Protecció de la desembocadura de La Tordera - Decideix Malgrat de Mar\nProtecció de la desembocadura de La Tordera\nProcés participatiu per a la protecció de la desembocadura de la Tordera\nEnquesta per a la Reserva Natural Parcial 16/2/2021 - 5/3/2021\nEls ajuntaments de Malgrat de Mar i Blanes s’han unit per preservar la desembocadura del riu La Tordera. Els dos consistoris veïns treballen conjuntament per poder disposar d’eines legals que permetin protegir aquest espai de gran valor mediambiental: d’una banda, una ordenança que reguli els usos i l’accés a la desembocadura, i d’altra, la declaració de reserva natural parcial.\nPer preservar la desembocadura, els ajuntaments necessiten una normativa que els permeti a curt termini regular els usos i l’accés. A més, la voluntat és promoure la declaració de reserva natural parcial d’aquest espai de gran valor mediambiental amb la idea de protegir-lo a llarg termini. Per això, el passat mes de desembre de 2020 tots dos consistoris van signar un acord per sol·licitar-ho a la Generalitat de Catalunya.\nPer portar a terme les dues accions, s’engega un procés conjunt de participació ciutadana, que no és vinculant. Des del 16 de febrer, i fins al 5 de març la ciutadania pot opinar i dir-hi la seva sobre les dues accions: l’ordenança i la petició de reserva natural parcial.\nEls dos ajuntaments també oferiran una presentació virtual del projecte, que tindrà lloc el 22 de febrer a les 19 h, i per a la qual cal fer inscripció prèvia. Per apropar el projecte i aconseguir la implicació de la ciutadania, també es farà una exposició informativa, que es podrà veure a Malgrat de Mar el 25 de febrer a les Peixateries Velles d’11 h a 13 h i de 17 h a 19 h, i a Blanes, al Passeig de Cortils i Vieta de 10 h a 13 h.\nEspai de gran valor mediambiental\nLa voluntat dels dos ajuntaments veïns és preservar aquest espai de gran valor mediambiental per les espècies de fauna, els hàbitats, les comunitats i el paisatge i per constituir un punt imprescindible en la trajectòria migratòria de la fauna salvatge. La desembocadura de la Tordera és un espai natural catalogat com a zona humida, inclòs al PEIN i a la Xarxa Natura 2000, com a riu i estanys de Tordera, catalogat com a zona d'especial conservació en la tipologia d'espai d'aigües continentals. El temporal Glòria va formar al gener de l'any passat una llacuna natural que és un espai òptim per a l'alimentació d'aus en migració i la nidificació de diverses espècies protegides i que cal preservar.\nTaula de treball del Delta de la Tordera\nLa proposta de creació d'una taula de treball té com a objectiu redactar un pla d'actuació integral ...\nFase 4. Acte final\nQuè es decideix Aquest procés participatiu ha d'ajudar a definir les ordenances municipals que regularan la protecció de l'espai i la petició de reserva natural parcial.\nQui participa La ciutadania.\nCom es decideix Des del 16 de febrer fins al 5 de març la ciutadania pot opinar i dir-hi la seva sobre les dues accions: l’ordenança i la petició de reserva natural parcial.\nÀrea d'organització Medi ambient.\nGrup promotor Ajuntaments de Blanes i Malgrat de Mar\nData d'inici 16 de Febrer de 2021\nData de finalització 05 de Març de 2021\n


Notícies - Pou d'art s'omple en la inauguració de la tercera mostra de treballs d'adults\nPou d'art s'omple en la inauguració de la tercera mostra de treballs d'adults\nLa galeria Pou d'Art ha donat aquest dissabte el tret de sortida a la tercera mostra de treballs dels alumnes adults de pintura, que es podrà visitar fins el proper 19 de juny. Els alumnes han pogut presentar així els seus treballs als familiars i amics que s'hi han acostat.\nAdolf i Katerina Alavedra han acompanyat els seus alumnes en la presentació dels treballs que han fet al llarg del curs. Un total de 46 aprenents han mostrat les seves pintures a familiars i amics, que han omplert les dues sales de la galeria. Tant la directora de la galeria, Maria Fabre, com Katerina, una de les professores, han volgut ressaltar l'activitat feta per a tots aquells que acudeixen a Pou d'Art per aprendre.\nMaria Fabre i Katerina Aalavedra\nHi ha moltes hores de feina i evolució d'aquestes obres i s'ha de valorar l'esforç que han fet. És un orgull, sobretot com ha professora.\nTot i que cada any es feia una exposició dels treballs al taller, aquesta és la tercera vegada que es mostra la feina feta pels alumnes a les sales d'exposicions de Pou d'Art. Per a alguns d'ells ha estat la primera exposició col·lectiva en la que participen. És el cas de Montserrat Cabestany, que ha destacat la il·lusió que suposa per a ells aquesta mostra.\nHe gaudit moltíssim i la satisfacció és molt gran i més si et diuen que ha quedat molt bé.\nL'exposició es podrà visitar a la galeria del carrer Balmes fins el 19 de juny.


Condicions de privacitat – Villalen | Web Oficial | Hotels a Cuerres\nPer poder-te oferir la millor experiència possible, Villalen fa servir cookies pròpies i de tercers al web amb finalitats tècniques, analítiques i de màrqueting. Si segueixes navegant pel nostre web, significa que acceptes l'ús que fem de les cookies. Per a més informació, mira't el nostre Avís sobre les cookies.\nAquesta Política de privacitat s'aplica a www.villalencuerres.com, que és propietat i està operat per Villalen. Aquesta Política de privacitat descriu com recopilem i fem servir la informació que deixes al nostre web (www.villalencuerres.com), com ara les teves dades personals. A més, descriu les opcions que tens pel que fa a l'ús que fem de les teves dades personals i com pots accedir-hi i actualitzar-les.\nSi vols que es deixin de processar les teves dades d'acord amb el que s'estipula als propòsits C-F i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del teu compte), posa't en contacte amb villalen@telefonica.net .\nConfiem en tu per assegurar que les teves dades personals estan completes, són precises i estan actualitzades. Si hi ha cap imprecisió o canvi en les teves dades personals, cal que ens n'informis immediatament a villalen@telefonica.net . Gestionarem la teva petició d'acord amb la llei vigent.\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir els drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: villalen@telefonica.net . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


Deixa que em presenti! – Neurognostik\nDeixa que em presenti!\nPer Alba BorregoAbril 4, 2019Uncategorized\nSi has arribat fins aquí, és perquè malauradament estàs patint una situació difícil. Pot ser que siguis tu qui ha patit un ICTUS, accident de trànsit o t’hagin detectat una malaltia neurodegenerativa. Per altra banda, pot ser que sigui la teva parella, germà, pares o fills qui ho pateixin.\nA més, tens ganes de poder treballar per a aconseguir millorar la situació, doncs estàs al lloc adequat.\nSóc l’Alba, la neuropsicòloga de l’equip multi i interdisciplinari de rehabilitació de Neurognostik. Em dedico a acompanyar a persones i famílies que pateixen dificultats per a poder fer el seu dia a dia arran d’haver patit un infart, traumatisme cranioencefàlic, o malaltia degenerativa tal com demència, Parkinson, Esclerosis lateral amiotròfica…\nVaig decidir ara fa més de 15 anys dedicar-me a la psicologia i concretament a la neuropsicologia. És el que millor sé fer. L’ajuda i acompanyament a les persones és el que més m’omple professionalment, i concretament d’aquelles persones que per força major es veuen amb dificultats per a poder fer coses tan quotidianes com raspallar-se les dents. Són aquests grans reptes els que sempre m’han despertat no només curiositat sinó un gran respecte i admiració. Així doncs, no era d’estranyar que acabés triant la neuropsicologia com especialització.\nI aquí estic, preparada per acompanyar-te en aquest camí que sovint està ple de pedres, però que entre els teus braços i els meus podem aixecar!\nSi de veritat he despertat la teva curiositat, és el moment de continuar llegint. T’explicaré quina és la meva història.\nPerquè vaig decidir treballar de neuropsicòloga?\nQuan vaig fer saber del desig i decisió de dedicar-me a la neuropsicologia, el meu entorn més proper tant professional com personal ho van entendre perfectament. De fet em van felicitar i em van animar a emprendre el viatge que avui dia continuo fent. El de dedicar-me únicament i exclusivament a la neuropsicologia.\nEl motiu real no només era aquesta curiositat que des de sempre havia tingut envers el gran desconegut, el cervell i el seu funcionament, no només en l’àmbit orgànic, sinó també conductual i emocional. Un altre dels motius va ser el meu avi, sí l’avi que tenim tots. Aquella primera persona que et ve al cap en sentir aquesta paraula. Es deia Manel, i just quan vaig començar a estudiar la que seria la carrera de la meva vida, la psicologia, li van detectar demència tipus Alzheimer.\nVeure com aquesta malaltia s’emporta a poc a poc a la persona i com això no només l’afecta en ell sinó al seu entorn familiar més immediat i a poc a poc també al més llunyà em va fer descobrir la neuropsicologia.\nAquesta neurociència tenia la possibilitat de donar-me eines per a fer front la seva malaltia i acompanyar-lo de la manera més digna possible. Perquè al final, és el que a tots ens queda, la dignitat de poder continuar sent la persona que som.\nVull i puc ajudar-te.\nPer què? Doncs perquè és el que millor sé fer. No només per l’aprenentatge professional que porto anys realitzant, sinó també pel personal. El meu avi va ser el millor mestre. Va fer-me sentir el que probablement estàs sentint, i això juntament amb els coneixements professionals millora exponencialment la qualitat de l’ajuda que t’ofereixo.\nVull posar tot el meu coneixement acumulat durant tot aquest temps i experiències a les teves mans. Vull acompanyar-te, què et sembla?\nLa meva feina dóna eines i fa prendre consciència de com funcionem, i de com funcionem de manera diferent quan patim qualsevol dels trastorns o malalties que hem explicat. En molts casos ajudo a renéixer i créixer de nou. A tenir una segona oportunitat, perquè realment és el què m’heu ensenyat molts de vosaltres, que heu tornat a néixer.\nUs ajudo a adaptar-vos a la nova situació, a conèixer-la i a treballar per aconseguir una rehabilitació que et permeti tornar a viure, i viure de la manera que et faci sentir més còmode i que et reporti de nou les il·lusions i ganes de fer que podies tenir.\nI tot això ho aconseguim amb la rehabilitació cognitiva que es basa en la neuroplasticitat cerebral. D’aquesta manera promovem l’autonomia de la persona i la seva família aconseguint resultats sorprenents. Molts metges diuen que aconseguim miracles, jo dic que nosaltres no els aconseguim, ho fan les persones a qui acompanyem. I no són miracles, són hores i hores de treball en equip.\nQuè, t’animes a formar part d’aquest equip i tornar a néixer i créixer?


