Terceravia unirà el carrer de la parròquia amb l’avinguda Sant Jaume\n3 min. Escaldes-Engordany 07/12/2019 18:38\n651x366 UxEE ha presentat a la vall del Madriu-Perafita-Claror els seus punts del programa electoral referents al turisme. / UxEE UxEE ha presentat a la vall del Madriu-Perafita-Claror els seus punts del programa electoral referents al turisme. / UxEE\nLa candidatura d’ Unió per Escaldes-Engordany (UxEE) ha presentat aquest dissabte els punts del programa referents al turisme des de la vall del Madriu. La coalició que encapçala Higini Martínez-Illescas considera que “és una vall oblidada i que cal aprofitar molt més del que s’està fent fins ara”, ha assegurat Jordi Moreno, número 2 de la candidatura.\nUna de les propostes incloses al programa d' UxEE per potenciar el turisme a la vall és “la instal·lació d’una casa de guies mòbil de fusta que s’integri en el paisatge i que ubicaríem just a l’inici del camí d’accés”, ha explicat Moreno. Aquesta seria una solució provisional mentre es negocia amb els propietaris d’una de les bordes situades a tocar del corriol d’accés per reformar-la i construir una casa de guies de l’estil com les que hi ha als Alps francesos.\nPer tal de donar la millor informació possible sobre la vall del Madriu-Perafita-Claror, segons UxEE, “els guies estarien especialitzats 100% en l’entorn, cosa que permetria donar una informació molt completa i recomanar recorreguts segons l’edat i la forma física dels visitants”. A més, UxEE crearà “el Centre d’Interpretació de la vall del Madriu-Perafita-Claror al bell mig de la parròquia per donar-la a conèixer entre els visitants i turistes”.\nLa candidatura de Terceravia+Independents a Escaldes-Engordany ha anunciat que “tirarà endavant el pla d’unir el carrer de la parròquia amb l’avinguda Sant Jaume”. Segons el candidat número 3 de la llista, Pau Tizón, aquesta unió es faria "a través d’un pla especial i d’aquesta manera el que permetria és descongestionar de cotxes en el moment d’entrada i sortida de les escoles i alleugerir el trànsit”.\nUn altre motiu d’aquesta proposta, segons ha explicat Tizón, és donar una altra entrada al poble d’Engordany. “Ara només hi ha una i a més els dies que neva la pujada és perillosa a l’avinguda Sant Jaume. En no tocar el sol, o la neu es treu de seguida o es congela i això és un perill per a tothom: vianants, cotxes i per a la gent de les escoles. En definitiva és una solució als problemes dels habitants d’Engordany”.\nEl PS + Independents avaluarà l'accessibilitat dels carrers\nLa candidatura de Partit Socialdemòcrata(PS)+Independents d’Escaldes-Engordany s’ha compromès a fer "un estudi de l’accessibilitat de la parròquia, des del punt de vista de l’accessibilitat universal, és a dir, per a totes les persones", segons ha indicat Antoni Fernández, candidat número 9 de la llista. El socialdemòcrata ha exposat que “tota la gent pot tenir problemes diversos en la seva vida a l’hora de moure’s” i, és per aquest motiu que “pensem no només en persones amb discapacitat sensorial, motriu o cognitiva, sinó també amb gent gran, dones embarassades,...”.\nAixí, la idea de la candidatura que encapçala Rosa Gili és "avaluar els carrers, espais i establiments públics per aplicar les mesures pertinents i millorar-ho en cas que sigui necessari”, segons ha indicat Fernández, que ha volgut afegir “definitivament, tenim problemes bastant greus d’accessibilitat a la nostra parròquia i no només d’accessibilitat, sinó també de seguretat”. En aquest punt, el candidat número 9 de la llista socialdemòcrata ha assenyalat que "tenim voreres molt estretes i amb pilones metàl·liques que impedeixen el trànsit de les persones amb normalitat”.


La LEC s'aprova amb l'oposició unànime dels sindicats d'ensenyants | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEl passat 1 de juliol, el Parlament de la Ciutadella aprovava la Llei d’educació de Catalunya (LEC) amb els vots en contra del PP, Ciutadans i parcialment d’ICV. La LEC havia de ser una de les bases de solució del debat generat entorn la mala qualitat de l’educació al nostre país.\nAquest debat reapareix sistemàticament en cada estudi comparatiu sobre els resultats acadèmics de l’alumnat respecte altres països europeus i també cada volta que un incident ocorregut en un centre educatiu salta a primera línia d’actualitat.\nL’autonomia de la CAC no havia desenvolupat encara cap llei pròpia d’educació. Era un objectiu del Pacte del Tinell, fet pel qual el primer tripartit va posar en marxa l’anomenat Pacte Nacional per l’Educació. Fou impulsat pels consellers d’ERC Josep Bargalló i Marta Cid, provinents del món educatiu. Malgrat això, i malgrat el fet que Josep Bargalló era afiliat de la USTEC, aquest sindicat -el majoritari en l’educació al Principat-, decidí oposar-se al Pacte. Sí que hi donaren suport, però, tots els partits del Govern i els seus sindicats més propers, UGT i CCOO. Segons la USTEC, però, en aquell Pacte, que contenia com una de les seves mesures la controvertida sisena hora de primària, ja contenia la filosofia que finalment ha quedat fixada en la LEC. La signatura del pacte, el març de 2006, fou presentat pel govern com un exercici de diàleg amb la comunitat educativa.\nAmb la investidura del segon govern tripartit, el novembre de 2006, Ernest Maragall era sorprenentment designat com a conseller d’Educació. Aquest fet s’interpretà com un intent de Montilla per mantenir la quota maragallista dins el govern, ja que Ernest Maragall mai havia estat vinculat directament a aquesta àrea. Dos dies després d’aquesta designació, les eleccions sindicals tornaven a donar la victòria a la USTEC, especialment entre els mestres de primària, refrendant així la seva oposició al Pacte Nacional per l’Educació.\nL’actuació de Maragall al front de la conselleria va aixecar immediatament el recel de bona part del professorat, degut al seu estil personalista, poc dialogant amb els sindicats i tenyit d’un aire d’improvisació. Decidit a fer passes fermes en el desenvolupament del Pacte, a inicis de 2008 va presentar les Bases per la Llei d’educació. Aquestes Bases van rebre el rebuig unànime de tots els sindicats, que l’acusaven d’afavorir descaradament l’escola concertada, d’introduir explícitament criteris de gestió empresarial i d’atemptar contra l’autonomia del professorat.\nRecomposada la unitat sindical, s’inicià un període de mobilitzacions en el qual el debat saltà als mitjans públics i portà fins i tot a TV3 a dedicar un debat especial en horari de màxima audiència. Paral·lelament, el debat també tingué repercussions polítiques, ja que ICV es negà a donar ple suport a la nova llei, fet que CiU aprofità per enèsima vegada per intentar mostrar un Govern dividit i feble. També, la possibilitat que la LEC blindés el model d’immersió lingüística i evités la tercera hora de castellà, serví a ERC per a presentar una victòria en clau nacional al seu electorat, contraposant la seva postura a la bel·ligerància de Ciutadans, que intentà d’aprofitar el debat sobre la LEC per introduir el debat sobre la immersió lingüística.\nAmb l’aprovació per part del Parlament de Ciutadella de la LEC, es tanquen més de tres anys de procés. A partir d’ara, el Principat començarà a aplicar una llei pròpia d’educació que compta amb el rebuig unànime dels representants del professorat.\nMotius del ‘no’ a la LEC per part dels sindicats d’ensenyants\nLa Llei aborda la millora de la prestació des d’una òptica competitiva. Amb l’augment de la capacitat d’elecció de centre i la categorització d’aquests centres segons els resultats acadèmics de l’alumnat, i la vinculació d’aquests ítems al finançament que reben, es pretén augmentar la qualitat de l’educació a partir de criteris molt semblants als de la competència de mercat.\nEquiparació del sistema públic i concertat\nLa LEC defineix el sistema català d’educació com un sistema integrat en igualtat de condicions per l’escola pública i la concertada. Així, es passa a percebre el servei públic d’educació com un servei amb dues modalitats, amb l’objectiu de garantir la “llibertat d’elecció” a les famílies. Amb aquesta nova definició, l’escola pública perd el paper legal de preeminència que fins ara havia tingut.\nEmpresarialització dels centres educatius\nLa LEC preveu un reforçament de l’autoritat dels equips directius i una retallada d’atribucions dels claustres de professors, reforçant també els aspectes més gerencials. Alhora, capacita els centres públics per cercar vies de finançament complementàries a partir de convenis amb altres institucions o empreses privades. Aquesta novetat permet l’entrada amb força del sector privat en el disseny sobretot de les activitats de Formació professional.\nEquiparació salarial entre professorat de la pública i la concertada\nFins ara els salaris que la Generalitat pagava al professorat de l’escola concertada eren més baixos que a l’escola pública. Aquesta mesura pretenia garantir la capacitat de l’escola pública per atraure el professorat més qualificat. Amb la LEC, les escoles concertades rebran per professor el mateix salari que es paga al professorat de la pública. Això suposa, segons els sindicats d’ensenyants, augmentar la capacitat de contractació de l’escola concertada, ja que pot completar aquests salaris per atraure el professorat més qualificat.\nL’aprovació de la LEC ha comptat amb l’oposició de tots els sindicats d’ensenyants del Principat, els quals, en el curs de les mobilitzacions, han convocat tres vagues i una aturada parcial. Les vagues del 14 de febrer de 2008, 13 de novembre de 2008 i 19 de març de 2009 van suposar la paralització de la majoria de centres educatius i manifestacions amb desenes de milers de participants.\nEl moviment vaguístic va obtenir com a resposta una campanya conjunta del departament d’Educació i part dels mitjans de comunicació que pretenia desprestigiar els convocants acusant-los de perjudicar les famílies i de gaudir de privilegis laborals diferents a les de la resta de treballadors, sobretot del sector privat. Malgrat que la vaga no era per reivindicacions de tipus salarial, la campanya d’alguns mitjans va calar en part de la opinió pública, repetint així l’estratègia duta a terme amb altres moviments vaguístics com el de TMB o el moviment antiBolonya. Altres propostes mediàtiques llançades pel Departament d’Educació, com l’escurçament de les vacances d’estiu i l’avançament de l’inici de curs, no han estat alienes al procés que ha enfrontat sindicats d’ensenyants i la conselleria dirigida per Ernest Maragall. Tot plegat, ha estat fortament criticat per molts sectors vinculats a l’educació, en considerar que en tot aquest discurs bastit per la conselleria i altres sectors aliens primaven els objectius economicistes per damunt de les necessitats pedagògiques.\nCategoria: Actualitat política Visualitzacions: 1383\nLa raó d'Estat per sobre els drets humans\nSom lo que Sembrem continuarà amb la lluita contra els transgènics malgrat el “frau” de la ILP


