes corrents, els descoberts, etc. decisions basades també en altres paràmetres, no només en aquesta única proporció. Els bancs, les companyies d'assegurances, etc. no són un negoci intensiu en capital i, per tant, aquesta ràtio no serveix gaire en analitzar aquests sectors.\nPodeu utilitzar aquesta calculadora d’equacions ROCE.\nRetorn del capital emprat (ROCE) =


Estrasburg descarta irregularitats en els concursos a magistrat on la batlle Maria Àngels Moreno no va obtenir plaça de magistrada - Poble Andorrà\nLa sentència és molt dura amb l'advocat de Moreno ja que destaca que la querella està "manifestament mal fonamentada"\nEl Tribunal Europeu de Drets Humans d’Estrasburg ha desestimat la querella que la batlle Maria Àngels Moreno havia interposat, ja que considerava que s’havien vulnerat els seus drets en ser descartada de dos llocs de treballs als quals va optar: al Tribunal de Corts i al Tribunal Superior de Justícia. La querellant considerava que el refús del Consell Superior de la Justícia a nomenar-la per a cap dels dos llocs després d’un procés de selecció era arbitrària ja que responia al fet que la nota atribuïda havia estat fixada sense cap motivació i al·legava, fins i tot, que la decisió havia estat presa a l’avança.\nUn cop examinats els arguments de la querellant, el Tribunal Europeu de Drets Humans conclou que hi ha “absència d’irregularitats” tant en els processos de nomenaments com posteriorment de la justícia en el procediment que Moreno va interposar i, per tant, destaca que no es pot considerar que hi hagi “una vulneració manifesta del dret a un tribunal establert per llei” que era el que argumentava. La resolució és molt dura amb l’advocat de Moreno per la manca d’un mínim de consistència argumental. En aquest sentit, es conclou que la querella és “manifestament mal fonamentada” i que per tant s’ha de desestimar i, per unanimitat dels tres jutges, un dels quals l’andorrà Pere Pastor, es declara inadmissible.\nCal destacar que en les seves argumentacions la batlle manifestava que els membres del Tribunal Superior que havien estudiat el seu cas no oferien les garanties suficients, i que a més el Consell Superior de la Justícia era un òrgan la composició del qual no complia els estàndards europeus establerts pel Grup d’Estats contra la Corrupció (Greco). En aquest sentit, el Tribunal Europeu de Drets Humans determina que el fet que determinats membres del consell superior siguin membres a temps parcial, d’acord amb el funcionament d’aquest òrgan, no permet concloure que les seves decisions estiguin “automàticament desproveïdes de garanties democràtiques”. A més, observa que el Principat “ha respost en aquest sentit a una recomanació del Greco relativa a la modificació de la composició del CSJ, assenyalant que només es podria implementar amb motiu d’una reforma constitucional, especialment àrdua”.\nLa pandèmia segueix repuntant i s'enfila cap els 200 contagis actius\nPodem saber el nom d’aquest advocat andorrà que té un nivell tant bó?\nHome, una querella dubto molt que l’hagi presentat i molt menys al TEDH


Investigats quatre fills de Jordi Pujol per cobraments irregulars | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nInvestigats quatre fills de Jordi Pujol per cobraments irregulars\nUn exsoci de Rodrigo Rato els va pagar 100.000 euros el 2007 per suposats treballs que, segons el jutge, “no estan acreditats”\nBarcelona 23 OCT 2015 - 01:00\tCEST\nOleguer Pujol, en una imatge d'arxiu. gianluca battista\nEl jutge de l'Audiència Nacional Santiago Pedraz investiga quatre fills l'expresident Jordi Pujol per presumptes cobraments irregulars. El 2007, una empresa de José Manuel Solà –soci de l'exministre d'Economia Rodrigo Rato– va pagar 100.000 euros a Josep, Oleguer, Jordi i Pere Pujol Ferrusola per suposats treballs d'assessorament que, segons el jutge, “no estan acreditats”. “No hi ha un negoci subjacent” que justifiqui aquests pagaments, raona Pedraz. Els Pujol, de fet, van presentar factures falses per justificar aquests cobraments.