ARTICLES POLITICA , ARTICLES SOCIETAT , ARTICLES SOLIDARITAT »\nLa segona lectura de premsa del dia, la primera és al matí i la tercera a la nit, m'ha aportat substancia per aquest post. He observat encuriosit l'última foto que han repartit de Fidel Castro. És aquesta i com veureu el seu estat és patètic, com la seva persona i tota la seva vida. El dictador cubà s'esvaeix lentament o això ens fan creure els seus assessors. Jo fa mesos que penso que Castro és mort i el tenen amagat a qualsevol càmera frigorífica per buscar el millor moment per treure al mort i lliurar-se'n però amb honors. Està clar que a Castro li queden dues afaitades i, en aquest cas, no em sap greu.\nTambé li queden dues afaitades, potser una de sola, a Manuel Barrera, Tinent d'Alcalde de San Fulgencio (Alacant) i acusat de cobrar un suborn per donar suport a un pla urbanístic que canviava uns habitatges econòmics per uns de luxe d'un milió d'euros i la zona verda per un camp de golf, casinos, hotels i un port esportiu. A Barrera li van parar una trampa amb càmera oculta i hi va caure amb les quatre grapes. Hi ha un vídeo que demostra el suborn i on es veu a aquest regidor independent que governa amb un pacte amb el PSOE acceptant, de mans d'uns suposats empresaris catalans i andorrans, un sobre amb 5.000 euros que serà, a partir del moment en que l'agafa i fins el 2011 quan guanyi les eleccions i tingui majoria al consistori, la seva paga mensual. Ara aquest personatge diu que tot ha estat un complot però la gravació el posa en evidencia i el condemna. De moment ja han passat pel jutjat un regidor del govern, l'advocat municipal i l'alcaldessa de San Fulgencio que va expulsar del govern a Barrera i que està acusada de preparar la trampa i el suborn. Sigui com sigui, a Barrera li queden com a polític, dues afaitades. Al vídeo hi trobareu frases d'aquest senyor que es poden immortalitzar com ara: "mejor en billetes grandes, ocupan menos espacio". El podeu veure en aquest enllaç.\nPer acabar, a qui també caldria afaitar d'una vegada per totes és a algun dels companys dels protagonistes d'aquesta foto on per cert, sembla que s'ho passin bé tot rient. Són tècnics de manteniment d'avió de l'aeroport de Barajas que han acompanyat fins els jutjats de Madrid als tres imputats per homicidi imprudent en el cas de l'accident aeri que el passat 20 d'agost va acabar amb la vida de 154 persones. Que es depurin responsabilitats d'una vegada i vagin a la presó els qui van intervenir en aquella catàstrofe d'una o altra manera. Els culpables cal buscar-los a la pista i també als despatxos de la companyia propietària de l'avió sinistrat. Que els afaitin si toca.\nper un moment pensava que t'hauries afeitat la barba!\njajaja, això mai Illa. M'afaito la barba i ja puc començar a buscar casa i un nou país. jajajaja.\nSi s'afaita la barba perdrà la potència sexual, com el Sanson...\nSI HAY PELO HAY ALEGRIA\nAnònim, molt bona, jajajaja\nApa Noi, si senyor, on hi ha pel hi ha alegria...\nSento discrepar d'aquest post i del to dels comentaris.\nPenso que criticar l'estat físic de Fidel, com de qualsevol altra persona d'edat i/o malalta és una manca de respecte.\nPer la resta ja seria un tema de posicionament ideològic, discutible per tant.\nJo -modestament- me l'estimo al Fidel i mai de la vida parlaria d'ell com a dictador, és un llenguatge omnipresent als mitjans de casa nostra, però no per això ho compateixo.\nI evidentment Fidel també ha comès errors, com qualsevol altre governant: És el "No vivo en una sociedat perfecta", però i nosaltres, la insatisfacció cada cop és més palpable en les persones que conec i amb qui hem relaciono. El nostre model és millor? Mira el que va passar amb la vaga de camioners i en canvi Cuba porta aguantant un bloqueig criminal des d efa dècades. He conegut persones cubanes que no podien ni comprar aliments infantils a principis dels noranta a causa del bloqueig.\nEl cap d'estat d'espanya és el rei, qui li ha posat?\nNo res, bon cap de setmana... i disculpa el desordre el comentari.\nCuida't! :-) Amb amistat i de bon rollete!\nMolt bon article, felicitacions sinceres\nTondo, gràcies pel comentari i no et preocupis, discrepar i divergir forma part del debat i m'agrada molt.\nCarme, moltes gràcies.\nSuposo que ja has vist que et vaig linkar, oi?\nsi oscar, i jo voldria fer el mateix i no et veig la URL.\nCap problema, fes un copiar-pegar. Aquesta és l'adreça:\nOscar, Gràcies...ja et tinc!


Sinonímia al tant per cent – CEP\nSinonímia al tant per cent\nCEP 19 Octubre, 2018 Sinonímia al tant per cent2018-10-19T19:07:01+02:00 Novetats, opinió No Comment\nLa sinonímia en les paraules mai no és total ni perfecta. Sempre hi ha graus. En uns casos és una igualtat perfecta i en altres s’ha d’agarrar la cosa pels pèls. El mateix passa en determinades expressions utilitzades pels estaments decisoris davant de les instancies del personal «proposador».\nAquí teniu algunes de les parelles a considerar.\nNo es pot i no es vol\nNo pot ser i no pensem ni considerar-ho\nJa veurem i no insistisques\nSeria interessant i tant me’n fot\nEl grau de equivalència va del 0 %, que representa la antonímia total al 100 % , que indica la sinonímia perfecta. Entremig hi ha matisos, graus, interpretacions, importància, grandària, magnitud, o qualsevol altra consideració, depenent del destinatari de la proposta, entre els quals podem assenyalar:\nEl cap de l’empresa\nEl Cap de la Colla\nEl Consell d’Administració o del que sigue\nI, en termes generals, el líder o capdavanter de qualsevol activitat o grup humà en tot el ventall de dedicacions, faenes i motivacions imaginables. La dificultat sempre radica en saber calibrar el tant per cent de sinonímia existent quan es rep una resposta de l’estil de les enumerades.\nJ. Pastor, 2018\n« 40 anys de l’Aplec\nValència en blanc i negre. El Cabanyal 1900-1991. Fotografies de la família Vidal »


CEIP LABRITJA: La nostra escola\nEl CEIP LABRITJA està situat al municipi de Sant Joan de Labritja, al nord de l’illa d’Eivissa (Illes Balears), a uns 25 km de la ciutat d’Eivissa. El municipi, amb una extensió de 121,66 km2 i una població de 5.200 habitants aproximadament, està dividit en 7 nuclis: Sant Joan de Labritja, Sant Miquel de Balansat, es port de Sant Miquel, Sant Llorenç de Balàfia, Sant Vicent de sa Cala, es port de sa Cala i Portinatx.\nSant Joan de Labritja és un municipi rural i el poble en sí mateix no ha crescut molt. Està a una zona protegida urbanísticament i és un petit nucli agrupat al voltant de l’església. El turisme és la principal activitat econòmica, destacant els nuclis de Portinatx, es port de Sant Miquel i es port de sa Cala.\nSant Joan és un poble antic ja que es troben restes de petites necròpolis púniques i prop del port de sa Cala està la important cova d’es Cuïeram. L’assentament musulmà degué ser relativament important (pel nombre d’alqueries i la persistència de la toponímia d’origen àrab).\nAl poble de Sant Joan trobem diferents recursos: sanitaris (el consultori metge), culturals (la biblioteca municipal i el centre de joventut), educatius (el CEIP Labritja), serveis socials (l’Ajuntament i l’oficina de correus), de seguretat (Guàrdia Civil i Policia municipal) i altres (quatre entitats bancàries, un supermercat, una ferreteria, una llibreria, una tenda de roba i mobles, una agència de viatges i tres bars-restaurants).\nEl CEIP LABRITJA es va obrir en setembre de 1976, la seva titularitat és pública (pertany a la Conselleria d’Educació i Cultura de les Illes Balears), no està adaptat per a persones amb mobilitat reduïda, imparteix l’ed. Primària i el segon cicle d’Educació Infantil i té un horari lectiu continuat: de 9 a 14 hores. El centre acull alumnes principalment del municipi de Sant Joan de Labritja (Sant Joan, Sant Vicent de sa Cala, Sant Llorenç de Balàfia, Sant Miquel de Balansat i Portinatx) i alguns de les proximitats del municipi (Sant Carles o Santa Eulària principalment).\nEl Centre te una matrícula aproximada de 175 alumnes, des de 4t d'infantil fins a 6è de Primària amb diferents nacionalitats i cultures: alemanys, belgues, espanyols, estonis, francesos, italians, japonesos, marroquins, paraguaios, dels Països Baixos, del Regne Unit, romanesos, russos i suïssos. Un nombre important de famílies forma part de l'APIMA, que col·labora amb diferents activitats extraescolars i serveis.\nAltres centres educatius del municipi de Sant Joan de Labritja són: el CEIP ‘Balansat’ a Sant Miquel, el CEIP ‘Torres de Balàfia’ (unitari) a Sant Llorenç i l’IES ‘Balàfia’ també a Sant Llorenç, al qual està adscrit el CP Labritja. Al municipi també hi ha una escoleta municipal a la carretera de Benirràs, d’on provenen un nombre elevat dels alumnes d'ed. Infantil.\nPer al curs 2016-17 l'escola compta amb una plantilla de 4 mestres d’ed. Infantil, 6 mestres d’ed. Primària, 1 mestra d’anglès, 1 mestra de música, 1 mestra d’ed. Física, 1 mestra de Pedagogia Terapèutica, 1 mestra d’Atenció a la Diversitat i un mestre de religió (2 dies per setmana.\nEls espais dels quals disposa el centre són:\nEdifici principal: 3 aules per educació infantil, 6 aules per educació primària, 1 aula de psicomotricitat, 1 sala d’usos múltiples, 1 biblioteca, 1 sala de mestres, 1 petit despatx de mestres, 1 despatx per l’equip directiu, 1 aula de música, 1 sala d’ordinadors, 1 sala de material didàctic, 1 despatx per l’equip de suport, banys per als mestres i per als alumnes, 1 despatx de l’APIMA, 4 jardins interiors que donen llum als passadissos i 1 quartet per al personal de neteja de l’Ajuntament\nPatis: 3 patis per ed. Primària (un d’ells s’utilitza únicament per activitats puntuals, ja que són patis prou grossos), 1 pati per ed. Infantil i vestuaris.\n1 Gimnàs, amb vestuaris i un quartet per al material d’educació Física.\n1 Hort escolar.\nAltres serveis que té el centre són:\n- Transport escolar. El centre té concedides 3 rutes: la de Rincón Verde (Portinatx), la d’es pas d’en Mateu (Es Caliu) i la de Sa Cala. Des del curs 07/08 a aquestes rutes hi ha un acompanyant.\n- Escola Matinera. Des del curs 06/07 el centre disposa d’un programa d’obertura del centre en horari no lectiu, al matí, de 8 a 9 hores, que va dirigit a facilitar l’horari laboral dels pares i mares. L’APIMA és l’encarregada de la seva gestió i disposa d'una voluntaria que s'encarrega de programar les activitats per als nens i nenes que fan ús d’aquest servei.


About: Armand de Fluvià i Escorsa\nArmand de Fluvià i Escorsa (Barcelona, 1931), que utilitzà el pseudònim Roger de Gaimon en la clandestinitat, és un genealogista i heraldista català. És especialista en genealogies catalanes i en les dinasties dels comtes dels Països Catalans. També ha estat un pioner del moviment d'emancipació gai des de la darrera etapa de la dictadura franquista i fundador de Nacionalistes d'Esquerra.\nJosep Porter i Moix i Armand de Fluvià durant un debat de ICGenHer sobre la vexil·lologia a l'Ateneu Barcelonès\nArmand de Fluvià i Escorsa (Barcelona, 1931), que utilitzà el pseudònim Roger de Gaimon en la clandestinitat, és un genealogista i heraldista català. És especialista en genealogies catalanes i en les dinasties dels comtes dels Països Catalans. També ha estat un pioner del moviment d'emancipació gai des de la darrera etapa de la dictadura franquista i fundador de Nacionalistes d'Esquerra. (ca)\nArmand de Fluvià i Escorsa (ca)\nArmand de Fluvià i Escorsa25px|Creu de Sant Jordi 1984|enllaç=Premi Creu de Sant Jordi (ca)