“Serà un partit preciós de veure” - FC Barcelona\nHomeSeccionsFutbol SalaPrimer EquipNotícies“Serà un partit preciós de veure”\n“Serà un partit preciós de veure”\nEl tècnic blaugrana explica que l’equip es troba en un bon moment i espera l’escalf del públic: “Segur que hi haurà una molt bona entrada” “Si podem comptar amb tots els jugadors som més forts, tenim més varietat, més canvis. Crec que som més potents”, diu Carmona\nCarmona preveu un partit emocionant / Foto: MIGUEL RUIZ\nMarc Carmona i Bateria han atès aquest dilluns els mitjans informatius per parlar de l’emocionant partit de tornada de les semifinals de la Copa del Rei de futbol sala. Els blaugranes, que van caure per 4-2 en el partit d’anada, busquen una remuntada a casa seva, en un Palau que de ben segur presentarà una gran entrada. “Estic segur que hi haurà molt bona entrada, que ens ajudaran. És un partit preciós de veure. Aquest equip ha viscut moltes coses, ha jugat finals a casa, a fora, però no ens havíem trobat en aquesta situació, per tant és un partit preciós de veure, emocionant”, ha declarat un Marc Carmona molt confiat en el seu equip i a poder capgirar l’eliminatòria.\nPel que fa a l’estat de l’equip, i amb el dubte de Jesús Aicardo, Marc Carmona ha volgut treure ferro a les possibles baixes: “L’equip està bé. Veurem si podem recuperar l’Aicardo per dimarts, però la resta estem bé. Hem encadenat tres victòries, crec que cada dia hem anat corregint alguna coseta, per tant estem bé. Els dos partits de Madrid no els vam perdre per les baixes, els vam perdre perquè vam cometre algunes errades que són les que hem d’intentar corregir”, ha deixat clar Marc Carmona, que ha guanyat aquesta competició fins a quatre vegades.\nNo cal obsessionar-se\nRemuntar dos gols a l’Inter Movistar és complicat i el que cal evitar és l’ansietat en els moments clau de partit: “En el futbol sala, dos gols de diferència tampoc és tant. La majoria de partits solen acabar amb una diferència igual o més gran que aquesta, i, per tant, tampoc m’agradaria obsessionar-me”, analitza un Carmona que també parla de quin partit espera trobar-se: “M’espero un partit normal, d’intentar corregir algunes errades, amb ells hem encaixat gols semblants en els dos partits. Hem d’estar molt sòlids al darrere”.\nBateria, amb moltes ganes\nLes lesions no l’han deixat jugar contra el seu exequip i Bateria tindrà aquest dimarts la primera oportunitat: “Tenia aquest partit marcat al calendari i per fi ha arribat el moment, amb moltes ganes i molta il·lusió", ha comentat el jugador brasiler, que ja ha superat la lesió que el va tenir allunyat de les pistes durant un mes i mig. Per Bateria, la clau serà la defensa: “Sens dubte que serà clau, ells vénen en un molt bon moment, jugant bé i tenen molta qualitat, haurem de fer-ho bé en tots els aspectes del joc”, explica Bateria.\nEl seu tècnic, Marc Carmona, destaca les ganes que té el brasiler de jugar: “Té una motivació altíssima. Ha tingut la desgràcia que no ha pogut jugar cap partit contra l’Inter, suposo que per ell és una situació especial”.


Les estacions d'esquí mantenen més de mil quilòmetres de neu el primer cap de setmana de març\nSegons ha informat la Associació Turística d'Estacions d'Esquí i Muntanya (Atudem), la major oferta està a Baqueira Beret (Lleida), que compta amb 152 quilòmetres esquiables i un gruix màxim de dos metres i 50 centímetres; a Formigal (Osca), amb 145 quilòmetres de pistes i dos metres i 60 centímetres de gruix , i a Sierra Nevada (Granada), amb 105 quilòmetres amb dos metres i 20 centímetres de gruix < /b>.\nA continuació, Masella (Girona) ofereix 74 quilòmetres amb dos metres i 45 centímetres , la Molina (Girona) 68 quilòmetres i dos metres amb 30 centímetres , Cerler (Osca) 58 quilòmetres amb dos metres i 30 centímetres , Astún (Osca) 45 quilòmetres i dos metres i 40 centímetres , Boí Taüll (Lleida ) 45 quilòmetres amb dos metres i 10 centímetres i Candanchú (Osca) 40 quilòmetres amb dos metres i 70 centímetres .\nA més, Valgrande-Pajares ofereix 31 quilòmetres amb tres metres , Alt Campoo (Cantàbria) 28 quilòmetres amb un metre i 70 centímetres , Sant Isidre (Lleó) 27 quilòmetres amb tres metres , Portainé (Lleida) 27 quilòmetres amb dos metres i 40 centímetres , Espot (Lleida) 25 quilòmetre s amb dos metres i 75 centímetres i Valdesquí (Madrid) 22 quilòmetres amb un metre i 70 centímetres .\nPer sobre de la desena de quilòmetres esquiables estan també Valdezcaray (La Rioja), amb 20 quilòmetres amb dos metres ; Serra de Béjar (Salamanca), amb 14 quilòmetres amb dos metres ; Javalambre (Terol), amb 14 quilòmetres amb un metre i 60 centímetres ; Valdelinares (Terol), amb 14 quilòmetres amb un metre i 5 centímetres , i La Pinilla (Segòvia), amb 13 quilòmetres amb 75 centímetres .\nAixí mateix, obren també Vallter (Lleida), amb 10 quilòmetres ; Fonts d'Hivern (Astúries), amb 9 ; Núria (Girona), amb 8 ; Leitariegos (Lleó), amb 8 ; Tavascan (Lleida), amb 5 ; Lunada (Burgos), amb 3 , i Navacerrada (Madrid), amb 1 .\nFinalment, entre les estacions d'esquí de fons, Lles (Lleida) ofereix 25 quilòmetres de pistes , Llanos del Hospital (Osca) 20 , Larra-Belagua (Navarra) 15 i Candanchú (Osca) 5 .\nArtículo anteriorEspanya viu els dies d'hivern més plujosos de la dècada\nArtículo siguienteCG.- El concurs per a les línies de transport públic es convocarà d'aquí a un o dos mesos