\nEls cobraments de l'exsoci de Rato van sortir a la llum en el marc de la investigació oberta al fill petit de la família, Oleguer Pujol, pels seus negocis immobiliaris a través de l'empresa Drago Capital. Oleguer està imputat per blanqueig de capitals i frau fiscal per set operacions immobiliàries sota sospita. La policia va trobar indicis dels pagaments de l'exsoci de Rato i va concloure que no estaven justificats. Una tesi que ara assumeix el jutge, que ha decidit “ampliar” l'objecte de la investigació als delictes de “falsedat documental” i “corrupció”. En la mateixa interlocutòria judicial, Pedraz decreta, durant un mes, el secret de la causa judicial.\nLa policia demana papers als Pujol per les comissions d’un exsoci de Rato\nEntre els anys 1999 i 2007, Josep Pujol va participar amb Solà en una societat que gestiona un hotel a Baqueira, a la Vall d'Aran. Després de vendre l'hotel, segons fonts properes a la defensa, tots dos van decidir liquidar les seves relacions econòmiques. Solà li devia uns 100.000 euros. Després de quedar-se'n amb una part, Josep va demanar que lliurés la resta dels diners a tres dels seus germans: 15.468 euros a cadascun d'ells. Josep els els devia “per qüestions personals”. Les mateixes fonts admeten que aquella manera de cobrar no va ser del tot ortodoxa.\nEl jutge Pedraz, sigui com sigui, ha pres la decisió després de rebre dos informes de la Fiscalia Anticorrupció que aprofundeixen en la naturalesa dels pagaments. “No s'ha pogut obtenir cap dada que acrediti que les factures emeses (...) estiguin justificades per la prestació de servei real”, conclou la interlocutòria.


Club Atletisme Gavà: Al desembre tindrem «convidats»\nAl desembre tindrem «convidats»\nEstimats pares i mares, com suposem sabreu a la ciutat hi ha altres entitats esportives que com nosaltres gaudeixen d'unes instal·lacions municipals adequades a la seva pràctica esportiva, nosaltres tenim el plaer de fer servir la Bòbila. L'ajuntament dins del pla de reformes va fent actuacions puntuals de manteniment i de tant en tant toca una de grossa. Ara ha tocat a Can Tintorer.\nÉs una instal·lació de futbol i els serveis d'esports han recol·locat als equips a les diferents instal·lacions de la ciutat. A nosaltres ens visitaran els equips Prebenjamins i Iniciació del FC Sporting Gavà, dimarts i dijous durant el mes de desembre de les 18.15 a 19.30h.\nLes dates afectades són: 1, 3, 10, 15 i 17 de desembre, en total 5 dies. Estem segurs que podrem conviure sense molts problemes durant aquests dies, amb l'esperança que no trepitgem cap pilota perduda ;-)


El jo real i el jo ideal – Ramon Pont Report\nPublicat en 29 Gener, 2020 29 Gener, 2020 a Opinem Per Sheila Orpez\nSi et pares a pensar, en l’adolescència molt poca gent està a gust amb si mateix perquè sempre tendim a comparar-nos amb altres persones, sempre volem el que no tenim. Tothom vol arribar a la perfecció però realment si arribéssim a la perfecció, tots seríem iguals i seria avorrit, de manera que cada defecte que tenim ens fa únics i especials.\nHauríem de deixar de tenir pensaments negatius cap a nosaltres mateixos i no centrar l’atenció sobre els nostres defectes i si sobre les nostres virtuts, no ser tan crítics amb nosaltres, i quan de vegades cometem un error hauríem de veure aquest error com una oportunitat per aprendre i no tornar-ho a cometre, i no destruir-nos a nosaltres mateixos per errors que tothom pot cometre.\nTothom té defectes, i hi ha alguns que podem canviar i altres que no, en comptes de centrar-nos en els que no podem canviar hauríem de centrar-nos en els que sí que podem canviar i millorar-los per així millorar com a persones i sentir-nos millor amb nosaltres mateixos.\nTambé és molt important envoltar-nos de persones que ens facin feliços i que s’alegrin dels nostres èxits i no de persones que per enveja intentin que les coses et vagin pitjor que a ella.\nTant de bo algun dia visquem en una societat en què tothom s’estimi tal com és i no intenti canviar i ser algú que no li agrada tan sols per agradar als altres.\n“Fins que no et valoris a tu mateix, no valoraràs el teu temps. Fins que no valoris el teu temps no faràs res amb ell.” (Sr. Scott Peck )\nHistòria Anterior Previous post: Clausurado en Terrassa un aparcamiento en el centro de la ciudad\nAmb aquesta imatge reflectim els drets que tots els infants haurien de…