Alcarràs i altres municipis del Baix Segrià visiten Holanda per conèixer projectes vinculats a l’economia verda — Ajuntament d'Alcarràs\nSou a: Inici / Noticies / Alcarràs i altres municipis del Baix Segrià visiten Holanda per conèixer projectes vinculats a l’economia verda\nAlcarràs i altres municipis del Baix Segrià visiten Holanda per conèixer projectes vinculats a l’economia verda\nAlcaldes i regidors dels vuit municipis (Albatàrrec, Almenar, Montoliu de Lleida, Seròs, Soses,Sudanell, Torres de Segre i Alcarràs) integrats en el projecte Biovalor i representants de l’empresa Alcarràs Bioproductors SAT han conegut aquests primers dies de setembre a les localitats holandeses de Rotterdam i Delft un seguit d’instal·lacions que destaquen com a referents europeus en matèria de bioeconomia circular sostenible. La visita s’enquadra dins del marc del projecte Biovalor, el qual té com a objectiu maximitzar la valorització de tots els recursos naturals del territori –inclosos aquells que, fins ara, es consideraven residus- i generar noves oportunitats de negoci i ocupació vinculades a l’economia verda.\nVisita al Campus de Delft\nA Delft, la comitiva baixsegrianenca ha pogut conèixer equipaments com ara Planet B.io, la qual disposa, al Biotech Campus de la Universitat de Delft, d’un accelerador d’empreses i diferents espais com ara laboratoris i oficines que es lloguen a start ups vinculades a la bioeconomia circular sostenible. A la mateixa localitat, situada al sud del país, Janés i la resta de regidors i alcaldes del Baix Segrià que han participat de la visita juntament amb els delegats de Alcarràs Bioproductors SAT han conegut també les instal·lacions de Bioprocess Pilot Facility, una firma puntera del sector de la biomassa la qual destaca per desenvolupar proves pilot a partir de les quals s’obtenen dades per a decidir si un producte concret desenvolupat amb la biomassa com a matèria primera té o no viabilitat comercial o industrial. Per últim, i en aquest cas al port de Rotterdam, la comitiva ha visitat Plant One, una instal·lació desenvolupada per provar i validar tota mena d’innovacions sostenibles en matèria de tecnologia de processos. A Plant One, i mitjançant una llicència marc la qual agilitza els processos administratius, diferents empreses poden instal·lar-se per testar a escala pilot les seves propostes i desenvolupar-les a escala industrial.\nEn l’acció, juntament amb alcaldes i regidors d’Albatàrrec, Almenar, Montoliu de Lleida, Seròs, Soses,, Sudanell, Torres de Segre i Alcarràs i els delegats d’Alcarràs Bioproductors SAT, han participat també tècnics del Patronat de Promoció Econòmica de la Diputació de Lleida i personal de l’empresa Akis International. Tots ells, s’han reunit amb en Paul Barreveld, el director de l’oficina a Amsterdam d’ACCIÓ, l’Agència per la Competitivitat de l’Empresa del Departament d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya. El viatge constitueix la tercera etapa d’un projecte el qual ha permès, en la seva primera etapa, identificar els recursos naturals susceptibles de ser aprofitats en una biorefineria que es construirà al territori i una planta de compostatge que promou la SAT Bioproductors Alcarràs i que ara s’està enllestint. En aquesta planta, recorda Janés, “a més a més de produir un compost ecològic i de qualitat, es podran valoritzar les dejeccions per poder arribar a obtenir cel·luloses i sucres per a fertilitzants. En el viatge, els delegats de Alcarràs Bioproductors SAT han pogut conèixer projectes ja en marxa dels quals n’han pres bona nota”. En la seva segona i tercera fases, el projecte ha comportat la identificació i localització d’empreses europees que poden servir d’exemple i que són, precisament, les que s’han visitat en aquesta tercera etapa la qual constitueix el viatge a Holanda. Del finançament de tot el projecte, pressupostat en 62.000 euros, se n’han encarregat el Servei d’Ocupació de Catalunya (amb un 80% de l’import) i els diferents municipis participants, els quals han sufragat el 20% que restava. Des de l’Ajuntament d’Alcarràs; l’alcalde, Jordi Janés; ha destacat el valor d’una acció amb la qual “hem pogut comprovar en primera persona fins a on es pot arribar amb una ferma aposta per la bioeconomia circular sostenible”. A Holanda, assenyala Janés, “tenen molt i molt clar un fet, que el futur serà verd o no serà, i el nostre objectiu és aprofitar a casa nostra les moltes possibilitats que sabem existeixen per arribar a mig i llar termini fins a on ho han fet ells o més enllà inclús. Com a alcalde, considero que ha estat una visita profitosa, perquè ara tots som plenament conscients de tot el que es pot arribar a aconseguir si lluitem plegats per aprofitar totes les possibilitats que ens brinda la nostra terra”.


ENTRENAMENTS GRUP - TERRASSA :: Veure tema - Pep de ca la Joana\nPep de ca la Joana\nPublicat: Dc Feb 06, 2008 5:30 pm Assumpte: Pep de ca la Joana\nM'agrada força llegir, i quan llegeixo a Josep M. Ballarín ens adonem què fa servir un català culte, i per això m'encallo per què hi ha paraules que molt pocs fem servir, i per tant gaudeixo d'aquest domini.\nEn aquest cas, us poso per que, a més, tracta de la mort d'un home homònim meu al que en Mossèn Ballarin tenia com amic. El que fa gràcia que en Ballarin tingui ascendents terrassencs també;\nBé us adjunto aquest article per s'hi us agrada, encara que és trist per què tracta sobre la mort d'en Pep.\nS'ha mort. Fins l'entorn del poble està de dol. Pel meu record, mai no havíem tingut un hivern sense tous de neu, gairebé sense ni una mica de rovinada que amorosís la mare terra patint sequera. L'enfilerada de pollancres nus, els prats amb la grisor terrejant.\nUN ENTERRAMENT, EN AQUEST POBLE nostre, té una serenor de silencis impossibles de trobar a ciutat, on la fressa dels àmbits arriba a engolir les penes. Les penes tan callades d'una mort. La plaça de Gósol era plena de gent, no se sentia ni una remor, callant tothom, el dolor de la mort era molt més espès, se't collava més endins que els crits a esgarips i ploralles d'aital cas a l'Egipte.\nEL RECTOR I JO VAM ANAR FINS A LA PLACETA de ca la Joana. Els homes del poble dugueren el taüt a braços, no a l'esquena, en el baiard. Fent camí, el rector llegia, llegia amb una veu també sense fressa. A la nostra parròquia hi fa un fred que en podríem dir del dimoni si no fos el Santíssim amb el llantió. Però ara, el curull de gent, vessant al carrer, la feia calenta. A la missa sense cants sentia que el cos mort del meu amic estava amortallat per les velles melodies gregorianes. A mitja veu, que ningú no em sentís, vaig trobar-me dient-li: "In Paradisum deducant te angeli".\nAL TEMPLE HI HA UNES RESSONÀNCIES que no deixen sentir res. Mentre el rector predicava, sense entendre què deia, jo estava veient les cares de les dones a una banda, les dels homes a l'altra. Hi entreveia algun plor molt quiet. Déu meu els planys sense mots d'aquelles cares conegudes.\nEL PEP ERA MOLT ESTIMAT ENTRE LA GENT del poble i fins per més d'un foraster que ens ve sovint. Només tinc una manera d'explicar-ne el tarannà. Era tot un senyor, menjava les costelles amb els dits, era incapaç de fer un gest de cortesà llepacrestes, les engegava valentes jugant a la botifarra. I tenia una dèria que avui bescanten aquests tocasons de l'ecologia. Era caçador, en venia de raça.\nENCARA LI RECORDO LA SEVA ENRABIADA de quan un guarda forestal li va requisar l'escopeta no sé per quina carallotada de les lleis legals. Pensant en el senyoriu del Josep, he trobat que Gósol és un poble de senyors. Vinc dels qui en diuen senyors de Terrassa. Que em perdoni la parentela, tot i folrats de duros, a la ciutat de ma mare no n'hi ha gaires, de senyors. Ser senyor no ho fa la pela, no hi ha res menys senyor que un nou-ric.\nEL SENYOR ÉS UNA ALTRA COSA. Els d'ací ho són de segles perquè l'ase em fum si fan cabal de les lleis que ens vénen de molt lluny, de massa lluny. Des de segles que mai no han estat asservits. En aquest greny de món, amb arrels ibèriques i carolíngies no hi ha d'altra llei que la paraula donada. Ací val més aquesta que un paper a cal notari. Els qui no ho han viscut des de dintre, com jo en tinc la sort, no es poden ni imaginar com un muntanyenc d'aquests cingles pot donar l'amistat.\nCOM LA QUE EM DONAVA EL JOSEP sense dir-ho mai. No es malmetia amb paraules, callava, però quan en deia alguna de curta i tallant, sempre l'encertava. La seva dona, £ Carme, picarol del Pla d'Urgell empeltat a muntanya, ho ha sabut dir: "Pep, el teu silenci ens acompanyarà sempre". Ja al cementiri, enterrant-lo, pensava en allò ja dit del Paradís i els àngels. No me'n puc desdir, veig els cels molt humans, amb racons on tot hi calla, on no hi ha trompeteries de l'Apocalipsi. En un d'aquests racons el Pep potser està ensenyant a fer la botifarra als àngels, potser el bon Déu li permetrà de caçar un senglar immortal.\nEL CEL ESTÀ DE FESTA, AMB L'ARRIBADA d'ell hi entra la divinal frescor dels prats i els boscos que el Pep duia a l'ànima. Fa bo de saber-ho, però els d'ací baix estem de dol. Per Nadal hi haurà una cadira buida a ca la Joana. I aquells espais de sostre baix i poela tindran un aire de buidor. Sense ell ens sentim més sols. Però l'enyorança de debò és manyaga, no es desespera. Potser no hi ha companyia tan humana i terrena com la dels morts. Tan presents. Un dia ens trobarem als cels, Pep.\nPublicat: Dl Feb 11, 2008 5:39 pm Assumpte:\npep, si qeu escriu bé en Ballarín si, però això de sentir de la mort d'en pep, fa com grima\nPublicat: Dt Feb 12, 2008 11:25 am Assumpte:\nGràcies per llegir-ho, no esperava menys de la mossenera major;\nAra pensava amb un conegut que no entent l'atletisme com l'entenc jo, que un dia em va dir que llegia els escrits en diagonal i es perd el suc de la fruita, i penso que aquests escrits es tenen de llegir paraula per paraula. Bé, no precisament aquest, que si que inspira tristor\nPublicat: Dt Feb 19, 2008 4:28 pm Assumpte:\nPep,jo m'espero amb delit els dimarts(abans,ara no recordo si el divendres o quan...maleïda memòria...) dia de l'article del Mossèn Ballarín....\nLa seva escriptura em recorda i molt a la del gran Josep Pla....


Apartment Near The Sea València Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNatzaret Ifach 88 7, Poblats Maritims, València, Espanya, 46024 - Veure al mapa\nBarri Poblats Maritims Paterna Benicalap Aeroport de València\nMés informació sobre Apartment Near The Sea\nConvenientment situat a València, Apartment Near The Sea és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Near The Sea ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a València, faci de Apartment Near The Sea la vostra llar.\nCal que informeu el Apartment Near The Sea de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Alba i Pau: CORPUS. L'Auca de la processó. Un passeig per la història i per la festa.\nCORPUS. L'Auca de la processó. Un passeig per la història i per la festa.\nBiblioteca Joan Amades. Llegat Consol Mallofré, núm. 4\nEdició a cura d'Amadeu Carbó i Antoni Serés\nCORPUS és un llibre de Joan Amades però amb tres autors. O millor, són dos llibres de tres autors. L'auca de la processó és un treball inacabat de Joan Amades que comenta la festa a partir de l'auca impresa per Jaume Estivill l'any 1815. Amadeu Carbó i Antoni Serés han tingut cura d'acabat el treball d'Amades i també fan la segona part del llibre.\nUn passeig per la història i per la festa és fruit d’un interessant treball de recerca que ens dóna una visió clara de la festa del Corpus i, el que és més important, de la seva essència, que es manté viva en forma d’elements festius a les festes majors més destacades de Catalunya.\nCORPUS és un apunt molt complet sobre una festa que cada vegada ens és més desconeguda i una guia per entendre millor les nostres festes.


Hotel La Roseraie Chenonceaux França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n7 rue Dr Bretonneau, Chenonceaux, Chenonceaux, França, 37150 - Veure al mapa\n"Excellent dinner and swim in lovely pool . Very good breakf..."\nMés informació sobre Hotel La Roseraie\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Chenonceaux, Hotel La Roseraie és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel La Roseraie ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, restaurant, servei de bugaderia, bar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, habitacions interconnectades disponibles per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Chenonceaux, faci de Hotel La Roseraie la vostra llar.\nCal que informeu el Hotel La Roseraie de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