Primer gran incendi de l'estiu - VilaWeb\nDissabte 04.07.2015 10:55\nAhir divendres cap a les 17h va començar un incendi entre Santa Maria del Mar i Canet de Rosselló que va cremat 16 hectàrees de garriga i que va obligar a tancar, durant 3 hores la RD 81 ...>>\nDs. 4 de juliol del 2015\n9 avions (4 'Trackers', 1 'Dash' i 4 'Pélican') van ser mobilitzats juntament amb 110 bombers per apagar el primer gran incendi de l'estiu. Cal recordar que, la passada setmana, els bombers també van tenir de fer front a una vintena de focs, entre Perpinyà i Cervera, causats per una guspira d'un tren de mercaderies.\nTant habitatges com càmpings no es trobaven molt lluny de l'incendi, i els bombers han tingut que seguritzar aquests, sobretot la urbanització 'Les Gravatells'.\nConsulteu el mapa de risc que publica la web de prevenció d'incendis, que s'actualitza cada dia. Ho podeu fer aquí


Programa d´emprenedoria destinat a joves de Catalunya que volen posar en marxa idees amb impacte positiu, és a dir, idees que persegueixen la creació de valor econòmic, social i/o mediambiental.\nDes del 13 de març fins al 14 de maig estarà oberta a www.atipics.cat la convocatòria d´Atípics, el programa d´emprenedoria per a joves d´entre 18 i 29 anys residents a Catalunya que vulguin posar en marxa idees amb impacte positiu, és a dir, idees que persegueixin la creació de valor econòmic, social i/o mediambiental.\nEls 20 joves Atípics seleccionats s´anunciaran el 19 de maig, i aquests hauran d´estar inscrits en el Sistema de Garantia Juvenil almenys des d´un dia abans que comenci el programa, el 6 juny 2017.\nEls joves Atípics participaran durant set mesos en un programa totalment gratuït d´acompanyament amb el qual aconseguiran construir un projecte sòlid i posar-lo en marxa amb més garanties d´èxit.\nAl llarg del programa gaudiran d´una metodologia de formació i orientació 100% experimental que garanteix un procés transformador per a ells i per als seus projectes.\nGran part del programa serà residencial i consistirà en 12 trobades en les quals els emprenedors conviuran un total de 48 dies a l´Alberg de Cabrera de Mar amb l´objectiu d´afavorir la ´co-creació´ i el desenvolupament d´una xarxa sòlida i duradora.\nEls participants tindran l´oportunitat de presentar en públic el seu projecte al DemoDay, i 10 d´ells rebran un premi de 3.000 € cadascun per invertir en el llançament del seu projecte.\nVerkami allotjarà les campanyes de crowdfunding que cada un dels 20 participants desenvoluparà a partir del mes d´octubre d´aquest any, un cop hagin construït un projecte sòlid durant els mesos de juny a setembre.\nAl programa estan involucrats més de 40 professionals de prestigi, entre docents, mentors i inspiradors, tots ells pertanyents a l´àmbit de l´emprenedoria responsable.\nEl programa està produït per Roots for Sustainability i està impulsat pel Servei d´Ocupació de Catalunya i la Generalitat de Catalunya, a través de la iniciativa del Fons Social Europeu de Garantia Juvenil.. A més compta amb el suport de Bankia i la col·laboració de la Direcció General de Joventut.


L'aflorament 22.000 unitats fiscals que no pagaven redueix el preu previst de la taxa del Consorci de Residus\nInicio Valencia El Valle de Cofrentes - Ayora L’aflorament 22.000 unitats fiscals que no pagaven redueix el preu previst de...\nImatge d'una assemblea del Consorci de Residus\nEl Consorci habilita un pla de contingència pels rebuts que puguen estar malament per la revisió del Padró feta per la Diputació de València\nL’increment de més de 22.000 unitats fiscals respecte al 2016 ha fet que el preu que molts municipis han de pagar per la taxa del COR s’haja vist modificat a la baixa. Aquesta pujada, de més del 10%, es deu a l’actualització dels padrons de la Diputació de València, que ha suscitat l’aflorament d’immobles que fins ara no tributaven.\nEn un primer moment, la modificació de l’ordenança preveia un increment notable del preu a pagar en el rebut, però finalment el cost de la taxa s’ha vist alleugerit notablement en un gran nombre de casos, arribant a ser en alguns inclús menor que el que es pagava l’any anterior.\nSi la mitja de l’import de la taxa es trobava en un primer moment en els 62 euros, la nova distribució la situa en 51,14 euros, lleugerament superior a la de 2016 (48,72).\nEn municipis com Agullent, l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Bufali, Canals, Énguera, Genovés, Guadassèquies, Llocnou d’en Fenollet, la Font de la Figuera, la Llosa de Ranes, Rotglà i Corberà, Vallada o Xàtiva el cost s’ha vist reduït en més de 10 euros respecte al que estava previst. En total, la taxa s’ha vist rebaixada respecte a les previsions inicials en la gran majoria de localitats.\nA més a més, el Consorci per a la Gestió de Residus ha impulsat, junt amb els ajuntaments dels municipis, una revisió per tal d’afinar l’objecte tributari i ajustar els rebuts dels negocis a la seua activitat real i a les tones de fem que aquestes produeixen, podent modificar així el cost del rebut, ja que des del COR reconeixen que encara es poden produir desajustos que fan que alguns veïns acaben assumint excedents que no els corresponen. Respecte a aquest punt, el Consorci ja demana als grans productors dades individualitzades de les tones exactes recollides a cada municipi.\nEl Consorci assumeix que aquesta actualització d’unitats fiscals, especialment a les zones rurals, pot tindre un marge d’errada que propicie queixes i reclamacions per part de veïns als que els arriben rebuts vinculats a cotxeres o construccions similars exemptes de pagament. És per això que s’ha posat en marxa un Pla per a permetre que els ajuntaments tinguen la potestat de solucionar les anomalies, donant de baixa les referències que no deuen figurar al llistat de pagament.\nDes del COR han indicat que tots aquells veïns que detecten errors han d’acudir als seus ajuntaments, on el servei de tributs els ajudarà a donar-los de baixa quan siga el cas. També tenen l’opció d’acudir a les oficines de la Diputació de València o a la seu de Consorci (a Xàtiva), i han recordat que les cotxeres i garaigs no paguen taxa del COR, així com tampoc aquells immobles que no tinguen servei de llum o d’aigua.\n“Volem agrair la col·laboració dels ajuntaments i Diputació. Estem afinant el tema del pagament de la taxa per a que siga el més just possible per a tots, però aquest ajust comporta temps, pel que demanem un poc de paciència a tots els afectats”, explica el president del COR, Roger Cerdà.\nArtículo anteriorEl frontón de Cheste llevará el nombre de Antonio Navarro\nArtículo siguienteUn nou vehicle elèctric farà més segur el treball al cementeri municipal d’Ontinyent\nMiembros de Rurable visitan la Manchuela conquense para formarse y buscar nuevas ideas de desarrollo


Xuetes 5.0. Una història inacabada – Lleonard Muntaner Editor\nAquesta és la història que jo em proposo contar en aquesta obra breu. Per suposat, sense vocació de ﬁnal, perquè mentre hi hagi un sol xueta que es demani quina és realment la seva identitat, el tema seguirà ﬂamejant. I més en aquests moments globalitzadors, quan el que està en perill no és sols la memòria de la minoria de descendents de jueus conversos de Mallorca, sinó la de tots els ﬁlls d’aquesta terra. Els xuetes com a al·legoria d’allò mallorquí. (Miquel Segura i Aguiló)\nPanorama de les Illes Balears / 61


Cicle Mitjà | Escola Can Palmer | Pàgina 4\nAvui acomiadem una setmana plena d’esport a la nostra escola i ho fem amb un acte de cloenda organitzat pels alumnes de 3rB. Ha sigut una setmana on grans i petits hem gaudit plegats i treballat els tant importants valors de l’esport. A més,… Llegeix més»\nAquest matí tota l’escola hem realitzat una sortida al Parc de Can Sellarès. S’ha tractat d’un matí de sensibilització sobre l’esport adaptat on hem realitzat diferents activitats de conscienciació sobre la possibilitat que tenim totes les persones per accedir a l’esport. Concretament els infants d’Ed.Infantil… Llegeix més»\nAvui ha sigut una gran jornada esportiva!!! Hem fet unes miniolimpiades plenes de proves.\nEls/les alumnes de Cicle Superior també han gaudit d’un esmorzar saludable.\nA la tarda el grup de 2nB ha estat l’encarregat d’organitzar un acte molt maco d’entrega de… Llegeix més»\nEl dia d’avui ha estat replet d’activitats!!! Us mostrem algunes fotografies d’algunes d’elles.\nEl Cicle Inicial ha fet una masterclass de zumba i de taekwondo, un dia ple d’esport!!!\nA Cicle Mitjà han fet cinefòrum amb crispetes inclosses. Una manera lúdica de treballar… Llegeix més»\nAquesta setmana comencen les nostres Jornades Culturals centrades en l’esport, el nostre tema d’escola.\nUna setmana per continuar treballant els valors de l’esport, tant els individuals (esforç, superació, disciplina…) com els socials (cooperació, respecte, amistat, treball en equip…)\nEl dia d’ahir va iniciar-se amb l’acte d’inauguració organitzat pel… Llegeix més»\nEls alumnes de les aules SIEI de Primària van treballar molt la setmana passada… Després d’endinsar-nos en la història de Sant Ponç i de veure un vídeo sobre el tradicional mercat que herbolaires, agricultors, apicultors i artesans organitzen cada any amb el seu nom, vàrem… Llegeix més»\nGeneral, Portada, Primària Sant Ponç, SIEI 0\nEL SECRET DE WILLY WONKA\nAvui hem acabat de llegir el llibre “Charlie i la fàbrica de xocolata”, per aquest motiu, hem organitzat un matí especial com a cloenda.\nEls alumnes i mestres de tercer hem anat a la biblioteca i hem compartit tots junts la lectura dels dos últims… Llegeix més»\n3r A, 3r B, General, GRANS, Primària 0\nAvui ha estat una gran jordana!!!\nGrans i petits hem compartit diferents activitats: Hem creat punts de llibre que després hem intercanviat entre tot l’alumnat de l’escola, hem compartit històries de Roal Dahl i a la tarda, acompanyats per les nostres famílies, hem intercanviat llibres.\nA les aules SIEI també apostem per l’aprenentatge a través de la mateixa acció i el joc. Els alumnes s’engresquen i gaudeixen d’aquestes estones i, a nosaltres, ens encanta!\nPortada, Primària jocs, SIEI 0