El govern de Bellaterra bloqueja “solucions polítiques” per Bellaterra | BellaterraDiari\nEl govern de Bellaterra bloqueja “solucions polítiques” per Bellaterra\nby Laia Tardós Roda | jul. 27, 2018 | Política\nEl president de l'EMD, Ramon Andreu, després d'una entrevista amb els companys del TOT Sant Cugat, l'any 2014 | Artur Ribera\nEls 7 partits presents a l'Ajuntament de Cerdanyola van assistir, el 18 de juliol, a una reunió convocada a instàncies del govern de Compromís per Cerdanyola (CxC), sota el nom “Comissió Bellaterra“. Entre els assistents van ser-hi tots els vocals de l'EMD de Bellaterra i també tots els regidors i regidores de l'Ajuntament. No obstant això, el partit al capdavant del govern bellaterrenc – Gent per Bellaterra (GxB) – i també el seu president, Ramon Andreu, van declinar assistir-hi.\nDurant la trobada, el govern cerdanyolenc afirma que va exposar “tots els fronts oberts amb l'EMD“: la fi de les negociacions del nou conveni, la proposta de política de seguretat per Bellaterra i l'estat dels 19 contenciosos oberts actualment entre l'EMD i l'Ajuntament.\nUna reunió, segons la regidora de Relacions Institucionals amb l'EMD, Laura Benseny (CxC), que va servir per parlar “de tot el que s'està fent des del govern per millorar la situació i el desbloqueig polític a Bellaterra“. La regidora va instar al debat i a la negociació fins que ambdues administracions arribin a un consens. En aquest sentit, va reafirmar que el govern municipal rebutjaria frontalment la proposta del president de l'EMD, de presentar un conveni per portar a consulta entre els bellaterrencs.\nTots els grups polítics van valorar haver arribat a un acord pel que fa al nou finançament de Bellaterra – que es duplicaria gairebé per tres, situant-se prop d'1 milió i mig traspassats des de l'Ajuntament. També van estar d'acord en augmentar les competències per Bellaterra, acord a llei. L'escull que va impossibilitar tirar endavant el nou conveni va ser l'ampliació dels límits territorials de Bellaterra, fins a la zona de Can Fatjó dels Aurons. Una qüestió que l'EMD va voler incloure dins el conveni, però davant la qual l'Ajuntament no va cedir.\nJordi Macarulla (PDeCAT Bellaterra): “La negociació s'ha trencat per raons alienes”\nPer Jordi Macarulla, vocal del PDeCAT a l'EMD, les negociacions es van trencar per “raons alienes a la pròpia negociació”. En aquest sentit, jugaria un important paper la proximitat de les eleccions municipals i l'aposta de l'EMD per no acceptar una proposta que no inclogués els terrenys de Can Fatjó dels Aurons, àrea considerada potencialment perillosa per l'abocador, ara encara buit. Macarulla va considerar que si l'Ajuntament havia fet una contraproposta de conveni, “no seria descabellat que la portés a consulta als bellaterrencs”, tal com proposa el seu president. També va assegurar, malgrat no formar part del govern, que des de l'EMD “no es faria campanya en contra i s'acceptaria el resultat”.\nQuim Oltra (ERC Bellaterra): “Si els que tenen responsabilitats no es mouen, malament”\nPer part d'ERC Bellaterra, Quim Oltra va criticar la utilitat de la reunió: “no té gaire sentit reunir-nos si els partits que tenen la responsabilitat no es mouen”. Afirma que durant la trobada “es va constatar que ERC i PDECAT estan més a prop de la proposta de conveni de l'EMD i que els altres grups polítics no aposten per incloure el terreny de Can Fatjó dels Aurons”. Entre els motius, la “desconfiança” en la possible gestió que en pogués fer l'EMD. Pel que fa a altres temes, Oltra va sentenciar: “la proposta de pacificació del trànsit a Bellaterra no es farà” i “durant la reunió no es va informar de la proposta de seguretat i sí, en canvi, de l'històric dels 19 contenciosos oberts entre EMD i Ajuntament”.