aula edem — Dijous, 25 de juliol de 1996\nObligat diari: Reconec que em costa tornar a posar-me en el lloc que ocupava aquella ment d’infant carent de tota consciència. Recordar tot el que vaig ser capaç de fer-li a aquella criatura m’avergonyeix. I recordar tot el que em vaig fer a mi mateix… Bé, no em sento orgullós; suposo que per això estic aquí, fent aquest ridícul exercici. Necessito posar pau al meu cap. Ho necessito…\nDivendres, 25 de març de 1983\nAllà a la Rússia hi vivíem en una petita casa adosada de quaranta metres quadrats. Dues plantes minses cadascuna; la planta baixa contenia una petita cuina, una taula i dues butaques velles. La planta primera guardava les dues habitacions pels pares i per mi. No hi havia més que els mobles justos per viure-hi, encara que tampoc mai n’he trobat a faltar cap.\nAquest dia va ser el moment en què van acomiadar el pare de la feina i l’inici del meu infern. Per ser justos, tampoc no recordo cap moment en el que el pare fos bona persona abans d’aquell dia. Al contrari, sempre cridava i maltractava la gent amb la qual es relacionava. Pensant-ho amb la distància que ara la meva treintena em regala, no m’estranya pas que el fessin fora de la feina. Com a “bon home” de la Rússia, quan va recollir les seves poques pertinences de la taquilla després que el seu superior li donés la notícia es va anar directe a la Cantonada a passar el mal tràngol amb l’alcohol. Puto borratxo…\nRecordo com aquell dia la mare neguitejava perquè el pare no arribava a casa. Jo devia tenir uns quatre anys. Tampoc és que abans d’aquella nit hagués sentit un afecte especial dels pares; més aviat el contrari. Sempre m’he sentit una molèstia, un no-ben-vingut. I aquesta és una sensació que en el fons continuo sentint allà on vaig…\nQuan finalment el pare va entrar per la porta el seu estat era lamentable. Han passat molts anys però encara a dia d’avui puc sentir la porta grinyolar fortament, en un va intent d’avisar-me que sortís corrents. La meva desgràcia estava a punt de començar i jo m’ho mirava tot ben assegut al terra, amb els ulls oberts per tal de poder pair més del que realment el meu cervell en podia fer.\nQuan el pare va tancar la porta la mare era allà, submisa com sempre, amb el cap cot i amb les sabatilles a la mà per satisfer el seu marit. Avui encara ho penso i em fa fàstic la dona… Un sac de carns i ossos sense voluntat, sense esperit. Més morta que viva…\nPerò aquell dia el pare anava borratxo i no estava per hòsties. D’un cop va fer la mare a un costat i va anar directe al petit moble on guardava els beuratges forts. Es va agafar tres ampolles i es va seure a la taula envoltat de silenci i ràbia continguda.\nNo recordo quanta estona va passar. Només recordo que de cop es va aixecar i es va apropar a mi. Recordo sentir molta por; por d’aquells ulls que em miraven amb tant d’odi. Després, recordo sentir dolor a diferents parts del meu cos. I també recordo l’única vegada en què la mare va saltar per ajudar-me.\n– O tu o ell, mala puta! -cridà el borratxo.\nLa mare va recular i va deixar, davant la seva mirada vidriosa, que el pare em pegués una i altra vegada. No recordo més que dolor, crits, por, més dolor i, finalment, com tot el món desapareixia en una foscor profunda.\nabraçadaaceagressióalcoholismealosexualal·losexualitatamistatamoramor platònicamor romànticaparencesaroasasexualasexualitatassetjamentatenció plenaatracció romànticaatracció sexualbarcelonabisexualbisexualitatboys lovebudismebullyingcaríciescisgènerecompartirconflicteconfusióconsciènciaconvivènciacriançademisexualdemisexualitateducacióescolaestimafamíliafefelicitatfeminismesgaygèneregrisexualgrissexualitathomoromantichomoromanticismehomosexualhomosexualitatimpermanènciainfànciainnocènciaintimitatiralgbtlgtblíbidomaduresamalestarmaltractamentmasculinitatmeditaciómindfulnessmortno-monogàmiesnormativitatnoves masculinitatsobstruccions mentalsodipanromanticpanromanticismepansexualpansexualitatpatimentpertorbacions mentalspetópoliamorporpre-adolescènciaprimàriaprimer amorpsicologiaràbiarectitudrelacionsrespiraciósaviesatranstransgènerevidavincleviolènciayaoi


Missió, visió i valors. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nQue l'empresa catalana tingui èxit al mercat global.\nAgència de suport a l'empresa reconeguda nacional i internacionalment per la visió i lideratge en la transformació empresarial.\nImpacte: Transformació / Addicionalitat / Valor afegit.\nEs compromet a cercar l'eficàcia del seu Sistema de Gestió de la Qualitat per orientar l'organització a la millora contínua i obtenir un valor afegit en les seves activitats de negoci.\nÉs una declaració d'intencions i una garantia d'acompliment de requeriments per assolir els reptes de prestigi i resultats que ACCIÓ es proposa.


El llegat del Dr. Lluís Pallí\nAmb la presència d’Anna M. Geli, rectora de la UdG i d’un nombrós col·lectiu de geòlegs, els doctors Pallí, Brusi i Soler han presentat “Geologia de les Guilleries i el Collsacabra”.\nXII edició del Concurs de Fotografia de la Natura que organitzen el Centre d’Estudis Comarcals de Banyoles (CECB), l’entitat ecologista Limnos, el Museu Darder de Banyoles i la Facultat de Ciències de la Universitat de Girona (UdG). Aquest any s’han previst 900 euros en premis i la temàtica del concurs seran les fotografies relacionades amb la “Natura Urbana” en un sentit ampli.\nLa UdG acull la fase estatal de l’Olimpíada de Geologia\nDesprés d’haver acollit les Olimpíades de Geologia de Catalunya, a principis de febrer, la UdG acollirà la fase final el 16 de març, aquest cop, també amb estudiants de l’Estat espanyol. Els guanyadors formaran part de la Selecció Olímpica Espanyola de Geologia que competirà a la final internacional a l’Índia, la tardor de 2013.\nTrasllat d'expedient a la Facultat de Ciències\nPodeu consultar la informació i els terminis sobre les diferents vies del trasllat d'expedient per al proper curs acadèmic 2013-2014.


Clausura del cicle de Conferències Empresarials en el CEI Val d’Aran – Xarxa de Centres d'Empreses Innovadores de Lleida\nClausura del cicle de Conferències Empresarials en el CEI Val d’Aran\n1 març, 2013 | Notícies\nEduardo Valdecantos, conseller d’Empresa i Treball del Conselh Generau d’Aran, ha clausurat el Cicle Conferències Empresarials, organitzat per la Xarxaceilleida\nAquest cicle de conferències, ha constat de tres sessions que s’han impartit al Cei Val d’Aran, a Casau, en les que han participat 30 persones.\nEl contingut d’aquestes sessions anava adreçat a nous emprenedors i empresaris que volguessin iniciar o millorar el seu negoci i ampliar la seva projecció.\n“El repte principal del govern del Conselh Generau d’Aran és la creació d’Ocupació que s’aconsegueix a través de més activitat econòmica. Les empreses necessiten innovar contínuament, explorar nous mercats, expandir-se internacionalment, avançant a través de noves fórmules” ha declarat el conseller d’Empresa i Treball, Eduardo Valdecantos.\nLa Xarxaceilleida té com a missió principal prestar recolzament a totes aquelles iniciatives que suposin una innovació o diversificació empresarial, oferint un sistema complert i integrat d’activitats i serveis.\nActualment la Xarxaceilleida està formada per 11 centres distribuïts per tot el territori.\nceeilleida, ceibalaguer, ceitàrrega, ceibell-lloc, ceiborgesblanques, ceisolsonès, ceicervera, ceipallarsobirà, ceipallarsjussà, ceialturgell i ceivald’aran.


obligacions autònoms - Generalitat Valenciana\nTreballador autònom és la persona física diferent del contractista i del subcontractista, que realitza de forma personal i directa una activitat professional, sense subjecció a un contracte de treball, i que assumix contractualment davant del promotor, el contractista o el subcontractista el compromís de realitzar determinades parts o instal¿lacions de l'obra.\nQuan el treballador autònom empre en l'obra treballadors per compte d'altre tindrà la consideració de contractista o subcontractista:\nComplir les disposicions mínimes de seguretat i salut establides en l'annex IV del RD 1627/97.\nComplir les obligacions que, en matèria de prevenció de riscos laborals, establix l'art. 29.1 i 2 de la Llei 31/1995 (LPRL). 12.1.c\nAjustar la seua actuació en l'obra d'acord amb els deures de coordinació d'activitats empresarials que establix l'art. 24 de la LPRL, desplegat a través del RD 171/2004, participant en particular en qualsevol mesura d'actuació coordinada que s'haguera establit. 12.1.d\nUtilitzar equips de treball que s'ajusten al que preveu el RD 1215/97, pel qual s'establixen les disposicions mínimes de seguretat i salut per a la utilització pels treballadors dels equips de treball.\nTriar i utilitzar els equips de protecció individual en els termes que preveu el RD 773/97, sobre disposicions mínimes de seguretat i salut relatives a la utilització pels treballadors d'equips de protecció individual. 12.1.f\nAtendre les indicacions i complir les instruccions que done el coordinador de seguretat i salut en fase d'execució o, quan esta figura no siga preceptiva, de la direcció facultativa. 12.1.g\nComplir les mesures establides en el Pla de Seguretat i Salut de l'Obra en el cas d'obres amb projecte. 12.2