Més de 940 infants s'acullen a les activitats de lleure inclusiu de la ciutat | Infància\nMés de 940 infants s'acullen a les activitats de lleure inclusiu de la ciutat\nPer tal de pal·liar les conseqüències socials, emocionals i econòmiques que la pandèmia ha comportat per a les famílies amb infants i joves amb discapacitat s'ha promogut l'organització d'activitats de lleure inclusiu.\nPer tal de pal·liar les conseqüències socials, emocionals i econòmiques que la pandèmia ha comportat per a les famílies amb infants i joves amb discapacitat s'ha promogut més que mai l'organització d'activitats de lleure d'estiu per a infants amb discapacitat i diversitat funcional.\nUna iniciativa de l’Ajuntament de Barcelona, de la mà de l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat i les entitats del sector, Així s’ha treballat en dues línies:\nEl programa L’Estiu per a tu, a través del qual s’han organitzat activitats molt adaptades per a persones amb discapacitat, incloent activitats a domicili o estades fora de la ciutat i ampliant l’oferta de lleure durant els mesos de juliol i agost. Aquest programa s’ha activat en el marc del decret “Pla d’estiu extraordinari” de l’Ajuntament de Barcelona.\nFormació de monitoratge de suport per a les entitats organitzadores d’activitats dins la campanya T’estiu Molt, per tal que les entitats puguin incloure infants amb necessitats educatives especials.\nI com cada any, s’ha donat suport a més de 240 activitats que han acollit quasi un miler de nens i nenes amb discapacitat on cada infant ha pogut gaudir de fins a 4 torns d’activitats i s’han format 110 monitors i monitores, en tot moment adaptant-se als requeriments dels protocols sanitaris necessaris.\nUna monitora ajuda a beure aigua a un infant en cadira de rodes en el marc de les activitats de lleure inclusiu de l’estiu 2020


GreenPlains, com un dels fabricants de productes de reg més especialitzats establerts el 2009, es compromet a proporcionar solucions de productes de reg per a usuaris globals. Som líders de la indústria amb la màxima qualitat del producte i una bona reputació en el mercat internacional.\nDesprés de més de 10 anys de desenvolupament i innovació contínua, GreenPlains s’ha convertit en el fabricant de productes de reg més important i reconegut a nivell mundial. En el camp de la fabricació de productes de reg, GreenPlains ha establert la seva tecnologia líder i avantatges de marca. En termes de vàlvules de PVC, filtres, goters i mini vàlvules i accessoris, GreenPlains s’ha convertit en una de les marques líders xineses.\nGreenPlains està especialitzada en R + D, producció i comercialització de productes de reg. El taller de producció té més de 400 motlles. Les produccions inclouen vàlvules de bola de PVC, vàlvules de papallona de PVC, vàlvules de retenció de PVC, vàlvules de peu, vàlvules de control hidràuliques, vàlvula d’aire, filtre, goteig, aspersors, cinta de degoteig i mini vàlvules, accessoris, sella de pinça, injectors de fertilitzants Venturi, mànega plana de PVC i Accessoris, eines i molts altres productes. Diversos productes i tecnologies han obtingut patents nacionals.\nEquip professional d’R + D, oferim un servei únic des del disseny de productes, el disseny i la construcció de motlles fins a la fabricació de productes;\nHem obtingut la certificació del sistema de qualitat ISO9001 de SGS. Estem qualificats amb sistemes de gestió avançats i equips de gestió sofisticats. Monitoritzem i fem un seguiment de tot el procés des de la col·locació de PO fins al lliurament de mercaderies per a cada comanda mitjançant ERP, MES, sistema de gestió de magatzem dimensional i sistema de qualitat ISO9001; controlem la qualitat de cada producte i proporcionem productes i serveis rendibles per als nostres clients de tot el món.


La Nit a la Mar porta este cap de setmana als poblats Marítims el protagonisme de la Gran Fira de València - Valencia PM. Agenda de Valencia\nLa Nit a la Mar porta este cap de setmana als poblats Marítims el protagonisme de la Gran Fira de València\nLa Gran Fira de València es trasllada este cap de setmana al Marítim i presenta una de les grans novetats de l’edició d’enguany. Els carrers del Cabanyal-Canyamelar i la Marina de València seran escenari per a les propostes festives i culturals, amb una oferta que unix música, humor i un gran castell piromusical a càrrec de Ricardo Caballer.\nEl regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, ha presentat este matí la Nit a la Mar, una de les novetats de l’edició de 2017, que respon a la voluntat de l’Ajuntament tant d’acostar la Fira a tots els barris de la ciutat, com de plantejar caps de setmana tematitzats i específics. De fet, dissabte i diumenge passats les activitats van estar dedicades al folklore valencià i a la cultura popular. “Demà i depús-demà”, ha subratllat Fuset, “la Gran Fira es trasllada al Marítim, que serà el protagonista d’esta festa ininterrompuda que ompli tota la ciutat, i que constituïx, per al Govern municipal, una zona estratègica que ha de convertir-se en pol de dinamització socioeconòmica, qualitat de vida i identitat”.\nLa Nit a la Mar començarà a les 21:00 hores a la Marina de València. Però abans, els carrers del Cabanyal-Canyamelar acolliran la Ruta a la Mar, una proposta que suposa el pròleg a les activitats de la nit, i que oferirà nombroses intervencions musicals i actuacions pels carrers del barri. Seran espectacles d’una mitja hora de duració cada un, radicats en distints punts: Tórtel, Ramonets, The Danse Crashers, Aproximacions a Poble Nou i La Xaranga Mecànica, que actuaran per a un públic que anirà dissenyant el seu propi recorregut pel Mercat del Cabanyal, la Fàbrica de Gel, l’església dels Àngels o la plaça del Rosari. La Ruta es podrà disfrutar entre les 17:30 i les 21:00 hores.\nEugeni Alemany, La Habitación Roja i Auxili\nA partir d’este moment, arranca la Nit a la Marina, a l’esplanada situada al costat del Moll de Duanes, pròxima al Veles e Vents. La proposta preparada per a esta Nit a la Mar inclou les actuacions d’Eugeni Alemany, La Habitación Roja i Auxili, i durarà fins a les 00:30 hores.\n“I com per als valencians no hi ha festa sense traca”, ha subratllat Pere Fuset, “la Nit culminarà amb un gran espectacle piromusical a la façana marítima a càrrec de Ricardo Caballer”. El regidor ha recordat l’aposta estratègica que ha impulsat el Govern local per la pirotècnia com a element principal, “que ja es va poder comprovar en les passades Falles, tant per l’increment en les retribucions econòmiques als especialistes pirotècnics, com per la diversificació dels espectacles”, ha indicat.\nCompte arrere i foc reflectit en el mar\nEl mateix Caballer ha elogiat l’escenari de la Marina com el millor lloc per a oferir un espectacle piromusical, tant per l’amplitud de l’espai, com per l’efecte dels focs reflectint-se en el mar. De fet, el front de què es disposa arriba als 250 metres lineals (com a referència, l’especialista ha recordat que el castell de Falles té 50 metres).\nEl tir comptarà amb calibres reduïts, ja que la distància amb el públic és de 85 metres. Però Caballer ha insistit en la importància que les persones que acudisquen a l’espectacle s’ubiquen en la zona assenyalada per a això, que és prou àmplia, ja que des d’allí es podrà disfrutar tant de la disparada dels focs com de la música que l’acompanya i que constituïx part essencial del conjunt.\nAmb el títol “Ona de llum mediterrània”, l’espectacle inclourà 42 posicions de foc i 5.200 ordes de foc en 19 minuts de duració. A més, la disparada començarà amb una introducció en valencià, castellà i anglés, i un compte arrere amb la participació del públic.\nEl regidor Pere Fuset ha animat la ciutadania a participar i disfrutar de la proposta de la Nit a la Mar, i també a participar amb la publicació de fotos i vídeos de les activitats en l’etiqueta #NitALaMar, així com en el genèric #GranFiraVLC. Tota la informació està disponible en la web de la Gran Fira, en el web municipal i en les distintes xarxes socials.\nEl Palau acull la 131 edició del Certamen Internacional de Bandes de Música Ciutat de València 2017\nRocío Gil y Daniela Gómez ya reinan. La fallera mayor y