\nVictor Francos (PSC Cerdanyola): “La creació de l'EMD va ser un error”\nPel portaveu socialista, Víctor Francos, està clar. “No” al canvi de límits territorials i “no” – si pogués ser – a manternir en vida l'EMD. “La creació de l'EMD va ser un error, un fracàs com a concepte perquè no ha resolt cap problema i ha estat un objecte constant de conflictivitat”, argumentava. Francos exposava que el PSC, a l'inici, ja no estava a favor de crear una EMD a Bellaterra i “els que llavors hi estavenn d'acord, ara ho dubten”, reblava.\nPel regidor, durant la reunió es van constatar que les diferències ara estan “més accentuades que no pas fa 1 o 2 anys” i va sostenir que la qüestió del conveni “no se solucionaria en aquesta legislatura”.\nJosep Grau (PDeCAT Cerdanyola): “no hi haurà conveni aquest any”\nDes del grup municipal del PDeCAT, Josep Grau va coincidir: “la reunió va anar sobre el previst, perquè el Ramon va declinar venir”. A més, apuntava: “presentar un conveni per portar a votació no es troba dins els acords que es van pactar a l'inici…”. Per Grau, si l'escull van ser els límits territorials, el govern cerdanyolenc els hauria d'acceptar. No obstant això, observa que no tindrien els 13 vots necessaris per aprovar el conveni al ple .”Si la qüestió dels límits territorials l'ha de tombar algú, ja ho farà la Comissió de Territori de la Generalitat”. Amb tot, la visió tornava a ser meridiana: “No hi haurà conveni aquest any”.\nManuel Buenaño (PP Cerdanyola): “En Ramon està fent la campanya electoral de cada 4 anys”\nManuel Buenaño, portaveu del PP cerdanyolenc opinava: “la reunió va anar bastant malament per culpa del Ramon i el govern de l'EMD”. Des de l'oposició, exposava:”estem intentant des de l'Ajuntament fer un nou conveni i el Ramon sempre posa pegues, ja el coneixem, és la campanya electoral que fa cada 4 anys”. Els populars no donarien suport al canvi de límits territorials, però opinen que “Bellaterra estava molt a punt de tenir un bon conveni i, per culpa d'en Ramon, Bellaterra se'n quedarà sense”.\nPau Ortolà (Cs Cerdanyola): “La qüestió dels límits territorials no resol cap problema concret”\nEl portaveu de Ciutadans (Cs), Pau Ortolà, també rebutjava un canvi dels límits territorials, perquè amb això no veuen “que es resolgui cap problema concret” i demanava un “esforç” a ambdues institucions per seguir negociant. També proposava, però, buscar una “fórmula de compromís” que garantís el bon ús del territori esmentat. “Ens sembla que la comissió no va ser funcional perquè faltava una part important com és el senyor Ramon Andreu, o algú que representés el govern de l'EMD”, lamentava.\nMaria Reina (ICV-EUiA Cerdanyola): “Va ser una sorpresa important que el govern de Bellaterra no es dignés a venir”\nFinalment, Maria Reina, portaveu d'Iniciativa-Esquerra Unida i Alternativa (ICV-EUiA) es mostrava sorpresa per l'absència del president de l'EMD. La regidora era contundent: “va ser una sorpresa important que el president de l'EMD no es dignés a venir per parlar políticament del conveni i creiem que és una falta de respecte instiucional important”. Pel que fa al punt encallat del conveni deia: “la majoria de partits a l'Ajuntament no estan a favor d'incoporar el territori de Can Fatjó dels Aurons din el conveni, simplement, perquè són coses diferents”. Des d'ICV-EUiA consideren que en qüestions com l'abocador, l'Ajuntament pot generar més força de cara a institucions superiors. Finalment manifestava “preocupació” per si no es desencalla la qüestió: “hi ha mala peça al teler…”.\nDe fet, va ser el partit de Reina qui amb l'exalcalde Toni Morral (ICV) va redactar les “Bases de Funcionament i Prestació de Serveis” que actualment regeixen l'EMD. Sobre aquestes, va afirmar: “en aquell moment van ser idònies per començar a caminar, però fóra bo que mutessin cap a una millora, amb més plantejament competencial i resolgués la mala interpretació jurídica que ens porta constantment a diversos litigis”. “Cal parlar políticament sobre aquest tema, sinó no avançarem”, concloïa.\nPer elaborar aquesta peça no hem pogut aconseguir declaracions ni valoracions del partit a govern, Gent per Bellaterra, ni del president de l'EMD.