150117 Serra de L'Obac, Castellsapera, Paller i Roca Salvatge szlak - La Bauma, Catalunya (España)- GPS track\nwycieczki piesze (wycieczki piesze szlaki w Spain → Catalonia → La Bauma )\n150117 Serra de L'Obac, Castellsapera, Paller i Roca Salvatge\n71 797 697 8236\nCastellsapera-Roca Salvatge-La Pola (wycieczki piesze)\nSerra de l'Obac 04 - L'Obac, Turó Roig, Paller de Tot l'Any, Tossal de l'Àliga i Turó de la Mamella - Circular (wycieczki piesze)\nSerra de l'Obac 09 - L'Obac, Turó Mamella, Pou Glaç Estaper, Collet Estret i Turó Roig - Circular (wycieczki piesze)\n(100 Cims) Collada de l'Obac+Castellsapera+El Paller de Tot l'Any+Roca Salvatge+Turó Roig+Collada de l'Obac (wycieczki piesze)\nObejrzane 4878 razy, pobrane 287 razy\nw pobliżu La Bauma, Catalunya (España)\n150117 Serra de L'Obac, Castellsapera, Paller i Roca Salvatge - 12,8 km (circular, antihorari) - wikiloc id 8702872 - Moderat - a prop de Vacarisses, (Vallès Occidental). Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. Catalunya. 100 CIMS\nFantàstic recorregut circular per la Serra de l'Obac, sortint del Coll de l'Obac, a prop de la Casa Nova de l'Obac que ens portarà al Turó de la Mamella, al Tossal de l'Àliga, al Castellsapera, com a cim principal, seguint cap al Coll de Tres Creus, el Paller de Tot l'Any i de baixada per un corriol poc transitat que ens portarà a la Roca Salvatge i baixant cap a la Font de la Portella, el Pou de Gel de l'Obac i l'Obac Vell.\nEs tracta d'un recorregut fet com a variant de diverses rutes penjades, fent servir de base la http://ca.wikiloc.com/wikiloc/view.do?id=4596504, tot i que en senti invers.\nEs un recorregut meravellós, que en la primera part discorre per un bonic corriol força transitat, mentre que de tornada varem baixar per la font de la Portella i per la Roca Salvatge. Es tracta d'un tram fantàstic, molt poc conegut, solitari i amb un corriol estret que ressegueix el vesant de ponent del massís del Castellsapera per sota de la Tossa de l'Àliga i del Turó de la Mamella amb bones vistes sobre el Paller de Tot l'Any i la Roca Salvatge, que en la part superior te una petita grimpadeta, aixi com també ho haurem de fer al Castellsapera.\nEn general el recorregut es senzill, tret de la pujada al Castellsapera i a la Roca Salvatge, motiu pel qual cali-fico la ruta de moderada. Les vistes son precioses sobre la Mola de Sant Llorenç del Munt, el Montcau, el Paller de Tot l'Any, Montserrat, i cap al nord i més llunyanes les serres de Port del Comte i el Cadí.\nAccés: Deixarem el vehicle al Coll de l'Obac a la carretera de que va de Terrassa a Rellinàs. Hi ha poc aparcament al coll però en cas que estigui ple es pot deixar el vehicle a l'aparcament de la Casa Nova de l'Obac. Trobarem una tanca, però no hi ha problema ja que es pot entrar a per anar l'aparcament.\nDescripció: Sortim del coll entrant en el recinte de la casa Nova de l'Obac. Aviat la pista es bifurca, anem per l'esquerra on hi ha una tanca per evitar el pas de vehicles i aviat arribem a la preciosa i restaurada Casa Nova, d'estil noucentista. La voregem per l'esquerra, darrera seu veurem l'antiga era, ben restaurada i l'edificació de la Pastora, on hi ha un restaurant, antiga seu de la fàbrica de vidre.\nDeixem la Pastora a l'esquerra i agafem la pista que puja suaument. Haurem d'anar en compte per deixar la pista i agafar un corriol que surt a l'esquerra on hi ha unes fites. El corriol puja més dret i surt a la carena. Un cop a dalt immediatament coronem el Turó de la Mamella. Continuarem per la carena i passarem al costat de la Torre de Guaita. Seguirem pujant per la carena, pel corriol principal per arribar al Tossal de l'Àliga.\nJust després del cim, baixem una mica per un terreny bonic i molt boscós que ens porta a un collet on hi ha diversos corriols. Girem a l'esquerra per visitar el pou de glaç de l'Estepar. Retornem a l'encreuament i agafem el corriol de més a l'esquerra. Seguirem pel preciós corriol que aviat ens portarà al Collet Estret.\nPoc desprès trobarem l'encreuament amb el Camí Ral, girant a l'esquerra. Aviat trobem un corriol que surt a l'esquerra, el seguim per pujar el turó del Coll Estret. Retornem al Camí Ral i seguirem en direcció al Collet de les Tres Creus.\nNo gaire desprès ens acostem al bloc rocallós del Castellsapera. Desprès de deixar un corriol a l'esquerra en el següent corriol a la dreta ens desviem per pujar al Castellsapera, on hi ha una fites que ens guiaran fins el cim. El corriol puja de valent, és dret i ens porta per una ample canal que més amunt es tanca. Hem de pujar pel cantó dret on trobarem una corda anusada per superar un petit resalt rocallós. Pugem una mica més i sortim a un collet. El Castellsapera forma diferents turons. Optem a pujar primer al del cantó dret, per tornar al collet i pujar per una estreta canal que surt una mica a la dreta, per darrera, on hi ha una alzina enganxada a la paret per pujar al cim principal del Castellsapera. La carena que s'allarga cap al nord on hi ha una darrera elevació, tot i que nosaltres no hi vam anar. Les vistes son fantàstiques.\nRetornem al collet i baixem pel sentit invers d'on hem pujat, cap a l'esquerra. El corriol baixa dret i aviat trobem una primera baixada forta que cal desgrimpar. Es preferible baixar pel cantó dret on hi ha una alzina i unes arrels que ens ajudaran a baixar en el tram més dificultós de la baixada. I cap al final de la canal, resseguirem les parets del Castellsapera, vorejant-lo i deixant al final una roca foradada a l'esquerra. Resseguirem vorejant la pared i per una bonica carena arribarem al Coll de les Tres Creus, passant per sota d'una roca foradada també.\nAl coll de les Tres Creus agafem el corriol de més a l'esquerra, que coincidirà amb les marques del GR-5, que seguirem un bon tros en direcció al Paller de Tot l'Any. Abans d'arribar-hi, trobarem un trencall l'esquerra, senyalitzat amb una fita força gran i el seguirem per anar al Paller de Tot l'Any, que no pugem, però si que li donarem el tomb.\nLes vistes d'aquí sobre Montserrat son fantàstiques, tornem enrere, ara amb bones vistes del Castellsapera. Seguirem pel camí que hem vingut fins a trobar un corriol que baixa fort cap a una torrentera a la dreta. No l'agafem, però poc desprès en trobarem un altre. Aquest si que l'agafem a la dreta i que surt en diagonal baixant poc. Resseguirà el vessant que baixa del Castellsapera. En un collet i al costat d'una gran fita trobem un corriol ben definit que agafem per pujar a la Roca Salvatge que te dos turons, el primer es voreja per la dreta i en el segon hem de superar una grimpada per fer el cim.\nRetornarem al collet i seguirem pel camí que creuarà diverses torrenteres, la més marcada i principal és el torrent de la Saiola. Seguirem sempre seguint el corriol principal, trobant algunes fites de tant en tant i creuant alguns torrents secs. Desprès de remuntar una mica de desnivell arribarem a la Font de la Portella.\nPoc desprès trobem la indicació que tenim a la dreta el turó Roig, que veiem, però seguim a l'esquerra.\nMés endavant, no molt, trobarem un nou indicador amb un trencall que agafem a la dreta per anar al Pou de Glaç de l'Obac, baixant una mica. En aquesta clariana al bosc on al mig s'ubica el pou de glaç, també es veuen rastres d'haver-hi hagut antigament una carbonera.\nEl corriol cada cop més evident, acaba enllaçant amb el camí més ample que ens porta a l'Obac Vell. És un conjunt d'edificacions molt estètic i amb molta història.\nContinuarem per la pista fins arribar a la Casa Nova de l'Obac i d'allà cap al coll de l'Obac, ara vorejant la finca per l'esquerra per finalitzar aquesta fantàstica ruta circular.\nNota: Cal dir que els temps total inclouen vàries aturades llargues, pel que el temps utilitzat pot reduir-se bastant. El temps en moviment emprat va ser de 4:20 h., pel que es pot fer en total en 5.5 hores.\n640 m - 10:34:57 - 31 T 412837 4608047 (41.61939, 1.95374) - inici\n942 m - 13:14:04 - 31 T 414300 4610742 - cota màxima\n646 m - 17:24:54 - 31 T 412837 4608047 - fi\nCollada de l'Obac, Casa Nova de l'Obac, Era, La Pastora, pista Camí de Rellinars a Matadepera, línia A.T., corriol esquerra, Turó de la Mamella, Torre guaita, sender Camí del Estepar, Tossal de l'Àliga, Pou glaç de l'Estepar, Collet Estret, Turó, Castellsapera, Foradada, Coll de Tres Creus, corriol esquerra, corriol dreta, Collet Gran, Paller de Tot l'Any, Collet Gran, corriol dreta, Roca Salvatge, Torrent, Torrent, Torrent de la Saiola, Bacs de la Portella, Torrent, Font de la Portella, Pou de glaç de l'Obac, línia A.T., la Casa Vella de l'Obac, Collada de l'Obac.\n- PEIN: (SLO 136) Sant Llorenç del Munt i l'Obac - Sistema Mediterrani – Bages, Vallès Occidental.\n- Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. Municipis: Matadepera. Comarques: Vallès Oriental, Vallès Occidental, Bages.\n- Itinerari coincident amb trams del GR - 5, Camí Ral, i SL-C 63 La Font de la Portella.\n31 T 414307 4610794 - 943 m - Castellsapera. base fita\n31 T 414295 4610820 - 922 m - Castellsapera. Cim principal\n31 T 414361 4611284 - 875 m - Coll de Tres Creus\n31 T 412837 4608047 - 649 m - Collada de l'Obac\n31 T 414310 4610808 - 934 m - Collet\n31 T 414679 4610103 - 852 m - Collet Estret\n31 T 413526 4610657 - 760 m - Collet Gran\n31 T 413649 4610639 - 761 m - corriol dreta\n31 T 413403 4608930 - 719 m - corriol esq\n31 T 412884 4608395 - 668 m - Era\n31 T 413604 4609315 - 659 m - Font de la Portella\n31 T 414390 4610947 - 905 m - Foradada\n31 T 412874 4608419 - 669 m - La Pastora\n31 T 413097 4608853 - 667 m - Obac vell\n31 T 413258 4610501 - 789 m - Paller de Tot l'Any\n31 T 413324 4609036 - 662 m - Pou de glaç de l'Obac\n31 T 414341 4609716 - 862 m - Pou glac l'Estepar\n31 T 413644 4610108 - 745 m - Roca Salvatge\n31 T 413694 4609145 - 817 m - Torre guaita\n31 T 413912 4610348 - 696 m - Torrent\n31 T 414008 4609925 - 642 m - Torrent de la Saiola\n31 T 413944 4610145 - 665 m - Torrent1\n31 T 413726 4609447 - 645 m - Torrent2\n31 T 414221 4609618 - 863 m - Tossal de l'Àliga\n31 T 414643 4610198 - 868 m - Turó\n31 T 413623 4609111 - 803 m - Turó de la Mamella\nPou glac l'Estepar\nCollada de l'Obac\nLa ruta espectacular, especialment la primera part. Nosaltres no vam trobar la corda per pujar als dos cims del Castellsapera, però es puja sense problemes a poc acostumat que estiguis a fer muntanya. La pujada a la Roca Salvatge és més exposadeta, però també es fa bé (sí que hi vam trobar la corda) i a partir d'aquí la baixada pot ser una mica perdedora en alguns trams i el camí és poc fressat de manera que aneu preparats per abundant vegetació.\nMoltes gràcies pels vostres comentaris, No pensava que s'hagues emboscat tant el tram de la Roca Salvatge. la corda estava en el cim de la dreta seguint el sentit de la marxa. I vaig tornar a passar fa cosa d'un any hi encara hi era.\nDe fet el tram que s'ha emboscat és el camí a partir del collet de la Roca Salvatge, tota la part que creua les torrenteres, etc.\nMerci pel teu track!\nRuta molt bonita a prop de bcn👍👍👍\nMolters gràcies pel teu comentari. Es una matinal motl agradable, atractiva i propera. La serra de l'Obac és un tresor !\nCześć, uznał ten szlak za interesujący 150117 Serra de L'Obac, Castellsapera, Paller i Roca Salvatge https://pl.wikiloc.com/szlaki-wycieczki-piesze/150117-serra-de-lobac-castellsapera-paller-i-roca-salvatge-8702872 Pozdrowienia, Wikiloc | Szlaki Świata


Preinscripcions al PTT i a la Llar d’Infants Pública El Lledoner - Ajuntament de Montornès del Vallès\nPortada > Comunicació > Notícies > Preinscripcions al PTT i a la Llar d’Infants Pública El Lledoner\nPreinscripcions al PTT i a la Llar d’Infants Pública El Lledoner\nEn ambdós casos el període de preinscripció per al curs 2021-22 serà del 10 al 21 de maig. Per al PTT les persones interessades hauran de presentar les sol·licituds de manera presencial amb cita prèvia, mentre que per al Lledoner es prioritzarà el tràmit telemàtic.\nEl 10 de maig s’obrirà el termini de preinscripcions al curs 2021-22 del Pla de Transició al Treball (PTT) de Montornès i la Llar d’Infants Pública El Lledoner. El període finalitzarà el 21 del mateix mes.\nPreinscripcions al PTT\nEl PTT, ubicat a les instal·lacions de la Masia El Molí, s’adreça a joves d’entre 16 i 21 anys que no tenen el graduat d'Educació Secundària Obligatòria i volen treballar o cursar un cicle formatiu de grau mitjà. A Montornès poden triar entre dos cursos gratuïts de formació professional: un d’auxiliar d’hoteleria, cuina i serveis en restauració i un altre de fabricació mecànica, ajust i soldadura.\nEls cursos inclouen pràctiques a empreses i compten amb la col·laboració de professionals de l'entorn, la qual cosa permet proporcionar a l'alumnat una visió actualitzada i real del món de l'empresa, tendències i exigències formatives i personals. També, es treballen temes menys habituals però molt importants com els valors i el compromís social de les empreses amb el seu entorn.\nPTT: Per apuntar-s’hi cal adreçar-se a la Masia El Molí (av. d’Icària, 7-9), demanant cita prèvia i presentant la documentació indicada en el tràmit adjunt.\nPreinscripcions a la Llar d’Infants Pública El Lledoner\nDesprés de les jornades de portes obertes del 16 i el 17 d’abril, la Llar d’Infants Pública El Lledoner es prepara per rebre nous nens i nenes d’entre 16 setmanes i els 2 anys.\nLa metodologia del centre es basa en la descoberta, el moviment lliure, el joc i l’experimentació a través dels sentits, partint dels interessos dels infants i amb l’objectiu d’acompanyar els nens i les nenes en el seu desenvolupament integral com a persones. Els infants treballen projectes de llum i foscor i disposen de servei de menjador amb cuina pròpia i hort. La llar d'infants diposa d'un total de 82 places. Per al curs 2021-22, se n'oferten 52 (15 per a infants de 0 a 1 any; 19 per a infants d'1 a 2 anys, i 18 per a infants de 2 a 3 anys).\nLlip El Lledoner: El tràmit de preinscripció és telemàtic. Cal presentar el formulari i la documentació a l’enllaç adjunt. Només en els casos en què no hagi estat possible fer la tramitació per Internet es podrà demanar cita prèvia per fer la preinscripció presencialment a l'Oficina d'Atenció Ciutadana (Centre o Nord).