13 d'octubre de 2011 Medi Ambient, Reforma de la PAC, Canal Segarra-Garrigues\nAhir dimecres, 12 d’octubre, el comissari d’Agricultura Dacian Ciolos ha presentat al Parlament Europeu la proposta de la Comissió Europea per a la reforma de la Política Agrària Comuna (PAC). Aquesta proposta es debatrà en els propers mesos al Parlament i està previst que entri en vigor el 2014 amb una vigència de sis anys. El romanès Dacian Ciolos (a la fotografia és qui té a la mà una ampolla d’oli de Les Garrigues que li vaig regalar fa uns mesos en una fira agroalimentària a Brussel.les) és enginyer agrònom, va treballar molts anys a la Comissó Europea (i per tant sap molt bé què té entre mans) i és considerat com el segon comissari francès: va estudiar a França i comparteix la visió productivista agrària francesa. Així, segons aquesta visió Europa hauria de ser potent i força autosuficient des del punt de vista agroalimentari, sense que aixó vulgui dir que s’hagi de tancar al comerç exterior. La PAC s’emporta avui un 40% del pressupost comunitari i de fet és la gran polìtica redistributiva que es realitza des de la Unió Europea, per bé que és molt menys potent que la política agrària comuna dels Estats Units. De fet, és una sort (o potser no és una casualitat) que sigui un comissari mediterrani, i no nórdic, qui estigui al capdavant de la reforma de la PAC: al nord d’Europa hi plou molt sovint, no cal patir pels cereals i la ramaderia campa sola per grans extensions; al sud, en canvi, cal fer regadius, les explotacions són petites i les plagues encareixen els costos de producció, les quals, per cert, són també molt diferents. En tot cas, i gràcies al tractat de Lisboa, el Parlament per primer cop té co-decisió en una reforma de la PAC: tot alló que no s’aprovi al plenari no va endavant i tot allò que voti el plenari pot acabar entrant en vigor.\n1.- Quan vaig arribar al 2009 al Parlament europeu em vaig esverar: al grup liberal-demòcrata una gran majoria de diputats (la major part dels 85 diputats són de països nòrdics) eren partidaris d’eliminar completament la PAC. La crisi dels preus de la llet de 2009-2010, però, els va fer adonar que cal una certa regulació dels mercats (dels seus preus) i que no es podria deixar caure la renda llliurement dels agricultors i dels ramaders. Val a dir que el Parlament Europeu en aquesta qüestió és un parlament marcadament territorial, més que no pas ideològic: nord i sud voten diferent, molt sovint independentment del color polític. Per això esperem amb candeletes els 10 diputats croats, perquè ens ajudaran als mediterranis a reequilibrar les votacions nord-sud. La posició del comissari Ciolos no és ni ha estat fàcil: sovint no té prou suport dins de la comissió i ja són 9 dels 27 estats membres (nòrdics tots ells) els que discrepen del pressupost quasi-congelat que Ciolos proposa per al proper quinqueni: de fet, aquesta és una bona notícia de l’actual reforma de la PAC.\n2.- El 80% de la població europea viu a les ciutats i una gran part de les joves generacions nascudes a l’asfalt está mancada completament de referents agraris. Com es pot aconseguir que segueixin finançant una PAC forta, que molt sovint és presentada com una despesa innecessària que es limita a donar subsidis a uns pagesos que principalment es dedicarien a parar la mà? això no és un tópic, és una preocupació ben real. Això explica que mitjançant els beneficis mediambientals que es deriven de les activitats agráries i ramaderes es pugui justificar que se salvi un 90% dels diners de la PAC per al període 2014-2020 en relació al període 2007-2013. És l’accent en el “greening” (reverdiment) el que permet posar en valor el paper de l’agricultura i la ramaderia en la protecció del medi abient, tot fixant la gent al territori. Una altra cosa més discutible és que la Comissió proposi que el 30% dels diners de la PAC vagin vinculades directament a propòsits ambientals, percentatge difícil d’aplicar per igual a una agricultura Europa molt diversa en tots els sentits.\n3.- De fet, la proposta de Ciolos podria permetre fins i tot que alguns territoris acabessin rebent més diners en valors absoluts: els fons europeus de globalització, fins ara només reservats a regions industrials i que les compensaven en cas de tancament d’una gran empresa, ara es podran aplicar també a l’agricultura, en cas per exemple de que s’apliqui un tractat de lliure comerç amb un país tercer que perjudiqués un sector agrari europeu d’un territori concret. I encara millor per a Catalunya: s’obre també la porta a que empreses i centres de recerca agroalimentaris participin plenament en els fons europues dedicats a R+D, la partida que clarament més creix en les properes perspectives financeres (pressuposts del 2014-2020): creixen d’un 32%!! Això és una gran notícia per a un país com Catalunya, que és una de les grans potències agroalimentàries del sud d’Europa, i en canvi deixa fora de joc a moltes regions espanyoles i europees que no disposen d’una semblant i potent infraestrucutura transformadora i productiva. A veure si des de Catalunya ho sabem aprofitar.\n4.- El que no queda clar en la proposta de la Comissió és el principi de reciprocitat: cal exigir d’ara endavant als països que vulguin vendre productes agraris i ramaders a la Unió Europea els mateixos requisits de qualitat, sanitaris, socio-laborals, ambientals i de benestar animal que s’exigeix als productors europeus (de manera potser massa creixent, per cert). Si això no es vigila com als Estats Units, on el control de fronteres és molt exhaustiu i acurat, no hi haurà PAC que valgui. Avui la Xina i el Brasil ja no són països pobres, amb els quals l’agricultura europea era sacrificada en els acords industrials de la UE amb aquests països. Quan un porc al Brasil és més barat a Catalunya que un porc criat a Catalunya alguna cosa considerable falla (consideracions mediambientals i de kilòmetre zero a banda). Aquest és un exemple típic de la pugna nord-sud al Parlament Europeu: els països nòrdics volen tomàquets i avellanes, per posar un exemple, a preu quasi-zero i per això voldrien barra lliure d’entrada per a les produccions de Marroc i de Turquia, que amenacen tots els sectors europeus mediterranis en no complir les condicions abans esmentades. Aquesta és clarament una línia vermella i jo, com altres diputats, ja hem fet moltes preguntes parlamentàries a la Comissió i moltes intervencions en debats en aquest sentit.\n5.- La PAC vol eliminar el que es coneix com a drets històrics, a més de posar un límit de 300.000 euros als seus perceptors (a Espanya la principal beneficiària és la duquesa d’Alba): en els darrers anys els productors rebien primes en funció dels rendiments obtinguts entre els anys 2000 i 2002. Això fa que dos pagesos veïns per exemple, per causa d’haver tingut diferents conreus en aquells anys (i per tant diferents rendiments), hagin estat rebent pagaments molt diferents. A llarg termini la Comissió vol fer convergir a nivell europeu el pagament d’una prima semblant (el que s’anomena la tarifa plana) i aquí entra en joc un altre element que serà sens dubte polèmic: els perceptors hauran de ser “pagesos actius”…. i la pregunta és: qui i com es defineix un “pagès actiu?” (“active farmer” en anglès).\n6.- Es comenta molt a Brussel.les que avui ja és Alemanya, i no França, la primera potència agrària d’Europa. Com van els alemanys!! Frankfurt està prenent activitats financers a Londres gràcies a l’euro i al BCE i, tot i seguir essent la gran i indiscutible potència industrial europea, ara resulta que els governs de Merkel ha propulsat també l’agricultura a Alemanya: el governs de la CDU han fet viables moltes explotacions ramaderes petites (de 100 truges, per exemple) tot autoritzant-les a comercialitzar a les xarxes energètiques el biogas que es pot extreure dels purins (amb aquests diners poden mantenir les explotacions!!). Aquest és un bon exemple que hi ha governs a Europa que no només pensen en primar els grans terratinents o les grans corporacions agrícoles i ramaderes, sinó també els petits pagesos. A veure si aqui en prenem nota!!\n7.- A Catalunya un sector que pot ser perjudicat d’aquesta reforma de la PAC, segons la proposta de la Comissió, pot ser la ramaderia intensiva sense base territorial i, en canvi, el gran beneficiat podria ser-ne la ramaderia extensiva d’alta muntanya. Si van endanvat l’exigència de terrenys associats a explotacions ramaderes intensives (de granja) per a cobrar la prima, això pot ser letal per a molts productors catalans. A l’alta muntanya, en canvi, es poden sumar fons europeus d’ajut a zones de difícil accés (“less favourites areas”) amb els que volen promoure la ramaderia extensiva. I un element important per a Catalunya: la Comissió vol prioritzar els ajuts a les cooperatives de productors enfront dels productors individuals. L’atomització de l’oferta (pagesos), enfront de la concentració de la demanda (distribució) explica el gran i creixent poder de negociació dels segons enfront dels primeres generat en els darrers anys.\n8.- La co-decisió del Parlament és important: mentre la Comissió anava perfilant la seva proposta, s’han debatut i votat al Parlament dos informes sobre la reforma de la PAC. Així, al maig passat es van obtenir dues improtants victòries: es va guanyar la proposta que defensa els drets de plantació de la vinya i de les quotes lleteres. Enfront dels desitjos d’alguns països nòrdics de liberalització total (cosa que pot ensorraria els preus i acabaria fent disminuir la qualitat dels productes), els diputats van donar un senyal clar a la Comissió que volen defensar el control de la quantitat (i de la qualitat) de vi i de llet que es produeix a Europa.\nA Catalunya un 75% de la seva agricultura i ramaderia no reben ajuts ni subvencions i competeix (i no pas malament) plenament en mercats internacionals oberts i globalitzats. Això fa que Catalunya sigui menys dependent que altres territoris del resultat d’aquesta reforma, per bé que allò que s’acabi decidint afectarà el futur d’alguns sectors a casa nostra: ara és l’hora que els diferents sectors agraris, ramaders i forestals ens facin servir en la defensa dels seus interessos, tal com fan aquests sectors al nord d’Europa amb els seus eurodiputats.\nUna resposta a "Reforma de la PAC: riscos i oportunitats"\n13 d'octubre de 2011 a les 9:51\nPrimer de tot dir-te que un escrit molt clar i explicatiu. Bé!\nTinc, a partir d’ara però una pregunta. Demanes que els pagesos et “facin servir en la defensa dels seus interessos”, quines vies de participació preveu la tramitació d’aquesta reforma i, si existeix, com això es traduirà al nostre país? També per la teva part, si preveus alguna acció per exposar-ho, per acostar-ho al territori, etc. Bàsicament per poder fer això que dius tu, fer-te servir.