Somescola alerta d’una esquerda en el model social i anuncia accions de resposta - UnescoCAT\nSomescola alerta d’una esquerda en el model social i anuncia accions de resposta\nEls portaveus de Somescola han comparegut en roda de premsa, aquest dimarts 26 de juny, per valorar l’anunci del Tribunal Suprem referent al català a l’escola com a llengua vehicular. La portaveu de Plataforma per la Llengua, Teresa Casals ha alertat que s’està tendint a esquerdar el model social i educatiu que ha estat un model d’èxit assolit després de molts anys. Per la seva banda, la presidenta d’Òmnium, Muriel Casals ha recordat que aquest anunci arriba precisament quan es compleixen dos anys de la sentència del TC contra l’Estatut que va laminar aspectes molt sensibles de l’àmbit educatiu.\nPer la seva banda, Josep Maria Cervelló del sindicat USTEC ha fet una crida al Govern i al Parlament a no cedir ni un mil•límetre en la defensa del model lingüístic català a les escoles. En aquest sentit, Raül Manzano del Moviment de Renovació Pedagògica ha anunciat tres accions de resposta que impulsarà Somescola. En primer lloc, lliurarà una moció als responsables d’educació dels grups parlamentaris. En segon lloc, demanarà una entrevista amb el ministre espanyol d’Educació, José Ignacio Wert. Finalment, està previst que el proper 26 de setembre, coincidint amb el Dia Europeu de les Llengües, Somescola organitzi mobilitzacions a les escoles i un acte acadèmic.\nEn declaracions als mitjans de comunicació, el director d'Unescocat, Miquel Àngel Essomba ha valorat que "aquesta sentència és la més greu que hi ha hagut fins al moment perquè a diferència de les anteriors, que feien un abordatge des de l'òptica del cas individual, aquesta toca el cor del sistema i afecta el model de convivència".\nSomescola és un conjunt d’entitats cíviques, culturals i educatives, entre les quals el Centre UNESCO de Catalunya, que defensen el suport a l’escola catalana i al model de cohesió social que aquesta representa.