Not 2 late to craft: d’agost 2015\nAquestes són, sense cap mena de dubte, les postres més divertides que he fet aquest any...\n...però el millor és que també són, segurament, les més fàcils i més bones!!!\nPublicat a les 16:56 2 comentaris:\nEtiquetes / Tags: chocolate, desserts, postres, receptes, recipes, xocolata\nSet de dibuix "portàtil" / "Portable" doodle kit\nAquest estiu m'he apuntat a repetir-me el mateix mantra que Gallimelmas e Imaginancias: "¡Terminar proyectos es el bien!". I he intentat rematar tots els projectes de ganxet i mitja que tenia per casa a mig fer... un altre coll com aquest per anar calenteta aquest hivern, el sonall d'en Mic per a la guanyadora del concurs, etc...\nPerò sobretot, sobretot, el que he fet aquest estiu són petits projectes per tenir entretingut al petit de la casa, tenint en compte que ho tindríem difícil per marxar fora per les vacances. A més dels jocs "sense pantalla" que us comentava en l'anterior post, aquesta caixeta de llauna reciclada és un altre dels projectes súper-ràpids que feia temps que volia fer. El vaig trobar a Pinterest i és de Mommo Design. Per cert, el seu web ha estat un autèntic descobriment. Si teniu criatures a casa, us el recomano!!\nPublicat a les 18:33 Cap comentari:\nDiversió sense pantalla! / Screen-free fun!\nAquest estiu ens ha tocat quedar-nos a casa, com a mínim de moment... I mentre esperem si podem fer una escapadeta de cara al setembre, intento mantenir al Guim allunyat de la tele, la tablet i el mòbil (com és possible que les pantalles cridin tant l'atenció a una criatura tan petita!!!).\nPer sort, fa uns mesos vaig veure una ressenya del llibre 150+ Screen-free activities for Kids de FunAtHomeWithKids.com. Em va semblar que era una idea genial buscar maneres d'entretenir als més petits lluny de les pantalles i, a més, amb materials súper fàcils de trobar: farina, mongetes, macarrons, oli o una mica de colorant alimentari i amb poquíssima preparació tens estones i estones de diversió i descobriment!\nPublicat a les 0:02 Cap comentari:


La festa a Santa Cecília – Associació Unió Musical Bocairent\nSanta Cecília (Cecília de Roma) fou una noble romana martiritzada per haver-se convertit al cristianisme. Es diu que quan estava morint-se li cantava a Déu, per això, uns segles més tard de la seua mort la varen proclamar patrona de la música. Com no podía ser d’ altra forma, l’ Associació Unió Musical Bocairent, al igual que un gran nombre de societats musicals de la geografía valenciana, dedica una part important de la seua activitat a cel.lebrar la festa de la seua patrona. Aquesta festa, posa de manifest tot allò que es genera durant l’ any al voltant de l’AUMBocairent: amistat, companyerisme, alegria, música, diversió, esforç, superació, joventut, etc.\nD’una banda, la seua festivitat és clau per al desenvolupament intern de la banda. Per exemple, l’antiguitat dels socis en la nostra associació compta a partir de la data d’ingrés en la mateixa, que sempre serà el 22 de novembre de cada any. Una antiguitat que ens marca també l’ordre de qui ha de ser el o la Clavari de cada any. Quan arriba Novembre, aquesta figura és la protagonista juntament amb els nous músics. Cada any, el Clavari té a sa casa la figura de Santa Cecília i és d’on partiran els actes més importants de la festa. Ser clavari tindrà diferents significats per a cada membre de la banda, tot i això podríem resumir-ho com : uns dies on la banda passa a ser una part de la teua família i la teua família passa a ser part de la banda.\nD’altra banda, la festa a Santa Cecília la dividim en dos setmanes, que solen ser les últimes de Novembre. Els actes més importants que són realitzem l’arreplegada dels nous músics, l’eixida dels actes des de casa el Clavari, el canvi de la “Santeta”, l’extraordinari concert o el dinar de germanor. Menció especial per als actes que any rere any pareixen per consolidar-se com poden ser el partit de futbol, amb el posterior dinar d’arròs al forn, o les disfresses en el sopar de germanor de la banda.\nA continuació vos posem tot un seguit de cartells així com els programes que es realitzen cada any.


Les estrenes de les obres en residència són sempre un moment de nervis i emoció. En un any i un context en què la cultura s’ha vist aturada i limitada, veure com la Cia Anèmona Irracional i el seu espectacle Amor i Informació ha aconseguit esgotar les entrades des de fa una setmana és una molt bona notícia.\nLa proposta està dirigida per Laura Solé i la interpretació va a càrrec de les actrius i actors Berta Cascante, Jordi Ciurana, Ana Palomo i Alejandro Saiz, sortits de l’escola El Timbal. Amor i Informació és una obra que dialoga amb l’actualitat de manera evident. A través de vint-i-nou vinyetes ens traslladem durant uns segons a un seguit de situacions a mig transcórrer on es mostren moments crucials per la vida dels personatges. Una narració no lineal on els personatges miren de trobar-se, d’establir contacte o estimar-se dins un món on l’arribada d’informació és constant i sovint afecta la seva capacitat de crear connexions significatives.\nLa successió d’escenes genera un efecte acumulatiu que es transforma en un ritme frenètic i recorda a les estones passades consumint vídeos des del telèfon mòbil, un rere l’altre. La càrrega còmica de les escenes transporten fins a l’interior dels personatges, creant un univers molt més profund i poètic. És, en definitiva, una peça que generarà preguntes i mostrarà l’angoixa que suposa estimar a ple segle XXI.\nLes residències a Lluïsos de Gràcia: 6 anys apostant per la creació jove\nAquest curs 2020-21 la convocatòria de residències artístiques de Lluïsos de Gràcia es va obrir només al desembre, preveient que abans la situació epidemiològica seria encara massa complicada per a garantir l’estrena amb normalitat. Enlloc de fer dues convocatòries es va tornar a cedir l’espai a Epidèmia Teatre, la companyia en residència el 2020 que no havia pogut estrenar. La seva obra Mistela Candela i Sarsuela es va poder pre-estrenar al març i es va programar al Teatre Maldà durant una setmana. Han estat una convocatòria i un curs atípics, però finalment s’han pogut veure dues obres i tres companyies han estat en residència a la vegada. La tercera obra es presentarà al desembre, Iaia, un espectacle de la companyia Mambo Project que s’ha gestat també durant aquests primers mesos de l’any.\nL’objectiu de les residències de Lluïsos Teatre amb 6 anys ja de recorregut és oferir un espai de creació i assaig durant tres mesos per a joves companyies que després tenen la possibilitat d’estrenar en un teatre professional com és el de Lluïsos Teatre. Tot i les complicacions estem contentes d’haver assolit el repte i haver donat espai a aquests tres projectes. Estigueu atentes a la nova convocatòria de residències que s’obrirà al juny per poder començar a assajar a l’octubre i estrenar al gener.\nAmor i Informació: com és estimar en ple s.XXI?2021-04-282021-04-28https://www.lluisosteatre.cat/wp-content/uploads/2017/11/lluisosteatre.pngLluïsos Teatrehttps://www.lluisosteatre.cat/wp-content/uploads/2021/04/intrprets-msic-2-scaled.jpg200px200px


La policia índia ha detingut 20 persones per interrogar-les sobre la cadena d'atemptats a Bombai dimarts. L'últim balanç de les accions és de 200 morts i més de 700 ferits. Han passat dos dies i encara ningú ha reivindicat les accions, però la policia de l'Índia admet extraoficialment que segueix la pista de grups radicals islàmics procedents del Pakistan. La majoria de les detencions s'han fet aquesta nit al barri de Malwani. De moment, però, encara no hi ha cap detingut amb càrrecs.\n13/07/2006 - 07.12 Actualitzat 13/07/2006 - 22.17\nMembres de partit il·legal Moviment Islàmic d'Estudiants de l'Índia (SIMI) seran interrogats durant aquest dijous per la seva suposada participació en els atemptats de Bombai, segons ha informat l'agència local PTI. Segons les primeres investigacions, el SIMI podria haver proporcionat suport logístic per tal de portar a terme els atacs, que podrien haver comès grups com l'organització terrorista pakistanesa Lashkar-e-Toiba (LeT).\nLa policia índia també està elaborant retrats robot d'alguns sospitosos d'haver col·locat les bombes als trens i properament les distribuirà entre la població. Les set bombes col·locades en trens de rodalies estaven situades als compartiments per a equipatges i van activar-se mitjançant temporitzadors. S'estan investigant les trucades de mòbils que van fer-se des dels voltants dels llocs on van produir-se les explosions i han localitzat més de cent trucades sospitoses.\nD'altra banda, dimecres van celebrar-se els primers funerals de les víctimes, i en un missatge televisat, el primer ministre indi, Manmohan Singh, ha advertit que el país no s'agenollarà davant el terrorisme. Mentrestant, continua l'alerta a Bombai, on la seguretat ha estat reforçada i la policia i l'exèrcit controlen les entrades i sortides de la ciutat, així com llocs clau com aeroports, estacions de tren i mercats.


CCOO PV advoca per estendre les mesures de protecció per a evitar una major destrucció de l'ocupació | Valencia Extra\nCCOO PV advoca per estendre les mesures de protecció per a evitar una major destrucció de l'ocupació\nCCOO PV ha advocat aquest dimarts per estendre les mesures de protecció per a evitar una major destrucció d’ocupació, després de les dades de l’atur del mes de maig, que reflecteixen que en la Comunitat Valenciana hi ha 575 persones més en situació de desocupació respecte a abril, la qual cosa suposa un augment del 0,13%. El nombre total de persones desocupades és de 440.517, una xifra que no recull a les persones afectades per un ERTO.\nLa central sindical ha destacat en un comunicat que les mesures de protecció adoptades han esmorteït l’impacte de la crisi sanitària, per la qual cosa considera que han de prolongar-se “per a evitar una major destrucció de llocs de treball”. CCOO PV ha denunciat que les dones són les més perjudicades en l’augment de l’atur de maig i ha reclamat plans per a revertir aquesta situació a través del diàleg social.\nPer a CCOO PV, el fet que s’hagen establit mesures de protecció de l’ocupació respecte als ERTO ha “esmorteït” l’impacte de la crisi sanitària. “Si no s’haguera flexibilitzat per a les empreses i protegit a les persones treballadores, estaríem parlant de milers i milers de persones més en desocupació”, ha subratllat Ana García, secretària d’Ocupació de CCOO PV, que advoca per estendre aquestes mesures més enllà del 30 de juny a través del diàleg social, “en aquells sectors en els quals siga necessari, evitant així que un impacte major quant a destrucció d’ocupació”.\nEl sindicat recorda que actualment són 411.844 les persones treballadores afectades per un ERTO en la Comunitat, el 24% de la població assalariada. Respecte al total de persones en atur, CCOO PV lamenta que el percentatge de dones continua representant quasi el 58% i són les “grans perjudicades” en aquest augment de l’atur al maig, mentre que disminueix notablement en els homes (2.503 homes parats menys que a l’abril, enfront de 3.078 dones més en desocupació).\nÉs a dir, recalca el sindicat, que mentre l’atur en els homes ha disminuït un 1,33%, el de les dones augmenta un 1,22%. A més, CCOO PV manifesta la seua “preocupació” per l’increment de l’atur en joves menors de 25 anys, que ha crescut en 391 persones respecte al mes anterior.\n“Tenim un mercat laboral marcat pels serveis, per la qual cosa en ser un dels sectors més afectats per la pandèmia, quant a què ha sigut el primer a tancar i serà l’últim a activar-se al complet, això afecta la volatilitat del nostre mercat laboral”, assenyala Ana García.\nEl sector serveis és el que més desocupació ha generat amb 307.893 aturats, un 69,9% del total de l’atur de la Comunitat Valenciana. La indústria i la construcció han disminuït l’atur registrat: en el sector industrial hi ha 570 persones en atur menys que a l’abril i en construcció hi ha 2.456 menys.\n“REPTES Al davant”\nLa dirigent sindical insta a posar en marxa mesures per a reactivar l’economia i per a la recuperació de l’ocupació, per a la creació d’ocupació de qualitat i per a rectificar la situació de les dones en el mercat laboral. “Tenim molts reptes al davant que anirem resolent fruit del diàleg social”, apunta.\nPer a CCOO PV, la renda no generada, a causa de la menor activitat, “tindrà sens dubte un impacte retardat sobre el mercat de treball, i cal esperar que en els mesos pròxims això repercutisca en forma d’expedients de regulació d’ocupació”.\n“Això posa de manifest la necessitat de garantir les mesures de protecció social, amb nous mecanismes de finançament de la Seguretat Social que garantisquen el seu equilibri. D’altra banda, la crisi sanitària hauria de servir per a plantejar la necessitat d’introduir una major equitat en el sistema fiscal, amb la finalitat de millorar el finançament públic i els nivells de despesa social”, ha conclòs.