Articles d'estiu (Empar Moliner)\nEMPAR MOLINER 29/08/2013 00:00\nA LA FACULTAT de periodisme de Sant Kevin de Vallfosca hem impartit un màster d'articulisme d'estiu. Hi són convidades les principals plomes estiuenques catalanes, que han contribuït de manera decisiva a fer que el gènere es consolidi a la premsa en català. Us n'avanço el programa d'avui:\nEl tertulià i escriptor Pere Safufa ens analitzarà la seva obra mestra de l'estiu. L'article Em trobo un company d'escola al Puiggraciós . Parlarem de com se li va acudir aquest paràgraf: "Fent el vermut al bar de la Paquita (un costum que s'està perdent, com es perden les fulles dels arbres a la tardor poderosa i volcànica) i molt ocupat en el dolce far niente veig passar un amic del seminari. El saludo i el convido a un got. Però com que ell fa règim (colesterol i triglicèrids a l'analítica) li proposo de fer un tomb per explicar-nos la vida. Explicar la vida?"\nL'escriptor i expert en futbol i pornografia Manu Proubasta ens ensenyarà com s'ho fa per convertir en un llarguíssim i genial article qualsevol cartell o prospecte, any rere any. Amb ell analitzarem l'article La carta del restaurant de sota casa , que ha fet, amb èxit, tres estius seguits. Desmuntarem aquest paràgraf. "A la carta hi ha ou ferrat. Em sorprèn, perquè de queixar-nos que als restaurants no tenen menjar saludable hem anat a l'altre extrem i ara és una raresa trobar-hi menjar no saludable. Ou ferrat. Penso en un cavall i en les ferradures. Consultant laViquipèdia m'assabento que fer l'ou és més difícil del que sembla. Es fa així:"


La regidora de Desenvolupament Econòmic Sostenible de l'Ajuntament de València, Sandra Gómez, ha inaugurat ‘VIT Emprén Summit 2018’, la cita anual de referència de l'ecosistema emprenedor innovador en la ciutat. «A València donem la benvinguda a totes les persones que vulguen desenvolupar una idea innovadora, som una ciutat oberta que té molt a oferir i que és conscient de les facilitats que precisen projectes com els vostres», ha defensat Sandra Gómez.\nEn este esdeveniment, organitzat per València Activa a través de VIT Emprén, s'ha realitzat un balanç de les principals accions de la comunitat VIT, que compta actualment amb 500 startups i més de 4.500 membres registrats, que la consoliden com el tercer ecosistema d'Espanya després de Madrid i Barcelona.\n‘Vit Emprén Summit 2018’ ha congregat un nombre destacat d'emprenedors, startups, acceleradores, inversors, escoles de negoci, universitats, coworkings, mentors i comunitats de coneixement de la ciutat. Concretament, més de 300 persones han participat en l'esdeveniment.\nDurant la jornada s'ha presentat la nova plataforma VLC Tech City, que «permetrà crear un nou model de ciutat innovador i tecnològic basat en la creació de coneixement, talent i ocupació de qualitat». En este sentit, Sandra Gómez ha traslladat el seu desig de «situar València com a ciutat referent en innovació i emprenedoria en l’àmbit internacional», alhora que ha destacat la labor de VIT Emprén, «una comunitat clau per a l'ecosistema innovador valencià, que està més viu que mai».\nEste fòrum, clau per a l’emprenedoria valenciana, ha reunit alguns dels speakers internacionals més influents, procedents de llocs clau com ara Silicon Valley o Massachusetts, epicentres del desenvolupament tecnològic i la innovació. La ponència de tancament ha sigut de Cynthia Barnhart, rectora del MIT (Massachusetts Institut of Technology), que en la seua intervenció ha compartit algunes de les experiències més destacades en matèria d’emprenedoria de la seua prestigiosa universitat.\nBALANÇ I FUTUR DE VIT EMPRÉN\nEn l'últim any, amb l'objectiu d'internacionalitzar l'ecosistema emprenedor valencià, s'ha fomentat la participació i promoció en fires com ara 4YFN a Barcelona, juntament amb la realització de missions d'estudi i comercials, com la del passat mes d'abril a Silicon Valley.\nTambé s'han desenvolupat diferents accions formatives, com ara la Woman Edition o cursos de programació com ara el Talent Coder Femení. Igualment, enguany s'ha premiat el talent emprenedor en els premis València Startups Awards i s'ha celebrat l'esdeveniment internacional Startup Sesame Summit.\nPel que fa a accions futures convé destacar la pròxima participació de VIT Emprén en la missió Tel Aviv DLD Innovation Festival, una nova missió a Silicon Valley. Com a principal novetat, «celebrarem el València Startup Market, un esdeveniment que convertirà un dels punts més emblemàtics de la ciutat en un gran aparador per a les startups de la comunitat VIT Emprén», ha destacat Gómez.


Mor Liam Miller, exfutbolista del Manchester United, a causa d'un càncer de pàncrees\nLa malaltia li va ser diagnosticada el passat mes de novembre\n10/02/2018 16:33 | Actualitzat a 10/02/2018 22:11\nLiam Miller, durant la seva etapa al Manchester United | Cedida\nEl futbolista Liam Miller, ex del Manchester United, entre altres equips, i internacional per la República d'Irlanda, ha mort aquest passat divendres 9 de febrer a l'edat de 36 anys. Ha sigut a causa d'un càncer de pàncrees que no va ser capaç de superar. Li van diagnosticar al novembre, i només quatre mesos després ha perdut la vida.\nMiller jugava al Brisbane Roae, un equip australià, quan els metges van detectar-li la fatídica malaltia. Després de saber la dura notícia, el futbolista va decidir tornar a Cork, lloc on va néixer, per començar la seva lluita contra el càncer. Tot i això no va poder evitar les dures conseqüències de la malaltia i ha acabat perdent la vida.\nLiam Miller ha tingut una gran carrera futbolística, jugant a grans clubs de primer nivell, com és el cas del Celtic de Glasgow, per exemple. Allà va iniciar-se com a futbolista professional i amb aquest equip va guanyar una lliga d'Escòcia. Va passar també per altres equips de la Premier League, com el Leeds United, el Sunderland o el Queens Park Rangers, tot i que, sens dubte, el més prestigiós de tots va ser el Manchester United.\nActualment, ja cap al final de la seva carrera, i des de 2011, es va traslladar a Austràlia. Allà va jugar a les ordres del Perth Glory i del Brisbane Roar, l'últim equip al qual va jugar. D'altra banda, a la selecció del seu país també hi va fer un bon paper. Va arribar a jugar fins a 21 partits amb Irlanda.\nEl món del futbol consternat\nEl món del futbol s'ha mostrat bastant tocat amb aquesta pèrdua, bona mostra d'això són els missatges que han publicat a les xarxes socials els diferents clubs que han pogut comptar en els últims anys amb el jugador. El Manchester United, el Sunderland, el Leeds i el Celtic de Glasgow són només alguns dels equips que han volgut dedicar unes paraules o homenatjar Liam Miller.