La literatura com a conversa – Escrit(o)s (im)prescindibles\nAdela Farré\tin Cultura\t 10/12/2006 15/09/2013 828 Words\n“Que deu ens ajudi a tots” ha estat la frase pronunciada per l’escriptor Thomas Keneally, autor de la novel·la La llista de Schindler, en la qual es basava la famosa pel·lícula d’Steven Spielberg, amb motiu de la polèmica que aquests dies sacseja el món literari anglosaxó: les acusacions de plagi contra l’escriptor Ian McEwan.\nAquestes acusacions, que han indignat un bon nombre de novel·listes britànics i nord-americans, que fins i tot han fet públiques cartes de suport a McEwan, van originar-se a rel d’un article publicat per la periodista Julia Langdon al diari The Mail on Sunday, on es posava de relleu la similitud d’alguns passatges de la darrera novel·la de McEwan, Atonement, i de l’autobiografia de l’escriptora de novel·les romàntiques Lucilla Andrews, traspassada el passat octubre. Tot i que l’escriptor anglès va reconèixer públicament en un article a The Guardian haver emprat l’esmentada biografia com a material documental per a la seva darrera obra —ambientada en la II Guerra Mundial—, els editors i hereus de Andrews han portat l’acusació de plagi als tribunals, aixecant l’onada d’indignació que esmentavem al principi.\nEn un article publicat a The New York Times el passat 3 de desembre (siguem precisos, no fos cas que ens acusesin de plagi), Charles Isherwood observava:\n“Com han canviat les coses. Amb la popularització de l’anomenat ‘entreteniment basat en la realitat’ i de les memòries com a gènere literari, sembla que la vida de tothom és una propietat televisiva a-punt-per-ser-desenvolupada o unes memòries esperant a ser difoses des de l’ordinador sense la contaminació que suposa la cobdiciosa depredació de l’artista. El torrent d’autorealització i d’autoexpressió que van convertir la dècada dels 70 en la dècada del ‘Jo’ ha evolucionat cap a un desig de màxima autoexplotació i autocomercialització en aquests primers anys del segle XXI, que podríem anomenar dècada del ‘Compra’m’. Estaríem bojos si permetéssim que algú tregués profit sobre les nostres espatlles i, en conseqüència, com a cultura ens hem acostumat a la idea d’un autor que fa diners tot fent ús d’experiències i de paraules que no són ben bé seves.”\nAquesta sembla ser la qüestió: la creença que algú farà diners amb alguna cosa (vida, records, paraules…) que pertany a un altre. Hi aporta res el talent literari de l’autor? És plagi o és art prendre un tros de vida real, uns quants fets històrics, una bona dosi d’imaginació i uns quants anys d’ofici per crear una novel·la? Si se’m permet la metàfora culinària: no porten totes les paelles arròs? I, en canvi, segons qui sigui el cuiner, unes són molt bones i les altres molt dolentes, per unes estaríem disposats a pagar i d’altres ni tan sols les tastaríem.\nQuè es persegueix amb aquest plet? Rescabalar el prestigi literari d’Andrews i honorar al seu talent, o aprofitar-se econòmicament del prestigi i l’èxit de vendes de McEwan?\nEl problema és que, en realitat, la creació literària ha sigut des de sempre el resultat d’un diàleg entre textos i discursos de diferents èpoques, on les fonts poden resultar més o menys evidents, però hi són sempre. Com es pot escriure, posem per cas, una novel·la històrica sense llegir llibres relatius a l’època en qüestió, ja siguin tractats històrics o literatura d’aquell moment? Si en un text literari que reculli les vivències d’una tribu urbana reproduïm algunes frases en argot que hem sentit en una entrevista a la televisió, ¿estem plagiant la creació de l’entrevistat, o potser la del periodista que ha editat el reportatge?\nNo he llegit Atonement, ni sé si és cert que, com argumenta Julia Langdon, algunes descripcions de les sales d’hospital que fa la protagonista de la novel·la de McEwan són literalment idèntiques a les incloses per Andrews en les seves memòries. La qüestió és si manllevar una descripció realista d’un espai real d’un testimoni de l’època en la qual transcorre una història, per tal de fer-la versemblant, pot considerar-se strictu senso un plagi. Jo crec sincerament que no, com no consideraria tampoc que un quadre fet amb la tècnica del collage que inclogués algunes pàgines d’Atonement pogués considerar-se un plagi de McEwan: són llenguatges diferents (com són diferents una novel·la i unes memòries) i les cites creuades de passatges són perfectament legítims des d’una perspectiva artística.\nHi ha hagut qui ha insinuat que la polèmica era una operació de màrqueting per promocionar l’obra de McEwan. Més aviat sembla una operació de màrqueting per vendre nous exemplars de les memòries d’Andrews, que mai haguessin arribat a les llibreries si no fos pel morbo de la comparació. O potser no.