POLÍTICA - 16/04/2019 08:28 / Redacció\nALERTA: La jugada bruta de Ciudadanos amb el vot per correu\nEl vot per correu és totalment vàlid en qualsevol cita electoral però, sovint, comporta maldecaps i desconfiança. Les paperetes solen arribar tard i la ineficàcia del servei de l'empresa pública Correos, que depèn de l'estat, fa que els ciutadans que els sigui impossible votar aquell dia, ho donin per impossible.\nTot i això, ara, un veí de Reus s'ha trobat amb una altra sorpresa. I de ser veritat seria un autèntic escàndol. Amb el 'pack' explicatiu i el gruix de paperetes de tots els partits polítics hi havia els sobres del Congreso i del Senado, però el de la primera Cambra no estava buit sinó que hi havia una papereta de Ciudadanos.\nTot i això, aquesta era de les eleccions de 2016, de manera que podria ser nul. Tot i això, l'intent de jugada bruta del treballador o treballadora de Correos és evident, sumat al seu nivell intel·lectual de pensar que una papereta de 2016 serà vàlida. Tant si voteu per correu o no, estigueu molt atents amb aquesta pràctica. Especialment si agafeu al sobre al col·legi electoral. En aquest sentit, tal com vam EXPLICAR AQUI, fa unes dies Rivera es va referir als independentistes catalans i bascos com el "càncer d'España".\nParaules clau: JUGADA BRUTA CIUDADANOS VOT CORREU


Referèndums - Diari de Girona\neduardo jordá 04.03.2016 | 08:54\nEuropa assassina», «Europa criminal», vaig veure l'altre dia en una pancarta durant una manifestació a favor dels refugiats. És curiós que Europa -que va inventar el marxisme i la psicoanàlisi- hagi inventat també el complex de culpa. Potser en cap altre lloc del món ens agradi tant sentir-nos culpables de tantes coses. Som culpables del colonialisme en els països del Tercer Món, de les guerres a l'Orient Mitjà, de la desforestació amazònica, dels conflictes polítics a Llatinoamèrica, de la fam africana, del canvi climàtic i de què sé jo quantes coses més. Potser no hi ha una sola situació conflictiva al món de la qual molts ciutadans europeus no se sentin culpables d'una manera o una altra: culpables per omissió o per complicitat directa, culpables pels beneficis que n'extraiem, o culpables per viure amb relativa seguretat i prosperitat en un món que no és en absolut ni segur ni pròsper.\nPerò ¿podem dir realment que Europa sigui assassina i criminal en el cas dels refugiats? O ens estem deixant portar per la vella culpa que ens fa sentir responsables de tot el que va malament al món, impulsats pels mateixos mecanismes neuròtics que ens van llançar en altres temps cap al marxis?me i la psicoanàlisi i totes les ideologies de la sospita? Per descomptat que Europa ha comès molts errors amb els refugiats, però els refugiats segueixen arribant a Europa i de moment se'ls està prestant una ajuda raonable, per molt malament que s'estiguin fent algunes coses. Convindria recordar que molts països d'Europa viuen pràcticament al límit -n'hi ha prou de pensar en Grècia-, i tot i així aquests països reben el millor que poden als refugiats sirians (i afganesos i pakis?ta?nesos i de Bangla Desh i de molts altres llocs), i a més els donen recer i els ajuden de la millor manera possible. I també caldria preguntar-se si molts països europeus que tenen greus problemes d'atur i d'inestabilitat política -els països d'Europa Central- estan en condicions d'absorbir una massa enorme de refugiats als quals cal alimentar i buscar una feina. Es miri com es miri, això és una tasca gegantina i molt difícil de rea?litzar que exigiria sacrificis i grans inversions econòmiques. Per descomptat que l'acollida és possible, és clar que sí, però té un cost molt elevat del qual hauríem de ser tots molt conscients.\nPerquè resulta que els mateixos que acusen Europa de criminal i d'assassina són els que es queixen sense parar per les retallades en els serveis públics i pel que ells anomenen «desmantellament» del nostre Estat del Benestar (un desmantellament que per fortuna és encara més retòric que real). I aquests mateixos que demanen que s'accepti sense més milers i milers de refugiats als quals cal alimentar i vestir i mantenir d'alguna manera, demanen també que es mantinguin els mateixos nivells de prestacions socials i d'ajudes als més desfavorits. És això lògic? Perquè és factible -i a més un deure moral- demanar l'arribada dels refugiats, però assumint que aquesta arribada tindrà uns costos i que els pagarem en termes d'empitjorament de serveis públics i de prestacions socials. És així de simple. Ara bé, nosaltres volem les dues coses alhora, acollir els refugiats i al mateix temps mantenir les més altes prestacions de l'Estat del Benestar, una cosa sens dubte impossible, i més encara amb una economia declinant i uns índexs d'atur molt alts en moltes parts del continent. Fa uns mesos, a Angela Merkel l'anomenaven «nazi» i «criminal» per la seva aposta per les polítiques d'austeritat, però ara mateix viu els seus moments més baixos de popularitat per haver admès centenars de milers de refugiats a Alemanya. Era just dir-li nazi fa uns anys? I és just dir ara que l'Europa d'Angela Merkel és assassina i criminal amb els refugiats? Sembla obvi que no.\nEl problema de la crisi dels refugiats és que està donant ales als dos populismes, el de dretes i el d'esquerres, que en el fons s'assemblen molt i que en molts casos -com va passar a l'Alemanya nazi- acaben fonent-se en un de sol sota el cabdillatge d'un gran líder que empara el seu poble -o la seva gent- i es busca un cap de turc al qual donar les culpes de tot. Ara mateix, el primer ministre hongarès vol celebrar un referèndum sobre l'acollida de refugiats. I és molt possible que altres països segueixin el seu exemple, perquè és fàcil imaginar que el resultat de tots aquests referèndums serà un rotund no. El recurs als referèndums és una constant en la política populista, que menysprea les institucions parlamentàries i prefereix una nova forma de democràcia plebiscitària. En comptes de parlaments i senats, en comptes de les formes clàssiques de la política deliberativa, que és lenta i feixuga i exigeix temps i pactes i acords que moltes vegades són opacs o difícils d'entendre, els nous populismes postulen la participació directa dels ciutadans -o millor dit, del poble o de la gent- en la gestió dels afers públics. I molts ciutadans no s'adonen que els referèndums es poden manipular molt fàcilment per mitjà de preguntes enga?nyoses o campanyes publicitàries o mil martingales legals. Entre nosaltres, el cas del referèndum sobre la independència catalana és el més evident, però és possible que el segueixin molts més. Els populismes, per desgràcia, han vingut per quedar-se.\nOpinió - Eduardo Jordá


Lluita contra els nous habitatges a la cala d'Aiguafreda - Ràdio Capital de l'Empordà\nEl projecte destinarà 70 hectàrees a la construcció d'habitatges familiars amb el seu jardí en una zona actualment verge\nEls ecologistes denuncien que es poden construïr fins a 400 habitatges a la zona de la cala d’Aiguafreda. Un espai actualment verd que es convertiria en un indret de cases de segona residència unifamiliars. Lydia Chaparro, membre d’Ecologistes en Acció.\nEl projecte d’urbanització de la cala d’Aiguafreda tindria unes dimensions superiors al propi nucli urbà de Begur. Pretenen edificar centenars de nous habitatges en la franja litoral a tocar de #Natura2000 i Ses Negres sense cap estudi d’avaluació ambiental #OleTu #SOSAiguafreda pic.twitter.com/yPYGVIe1Ku\n— Lydia Chaparro Elias (@Lydia_ChE) 30 de juny de 2018\nDes de l’entitat han defensat que la zona del projecte de la cala d’Aiguafreda és superior al nucli de Begur. L’augment d’habitatges també creuen que anirà lligat a un increment del trànsit rodat. Denuncien que això afectarà dd manera directe a la flora i a la fauna de la zona. Un problema que no s’ha previst perquè segons l’entitat ecologista “no s’ha fet cap estudi d’impacte ambiental ni paisatgístic“.\nArticle anteriorEl PDeCAT exigeix a Pedro Sánchez que anul·li les llicències per extreure corall vermell\nArticle següentUn nou mur de contenció per a la platja de la Fosca


Medi Ambient / Igualada per Temes / Igualada\nMapa web | Contactar | Cercador Medi Ambient\nSetmana de la Mobilitat Sostenible i Segura Residus\nTroc, Mercat d'Intercanvi d'Igualada\nMedi Ambient La protecció del medi i la preocupació creixent per assegurar un desenvolupament sostenible són aspectes que ens afecten a tots, des del ciutadà amb el seus hàbits i comportaments, fins a l’administració fent polítiques coherents amb la realitat en la qual ens trobem. SABIES QUE...Sabies que els ciutadans disposen d’un servei de recollida gratuït de residus voluminosos? Els residus voluminosos son aquells que degut a les seves dimensions no son assumibles pel sistema de contenidors i no podem dur-los a la deixalleria. Els voluminosos son sofàs, mobles, electrodomèstics, matalassos... Per sol·licitar el servei s’ha de trucar a 93 805 50 59\nLa recollida es realitza els divendres i els voluminosos s’han de treure al carrer a partir de les 8 del vespre\nAquest servei intenta minimitzar l’aparició espontània de voluminosos al carrer i donar una imatge de ciutat neta\nSabies que una aixeta que degota pot perdre fins a 30 litres al dia? L’aigua a Catalunya és un bé que es distribueix amb desigualtat al llarg del territori i al llarg del temps. És per això que hem de tenir cura d’aquest recurs. Per reduïr el consum podem:\nInstal·lar reductors de cabal o airegadors a les aixetes i dutxes, que amb la mateixa pressió i el mateix confort, s’estalvia fins a un 50% el consum.\nSi has de canviar l’aixeta posa’n una de monocomandament ja que el seu consum és inferior ( 6 – 8 litres / minut).\nNo deixar-la rajar quan no la fem servir.\nSabies que si evitem sorolls estem contribuint a un millor qualitat de vida i en conseqüència a un millor desenvolupament socioeconòmic? L’absència de sorolls evita:\nMalestar i estrès\nÉs feina de tots evitar els sorolls i fer que la nostra ciutat sigui un lloc tranquil per viure. Sabies que quan perdem un animal de companyia, per poder-lo trobar el més aviat possible cal censar-lo?\nQue dugui incorporat el microxip per poder-lo identificar ràpidament.\nQue estigui censat, així els tràmits per recuperar-lo un cop trobat s’agilitzen. Recordeu que el cens és gratuït a l’Ajuntament d’Igualada. El registre censal és un tràmit municipal que han de realitzar tots els propietaris de gossos, gats, fures i animals exòtics.\nComençar-lo a buscar el més aviat possible\nComençar per racons amagats de casa nostra ja que a vegades animals de mida petita es poden haver caigut o haver-se posat en llocs de difícil accés\nPreguntar al veïnat\nContactar amb les clíniques veterinàries i botigues d’animals més pròximes.\nSabies que si substituïm l’ús del cotxe pel de la bicicleta hi guanyem tots? S’arriba abans als llocs degut a que la velocitat en distancies urbanes és més alta que amb cotxe. S’assoleixen els 20 km/h amb poc esforç i amb 10 minuts podem recórrer 3,2 km.\nLa bicicleta és un mitjà compacte, accessible, flexible, sa i ecològic.\nEns estalviem el problema de l’aparcament. Podem fer servir un dels 56 aparcaments especials per a bicicletes dels que disposa la ciutat.\nPerò tots sabem que Igualada és una ciutat de pendents i això la converteix en una ciutat ideal per anar a peu. A més disposem de les escales mecàniques i l’ascensor per fer la pujada més lleugera. Sabies que si en lloc d’agafar bosses de plàstic sempre fem servir cabassos, bosses reutilitzables, senalles o carros de la compra contribuïm a millorar el medi ambient? Reduir el consum d’aquest producte de tan sols 15 minuts de vida útil però que triga fins a 500 anys a degradar-se\nDisminuir l’alarmant xifra de 520 milions de bosses de plàstic que s’usen a Catalunya anualment.\nContribuïm a tenir un planeta lliure de bosses. Situació que afecta a una gran quantitat d’animals. N’hi ha que pensen que és menjar, d’altres hi queden enredats. El desenllaç sol ser tràgic.\nAjudem a superar la nostra dependència del petroli i recuperem valors tradicionals com els de la reutilització.\nPensa que si cada català s’estalviés una bossa de plàstic, s’estalviaria l’emissió de 117 Tn de CO2 a l’atmosfera\nTant la fabricació com la destrucció de les bosses de plàstic genera contaminants.\n[+] Afegeix el widget d'aquest tema a la teva web!\nAgenda Tràmits Recollida de contenidors de recollida selectiva Retirada de mobles i andròmines al carrer Queixes i suggeriments Sol·licitud llicència d’obres majors Presentació de sol·licituds i altres documents dirigits a l’Ajuntament d’Igualada. Notícies Llum verda al camí fluvial del riu Anoia Campanya R-Ciclejoguina per reciclar petits aparells elèctrics Nou tram de claveguera al barri de Fàtima Conveni amb l'Escola Pia per a l'apadrinament de Pl. Castells Pedalada a la Conca per la Setmana de la Mobilitat El Museu de la Pell acull la jornada 'Reciclatge a l'Anoia' Diumenge arriba al Museu de la Pell el Pop del Reciclatge Gran joc per celebrar la Setmana Europea de l'Energia Valoració positiva de la primera edició del Troc Cinquanta participants en el primer mercat d'intercanvi Troc Ordenances i reglaments Avís Legal | Crèdits | Bústia Suggeriments Web | Versió Beta | © 2013 Ajuntament d'Igualada | Plaça de l’Ajuntament, 1 Tel 93 8031950