Convocatòria oberta per a la campanya "Retrobem la nostra música" 2019 de la Diputació de València\nConvocatòria oberta per a la campanya “Retrobem la nostra música” 2019 de la Diputació de València\nACTUALITZACIÓ: La Diputació de València ha emés un decret del President en el qual modifica la convocatòria a causa d’un error numèric, concretament en el punt 1.1. “Convocatòria de concessió de subvencions de la Diputació de València a activitats culturals d’entitats sense ànim de lucre: «Retrobem la Nostra Música»”.\nb) Certificat emés per qui representa legalment l’entitat sobre que almenys el 80 per cent de les persones que la componen resideixen en el mateix municipi de l’entitat i que l’entitat té domicili social en el municipi al qual representa, al qual es podrà accedir en www.dival.es/promocion-cultural\nHa de de dir:\nb) Certificat emés per qui representa legalment l’entitat sobre que almenys el 20 per cent de les persones que la componen resideixen en el mateix municipi de l’entitat i que l’entitat té domicili social en el municipi al qual representa, al qual es podrà accedir en www.dival.es/promocion-cultural\nLa Diputació àmplia el termini de presentació de sol·licituds en 7 dies hàbils, acabant el 15 de maig de 2019 per als apartats rectificats.\nPodeu consultar el text del Decret al final de la notícia.\nNova edició de la campanya “Retrobem la nostra música” que fica en marxa la Diputació de València per tal d’oferir subvencions a entitats sense ànim de lucre per al desenvolupament d’activitats culturals. A aquesta convocatòria de 2019 poden presentar-se societats musicals, agrupacions corals, orquestres de pols i pua, grups de tabal i dolçaina, grups de dansa i rondalles.\nLes Societats Musicals que decidisquen optar a aquestes subvencions hauran de destinar l’import de les mateixes a algun dels següents apartats: concerts, ajudes a les escoles de educands, ajuda per a l’adquisició de partitures per al Certamen Provincial, i ajudes per a la realització d’un concert fora de la província de València per als guanyadors del Certamen de Bandes de Música de la Diputació de València.\nEl termini de presentació de sol·licituds començarà demà dia 10 d’abril i s’estendrà fins el 6 15 de maig de 2019.\nLes sol·licituds es realitzaran a través del formulari oficial, que inclourà la declaració responsable que l’entitat no incompleix cap de les prohibicions per a obtenir la condició de beneficiari, previstes en l’art. 13 LGT i en l’art. 6 de l’Ordenança General de Subvencions, a més de la documentació pertinent segons la modalitat per a la que es sol·licite l’ajuda.\nDescarrega el decret de modificació d’errades. [PDF]\nDescarrega el BOP amb la correcció d’errades. [PDF]


5. L’amfiteatre (A) | Camp d'Aprenentatge de la ciutat de Tarragona\nPresentació » Private: Activitats » Private: Blocs d’activitats » Tarraco a l’Època Romana » Educació Secundaria, Cicles Formatius i Batxillerat » 1. ACTIVITATS A REALITZAR EN EL PROPI MONUMENT O INDRET » 1.B) Activitats autònomes » 5. L’amfiteatre (A)\nTenim unes activitats breus per als alumnes d’educació primària, per tal de conèixer les parts bàsiques del monument i iniciar-se en la lectura de la seva planta i en la interpretació de les funcions i de l’estructura social. Relacionem els principals gladiadors que si movien: els samites, els retiarius, els tracis, etc. i les seves tàctiques de lluita així com el seu armament.\nPer als alumnes de Secundària comptem amb un quadern específic que ens permet fer treballs previs i de camp.\nSi envieu la sol·licitud, el CdA us facilita gratuïtament el material didàctic, us concerta dia i hora per realitzar la visita, us tramita la sol·licitud per a accedir-hi gratuïtament i us convoca a una trobada de coordinació per informar detalladament de les activitats a realitzar pel professorat responsable. Si voleu activitat guiada pel professorat del CdA, heu de sol·licitar la 74. L’amfiteatre (G).\nGaudir de la localització i de la monumentalitat de l´edifici.\nComprendre les principals parts del monument.\nDiferenciar els espectacles que s´hi realitzaven.\nValorar el patrimoni cultural com a herència rebuda del passat, per defensar-ne la conservació i afavorir que les generacions futures se l’apropin.\nCiències Socials i Cultura clàssica.\nA l’aula i a l’amfiteatre de Tarragona.\nCicle Mitjà i Superior de l’Educació Primària , l’ESO, Batxillerat i Cicles Formatius.\nPer als alumnes de Primària: Treballs previs, de camp i posteriors.\nPer als alumnes de Secundària: Treballs previs, de camp i posteriors.\nEducació primària: Compteu amb els materials de la carpeta de Tàrraco la ciutat romana, els quals us serviran per situar i contextualitzar l’edifici. A més hi trobareu uns fulls per a la visita al monument, així com el dossier de l’Amfiteatre completat amb el material per al professorat, amb el solucionari.\nEducació secundària: Teniu a la vostra disposició el conte La mort plana sobre l’arena de Tàrraco, més una proposta d’activitats sobre el llibre, graduades en dos nivells de dificultat i material per al professorat. Alhora podeu utilitzar el dossier de l’Amfiteatre, completat també amb el material per al professorat.\nTrobareu tot el material a la nostra pàgina web en l’apartat Publicacions penjats com a PDF, per tal que us els despengeu i em pugueu fer fotocòpies per als alumnes. A més, en les Activitats on-line trobareu gladiadors que els alumnes poden vestir amb les seves peces característiques.\nUns fulls impresos.\nDossier de l’Amfiteatre i material per al professorat.\nEl conte: La mort plana sobre l’arena de Tàrraco, més les activitats, gradades en 2 nivells i el material del professorat.\nAl voltant d’una hora.\nDepèn del centre.\nAconsellem fer l’explicació i les activitats a les grades i visitar posteriorment l’arena. Aquesta activitat està dissenyada de manera que en permet l’aplicació autònoma per part del professorat interessat.\nActualment, l’edifici compta amb un petit espai espai on es pot veure un audiovisual sobre l’edifici i la seva transformació en indret de culte cristià.


Investiguen un nou punt en la mar de Tenerife per un brusc moviment del vaixell\nLa funda nòrdica ha sigut reconeguda per la família del pare i ha sigut enviada al laboratori per a veure si hi ha restes biològiques\ndimecres, 9 de juny 2021 - 13:44h\nÉs la primera pista després de 42 dies de cerca. Els dos objectes estan sent analitzats ara per experts de la Guàrdia Civil. S'analitzen en un laboratori de criminologia de la guàrdia civil a Madrid on tracten de buscar alguna resta d'ADN. Una tasca gens fàcil tenint en compte que porten més de 40 dies en el fons de la mar i a molta profunditat.\nEl treball també és intens en la mar. En eixa zona, on el vaixell oceanogràfic va trobar la botella i la funda nòrdica embullada ara els experts busquen l'àncora, el cinturó de ploms i eixos 'petates' que les càmeres de seguretat del port van veure com Tomás Gimeno, pare de les xiquetes desaparegudes a Tenerife, ficava en la seua llanxa la primera vegada que va eixir a navegar.\nEl vaixell oceanogràfic tenia previst marxar-se ahir però continuarà el seu treball almenys fins dilluns que ve. 10 dies ha tardat a rastrejar una superfície de 35 km². Fins que el robot submarí ha trobat els 2 objectes.\nEl descobriment de la botella de busseig i la funda nòrdica de Tomás Gimeno ha posat la investigació, potes enlaire en la mar de Tenerife.\nEls agents continuen buscant intensament alguna pista que els porte a Anna i Olivia i 'El programa de Ana Rosa' informa des del lloc dels fets.\nLa mare de les xiquetes va ser la que va confirmar a la Guàrdia Civil que els dos elements trobats en el fons de la mar procedien al pare de les seues filles. Ara, els agents han introduït un nou element en la investigació: "Estan usant un magnetòmetre per si hi haguera algun objecte metàl·lic al costat d'on van trobar la botella d'oxigen i les fonga nòrdica".\nA més, Luis Rendueles informa una altra novetat en la investigació: "Els dos objectes són del pare, la funda també, la idea dels investigadors és que és l'últim del qual es desfà Tomás pel lloc en el qual es troba".\nEl moviment cridaner del vaixell: "La primera vegada que veiem un moviment diferent"\nLa reportera, des de la costa de Tenerife, compte un moviment que ha cridat l'atenció a tots els presents: "S'ha precipitat un moviment del vaixell, fa una hora el vaixell feia un viratge brusc en línia recta fins a un punt concret, just enfront del dic d'aqueixa dàrsena pesquera d'on va eixir Tomás, mirant un punt molt concret, donant voltes".\nDesprés, la periodista continua: "Després s'ha endinsat en alta mar de nou, sempre s'ha mantingut en la mateixa àrea on es triangula el senyal telefònic de Tomás, eixa àrea de 10 milles, es treballa en el mateix punt en el qual es va trobar la botella i la funda".\n"Han estat 72 hores treballant i ara és la primera vegada que veiem un moviment diferent, pel tragueig del senyal GPS del vaixell, tractant de fer una espècie de rectangle més ampli per a pentinar la zona des del punt de la troballa fins a la dàrsena pesquera que és d'on Tomás eixiria".\n"'El Pequeño Nicolás', condemnat a 1 any i 9 mesos de presó" "Assassinada pels seus familiars perquè no va voler casar-se amb el seu cosí"