Portella : Qui som?\nPortella : qui som\nSom un grup de professionals dedicats a portar als nostres clients la carn de major qualitat.\nPortella és una empresa càrnica dedicada al preparat i distribució de diferents carns i productes càrnics a Catalunya. Els nostres productes, en la seva majoria, formen part de la nostra regió, la qual cosa ens permet fer un seguiment exhaustiu dels caps de bestiar durant tota la criança, la qual cosa ens permet poder oferir als nostres clients productes d'enorme qualitat i sabor.\nEls productes càrnics són la principal font d'alimentació en el nostre país. Certament, comptem amb tipus de carn molt variada, amb sabors molt intensos, textures molt diverses i l'origen inicial de les quals i cuinat final és molt variable depenent de zones, receptes i gustos. Actualment, de fet, el sector càrnic del nostre país representa el 4% de la indústria mundial, una xifra que deixa a les clares el bon nivell de la carn de les nostres terres.\nDins de les carns, la més consumida amb diferència és la carn porcina, seguida de la carn d'au i el boví. No obstant això, des de Portella donem tota la importància a tot tipus de carn, sigui de l'origen que sigui. Per això podem oferir als nostres clients una oferta de carn molt àmplia, la qual cosa ens permet confirmar que som un dels distribuïdors de carn més complets de cara al seu negoci.\nEntre les nostres carns comptem, per descomptat, amb el tall i preparat de carn de porc, sent animals provinents de les masies de Vic, la qual cosa ens permet conèixer de primera mà la seva criança i qualitat. Igualment comptem amb el talls i preparats de carn de vedella de les masies de Girona.\nTambé tenim la possibilitat de talls i preparat de carn de be tant en seccions com a cama, costelles o xulles, com l'opció de peça completa de lletó. Per descomptat, sent juntament amb el porc la carn més consumida, tenim un ampli apartat de productes i preparats de carn d'aus de diferents tipus, des de pollastre i gallina a peces més específiques com la perdiu, el pollastre de pagés, la pintada o la guatlla.\nTambé podem oferir la distribució tant de preparats d'embotits i formatges (xoriço, pernil - cuit i curat -, botifarra, formatges de diferents curacions i, per descomptat, productes més de la nostra zona com bisbe negre o catalana), així com un altre tipus de productes que inclouen carn de conill, ous de diferents tipus i preparats (líquid o clares) així com oli de gira-sol, la qual cosa ens permet tenir un ventall de productes de molt alta qualitat que seran perfectes per al seu negoci o ocasió especial.\nIgualment des de Portella tenim l'opció de poder aconseguir i distribuir carn especial importada de diversos tipus, des de carns d'enorme qualitat com poden ser la carn i entrecot de Kobe o de Angus Negre de Nebraska, com la importació i distribució de carns d'animals exòtics, com poden ser la serp, el cocodril o el cangur. Per a aquest sector hem d'indicar que, en cas de sol·licitar una petició de carn importada, hem de dur a terme una comanda específica. Per a això, pot posar-se en contacte amb nosaltres. Des de Portella procurarem realitzar la distribució que necessita.\nLes nostres carns de distribució\nA Portella distribuïm carn de vedella d'altíssima qualitat, criades en masies de Girona, que permeten el sabor del tradicional amb els nous sabors d'innovació\nProcedents dels camps de Vic, els nostres productes porcins compten amb la qualitat i cures dels guanyadors de tradició de la zona, la qual cosa ens permet oferir talls de carn de gran sabor i gust\nDistribució de carn de Be\nL'autèntic sabor del garrell i de les xulles de cama i pal en talls fets professionalment\nDe major o menor curació, des de Portella portem als nostres clients embotits replets de sabor\nDistribució de carn d'Aus\nCarns de gran qualitat en sabor i frescor, de gran poder nutricional\nDes de Portella procurem la distribució dels productes càrnics necessaris per als nostres clients i per això nostra oferta inclou altres productes com parts del conill, ous i oli\nDistribució de carns especials d'importació\nA Portella som coneixedors de l'extraordinària carn provinent de diferents pastures i amb això som distribuïdors de la seva carn d'importació de manera exclusiva\nDistribució de carns especials exòtiques\nActualment la cuina innova i acosta les nostres carns de diferents parts del món. Portella pot sol·licitar l'accés a carns d'animals exòtics per a la seva elaboració.