Google i els editors de diaris europeus avancen cap a la pau\nL’empresa invertirà 150 milions en tres anys en projectes digitals innovadors\n4 min. Barcelona 29/04/2015 00:00\n260x366 A través de la Digital News Initiative, Google es compromet a crear un fons de 150 milions d’euros destinats a projectes digitals innovadors. / CHRISTIAN HARTMANN / REUTERS A través de la Digital News Initiative, Google es compromet a crear un fons de 150 milions d’euros destinats a projectes digitals innovadors. / CHRISTIAN HARTMANN / REUTERS\nGoogle i els principals editors de diaris d’Europa han iniciat un camí que els ha de portar a resoldre el conflicte que els enfronta des de fa anys. L’empresa nord-americana va anunciar ahir el naixement de la Digital News Initiative (DNI), una aliança entre el cercador i els editors destinada a fomentar “el periodisme d’alta qualitat a Europa a través de la tecnologia i la innovació” i que inclou, entre altres aspectes, una inversió de 150 milions d’euros de Google destinada a finançar projectes periodístics innovadors en l’àmbit digital. Segons explica la companyia, aquests diners aniran a parar a “projectes que demostrin noves formes de pensar en la pràctica del periodisme digital”, i els seus beneficiaris podran ser tant empreses ja existents com start-ups.\nPerò més enllà d’aquest fons destinat a la innovació, el projecte preveu dues línies d’actuació més. D’una banda, es crearà un grup de treball, amb presència d’editors “grans i petits”, destinat a “explorar el desenvolupament de productes per incrementar els ingressos, el trànsit i la participació dels grups d’audiència”. Segons Google, s’espera que això desemboqui en la creació d’eines que “beneficiïn l’ecosistema de les notícies a escala mundial”. L’altre pilar de l’aliança té a veure amb la formació i la investigació. Així, Google es compromet a invertir en la formació de periodistes i la creació de redaccions en diferents punts del continent, a establir acords amb organitzacions periodístiques i a finançar estudis sobre “l’entorn canviant dels mitjans”, entre altres actuacions.\n“La DNI és una iniciativa meravellosa i molt necessària. Pensem que la innovació ha tornat a les redaccions, i també creiem en projectes conjunts i en la cooperació internacional. Per això estem segurs que la DNI farà una gran contribució al desenvolupament de l’ecosistema de notícies a Europa”, ha assegurat Bertrand Pecquerie, president de la Global Editors Network, que agrupa editors de diaris d’arreu del món.\nAquesta organització és una de les fundadores de l’aliança, juntament amb el Centre Europeu de Periodisme, l’Associació Internacional de Mitjans de Comunicació i vuit diaris de sis països diferents: els britànics The Financial Times i The Guardian, els alemanys Frankfurter Allgemeine i Die Zeit, el francès Les Échos, l’italià La Stampa, el grup holandès NRC i El País. Google, però, assenyala que la DNI “té entre els seus objectius ampliar la seva feina a altres editors europeus”, i de fet explica que grups com Godó, Vocento i Unidad Editorial ja “col·laboren” amb la companyia.\nGoogle News no torna\nEl naixement de la Digital News Initiative suposa un important gest de distensió entre Google i els diaris europeus després d’anys de confrontació a l’entorn de l’anomenada taxa Google, un cànon que els editors reclamaven al cercador com a compensació per l’ús que fa dels seus continguts. Aquest conflicte ha tingut la seva conseqüència més greu a Espanya, on, arran de l’entrada en vigor de la nova llei de la propietat intel·lectual, que introduïa aquesta taxa, Google va decidir al desembre tancar el seu servei d’indexació de notícies, Google News. Malgrat l’acord anunciat ahir, el cercador ja ha precisat que el servei no es reactivarà, almenys de moment.\nEn el cas de França, el conflicte es va resoldre fa dos anys amb la creació d’un fons de 60 milions d’euros finançat per Google i destinat a “facilitar la transició de la premsa cap al món digital”, una solució que ha inspirat la que ara s’ha adoptat a escala europea.\nLa creació de la DNI arriba dues setmanes després que la Comissió Europea amenacés Google amb una multa per abús de posició dominant. La companyia assegura que això no hi té res a veure, però aquest moviment orientat a impulsar nous projectes digitals podria ajudar-la a millorar la seva imatge davant de les institucions comunitàries.\nGoogle invertirà 300 milions de dòlars en iniciatives de suport als mitjans


Res és més real que una línia, un color, una superfície. "Respirateurs" a Cadaqués - El Temps de les Arts\nImatge de sala de l'exposició "Red, yellow, blue" a la Galeria Cadaqués-Huc Malla. © Erika Prüfert.\nRes és més real que una línia, un color, una superfície. “Respirateurs” a Cadaqués\n21 ag. 2020 per Cristina Masanés Casaponsa\nEspereu uns dies per anar a Cadaqués. Molt millor amb les primeres llums de setembre, quan hagi baixat la turistada. D’aquell poble que convidava a quedar-s’hi, com van fer els Duchamp, Richard Hamilton i Rita Donagh, John Cage, Mary Callery o Lanfranco Bombelli, per dir només alguns noms, ja no en queda res, ni el mar, convertit avui en una densa autopista de vehicles marins. “Duchamp acudia a Cadaqués en qualitat de respirateur”, escrivia el crític Roland Groenenboom, condensant l’esperit d’un temps i una manera d’entendre la pràctica artística i la modernitat en un adjectiu bronquial.\nEl futurisme vermell de la cadira d’Olivier Mourgue per a 2001: Una odissea de l’espai de Kubrick. Les icòniques cadires dissenyades per Gerrit Dietveld al 1924 com un homenatge a Mondrian. Una de les figures grogues meravellosament orgàniques de Jean Arp. El paisatge intervingut en vermell de Dieter Roth. Algunes fotografies dels gitanos del barri de La Mina de Barcelona, fetes l’any 2001 per Hannah Collins. Les tríades de colors de Jaspers Johns i les exploracions cromàtiques dels practicants de l’art concret. Tot, en vermell, groc i blau. Ho trobareu a la històrica galeria Cadaqués, un espai que connecta d’una manera física i directa amb el Cadaqués dels respirateurs, aquell on, als anys cinquanta, va arribar Marcel Duchamp.\nImatge de sala de l’exposició “Red, yellow, blue” a la Galeria Cadaqués-Huc Malla. © Erika Prüfert.\n“Vaig començar a treballar a Cadaqués perquè vaig acabar avorrint-me de no tenir res a fer tret d’asseure’m al sol. Sovint, aprofitava les vacances per escriure. Al pis de sobre de casa meva l’anomenava ‘l’estudi’, tot i que no hi vaig fer gaire obra; el que feia sempre era preparatori”. Així recordava Richard Hamilton els seus estius respiratoris a Cadaqués, lloc on havia arribat a través de l’amic Duchamp. Va ser Hamilton també un dels artistes que més va exposar a la galeria Cadaqués, aquesta antiga fàbrica de sardines que, al 1973, l’arquitecte Lanfranco Bombelli va convertir en un espai d’art.\nLa cosa va començar un estiu d’una manera ocasional i esporàdica per recollir diners per pagar la regeneració de l’antic espai laic del cementiri del poble, abandonat i cobert de runa durant el franquisme, per enterrar-hi al seu amic i col·laborador, l’arquitecte Peter Harnden. Però aquest espai expositiu va ser tan ben rebut que aviat es va professionalitzar i va passar a programar de manera permanent. Bombelli, l’arquitecte, grafista, editor i també artista mig italià i mig suís, va tenir l’habilitat relacional i el bon criteri per portar l’avantguarda artística internacional al Cadaqués dels respirateurs. Les exposicions a la seva galeria fins a meitat dels anys noranta, quan va tancar per problemes de salut, van portar noms claus de la modernitat com Hamilton o Cage a Cadaqués abans que a Barcelona o a Madrid. D’aquells anys, en va quedar una col·lecció, amb molta obra gràfica però també objectual, que denota el seu interès per l’art concret, per l’edició i pel disseny. Una col·lecció gestionada avui i ampliada pel també col·leccionista Huc Malla, que l’any 2003 va reobrir la galeria Cadaqués fent allò que un espai ja emblemàtic demanava: no tocar res i mantenir-ne l’esperit.\nAmb una llarga llista d’artistes –quasi quaranta, que no són pocs– Red, yellow, blue és una exposició composada en temps de confinament a partir del fons extens de la galeria. El títol remet als colors primaris, aquells que, des de Newton i la física del color, aquella que entén el color com a pura llum, considerem fonamentals per arribar a composar l’infinit cromàtic. També des de Newton sabem també que el color no és una propietat fonamental de la llum, sinó la resposta fisiològica de l’ull humà a la llum.\nKandinsky ja va composar, al 1925, un quadre amb un títol que feia referència als colors fonamentals: Groc, vermell, blau. Però l’exposició de Cadaqués parteix de Jasper Johns i del seu treball amb els colors primaris, que al 1963 ja va titular una litografia com a Red, yellow, blue. D’aquest americà, s’exposen tres obres dels anys setanta: una de les seves dianes, un cartell i una de les litografies de la sèrie After Untitled, elaborades totes tres amb vermell, groc i blau.\nL’exposició, amb obra de paper, fotografia i alguns objectes, es construeix per colors, és clar, amb tres àmbits monocroms dedicats al blau, groc i vermell i un quart amb obres que exploren la idea de tricomia. En conjunt, i sempre partint d’una col·lecció d’art ja existent, suposa un exercici de revisió del segle XX a través de la meditació cromàtica d’alguns artistes fonamentals tant de les primeres avantguardes (amb obres de Jean Arp, Man Ray i Marcel Duchamp) com de noms mítics de la segona meitat del segle vint (des del pop europeu de Richard Hamilton, el pop americà de Ron B. Kitaj, el conceptualisme de Sol Lewitt o a la llibertat experimentadora de Dieter Roth), fins a artistes consolidats a les darreres dècades de segle com Hannah Collins o Alfredo Jaar. Però la col·lecció té també un ull posat en els artistes catalans ja clàssics (amb Joan Miró, Antoni Tàpies i Joan Brossa), en els conceptuals (Carlos Pazos o Perejaume) i en els més recents, com Rosa Tharrats o el cineasta Albert Serra. I per descomptat, en els noms vinculats a Cadaqués, com l’escultora Mary Callery o el mateix Bombelli.\nUna de les “debilitats” de Bombelli era l’art concret, aquest exercici de la línia, el color i la superfície centrats en la seva estricat capacitat plàstica. “Res és més real que una línia, un color, una superfície”, escrivia un dels seus fundadors, l’holandès Théo Van Doesbourg, i en el manifest fundacional de 1930, el grup declarava: “El quadre ha de ser totalment construït amb elements purament plàstics: és a dir, plans i colors.” A la galeria Cadaqués també s’hi exposa obra d’alguns noms significatius d’aquesta tendència europea rendida a la plàstica, com Richard Paul Lohse, Bruno Munari o François Morellet, amb els seus encaixos de geometria i cromatisme, les exploracions amb de la idea de negatiu i positiu, i la seva declaració d’amor a tot allò que és estrictament pla i concret.\nA banda de l’evident unitat cromàtica de l’exposició, és aquesta fidelitat a la plàstica allò que uneix el treball d’una tan llarga llista de noms aplegats a la galeria Cadaqués. Només alliberat de la representació, el segle XX ha pogut entendre i practicar el color com una pura exploració formal. Red, yellow, blue es situa en aquesta tessitura, alhora que respira vincles i complicitats orquestrades al voltant d’aquella capacitat respiratòria que tenia el Cadaqués de fa anys.\nEl moble medieval segons el Museu de Mallorca Richard Learoyd, la intensitat de la cambra obscura Estirant el fil de Léger André Masson a Céret: El furor dionisíac de la natura


Lautrec Opera París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRue d'Amboise, 2n - Louvre - Bourse, París, França, 75002 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Lautrec Opera?\nBarri 2n - Louvre - Bourse 9è - Opéra 9è - Opéra 9è - Opéra 9è - Opéra 9è - Opéra\nMés informació sobre Lautrec Opera\nAquest hotel està situat a 3 minuts a peu de l'estació de metro de Richelieu Drouot, des d'on podreu accedir directament a l'òpera Garnier. L'establiment és a l'antiga casa del pintor Toulouse Lautrec i ofereix internet Wi-Fi gratuïta a tot el recinte. Les habitacions del Lautrec Opera disposen d'aire condicionat, TV de pantalla plana amb canals per cable, escriptori, caixa forta i bany amb assecador i banyera o dutxa. El Lautrec Opera serveix cada matí un bufet d'esmorzar. Trobareu diversos restaurants i cafeteries a menys de 300 m de l'hotel. L'establiment és a 15 minuts a peu del Museu del Louvre i a només 8 minuts a peu dels grans magatzems Galeries Lafayette. Hi ha un aparcament públic a prop, per un suplement.\nEstació de metro Richelieu Drouot\nMuseu del Louvre - 1,24 km\nNotre-Dame - 2,19 km\nAvinguda dels Camps Elisis - 2,89 km\nBasílica Sacré Cœur - 1,75 km\nSanta Capella - 1,79 km\nMusee Grevin - 280 m\nComentaris d'Agoda (16)Comentaris de Booking.com (102)\nTots els tipus de viatgers (16)Viatger de Negocis (1)Parelles (6)Viatgers en solitari (6)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (1)\nDescompte a Lautrec Opera