Recepta electrònica: projecte Rec@t. CatSalut. Servei Català de la Salut\nLa recepta electrònica és una eina que permet la gestió integrada de la prestació farmacèutica, incorporant progressivament les prescripcions realitzades en els diversos àmbits assistencials.\nLa recepta electrònica, com altres projectes relacionats amb les tecnologies de la informació i la comunicació, s’emmarca en l’objectiu d’impulsar el desenvolupament i la utilització de les TIC i el treball en xarxa en l’àmbit de la salut, per avançar cap a un model basat en una atenció més personalitzada per a tota la ciutadania i la millora de la qualitat assistencial.\nLa recepta electrònica aporta importants avantatges davant la recepta en paper tradicional i afavoreix una prestació farmacèutica de més qualitat, integrada i més sostenible per al conjunt del sistema de salut.\nQuines millores aporta?\nLa recepta electrònica és un projecte dinàmic en estat continu d’evolució. No és només una eina de prescripció i dispensació, sinó que introdueix millores en informació al pacient, l’accessibilitat a la prestació i la seguretat en l’ús dels medicaments. A continuació es recullen les millores més destacades:\nIntegra els tractaments vigents per a un pacient, independentment del nivell assistencial on s’han prescrit, l’entitat proveïdora i el professional que ha realitzat la prescripció.\nMillora la informació al pacient amb el Pla de medicació.\nTé avantatges en l’accessibilitat a la prestació farmacèutica per part del pacient.\nFacilita una millor comunicació entre els diferents àmbits de prescripció i més relació amb els professionals que dispensen els tractaments.\nAgilitza el seguiment farmacoterapèutic.\nPossibilitat de fer difusió d’alertes farmacològiques de seguretat.\nPossibilitat d’incorporar noves eines de suport a la prescripció i dispensació farmacèutiques, de manera transversal i a temps real.\nProgressiva incorporació en el Pla de medicació de la medicació no finançada en l’àmbit del sistema sanitari públic.\nIntegritat i privacitat.\nAccés segur a la informació del pacient.\nAccessibilitat a la prestació farmacèutica.\nDesenvolupament d'un marc legal específic.\nSistema centralitzat, en temps real, que permet inserir missatges entre professionals que possibiliten la gestió conjunta de la prescripció.\nModel escalable i interoperable.\nImplantat amb un Pla de contingència que habilita un portal segur per a possibles no-disponibilitats del sistema.\nEl Pla de medicació\nÉs el full que es lliura a les persones i que conté tota la informació necessària per poder seguir correctament el tractament i alhora:\nAfavoreix la interrelació entre els diferents professionals prescriptors i dispensadors, i esdevé un nou canal de comunicació entre ells.\nAporta informació sobre la durada del tractament o com prendre la medicació.\nPermet que determinades prescripcions es pugin imprimir per separat, si el pacient així ho sol·licita.\nAgrupa els tractaments per separat en funció de si són crònics o de llarga durada, aguts o de curta durada, tractaments a seguir en cas que sigui necessari i tractaments amb medicació no finançada pel sistema sanitari públic.\nConté un codi de seguretat que és imprescindible per accedir a la informació farmacoterapèutica del pacient.\nInclou la informació orientativa del cost del tractament, per a un major coneixement sobre el cost dels serveis sanitaris.\nExemple pla de medicació [180,22 KB ]\nEl projecte s’ha implementat a tots els equips d'atenció primària i centres de la xarxa hospitalària d’utilització pública i està àmpliament desplegat a la resta d’àmbits assistencials de l’atenció especialitzada (xarxa de salut mental i atenció sociosanitària).\nTotes les oficines de farmàcia de Catalunya dispensen la recepta electrònica.\nLa mitjana d’activitat en un dia laborable supera les 480.000 receptes dispensades.\nLes persones han valorat la recepta electrònica amb 8,4 sobre 10 en una enquesta de satisfacció.\nActualment, el 96% de les receptes es prescriuen electrònicament.\nEscalabilitat i interoperativitat del model\nActualment, amb la recepta electrònica és possible desplaçar-se a una altra comunitat autònoma, i recollir la medicació prescrita en qualsevol oficina de farmàcia.\nPer a més informació, es pot consultar: La recepta electrònica.\nAfavorir la coresponsabilització del ciutadà en la cura de la pròpia salut. El pacient té la possibilitat d’accedir a informació sobre el seu Pla de medicació, així com reimprimir-lo a través de la plataforma La Meva Salut.\nFacilitar la tasca dels professionals. Implementar noves eines de suport a la prescripció i la dispensació, millorar la detecció d’interaccions i duplicitats i facilitar la comunicació entre professionals sanitaris. Tot plegat contribueix a millorar la seguretat i la qualitat de la prestació farmacèutica.\nPropera incorporació al sistema de recepta electrònica de la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria.\nEl sistema està concebut basant-se en la interoperabilitat i haurà de permetre la interacció amb la resta de comunitats autònomes i països europeus.\nInstrucció 04/2012 del CatSalut, requeriments i criteris comuns mínims per a la prescripció, revisió i renovació de tractaments crònics mitjançant recepta\nReial decret 1718/2010, de 17 de desembre [0 Bytes ]\nReial decret 1718/2010, de 17 de desembre, sobre recepta mèdica i ordres de dispensació.\nDecret 91/2009, de 9 de juny, que regula la recepta electrònica i la tramitació telemàtica de la prestació farmacèutica\nOrdre SLT/72/2008, de 12 de febrer, per la qual es desplega el Decret 159/2007\nDecret 159/2007, de 24 de juliol, que regula la recepta electrònica\nLa recepta electrònica: guia d'informació i consulta per als centres de salut i les oficines de farmàcia [1,24 MB ]\nPreguntes i respostes sobre la prescripció i dispensació de medicaments a través de la recepta electrònica.\nEnquesta de satisfacció a la ciutadania sobre la recepta electrònica\nResultats de les diferents edicions de l’estudi de satisfacció amb la recepta electrònica.\nWeb del projecte europeu de salut electrònica: Smart Open Services for European Patients epSOS (serveis intel·ligents oberts per a pacients europeus).


Les societats, les successions d’empresa i la teoria de l’aixecament del vel | Grup d'Assessoria ACEDE\n← TREBALLADOR AUTÒNOM: NECESSÀRIA COBERTURA ASSEGURADORA\nPREVENIR ÉS GUANYAR →\nL’existència de la figura de les societats mercantils, siguin en la fórmula que siguin, obeeix, entre altres motius, a una necessitat en el món jurídic: separar els drets i obligacions d’una empresa dels drets i obligacions dels seus socis. Així, a través de la construcció de la figura societària i dotant-la del que s’anomena personalitat jurídica, una societat té personalitat pròpia en el tràfic jurídic i, alhora, fem possible, també, que només respongui fins al límit del seu patrimoni.\nJa hem analitzat anteriorment que aquesta limitació a la responsabilitat no és absoluta. En determinats casos taxats per les lleis, els creditors poden destruir aquest mur de la limitació de la responsabilitat i procurar la satisfacció dels seus deutes accedint, per exemple, al patrimoni de l’administrador. Però, més enllà d’aquestes qüestions ja abordades, en aquest article exposarem els casos en què és possible aixecar el vel per analitzar a fons qui hi ha darrere d’una societat i com fraudulentament està utilitzant l’estructura societària per no respondre de les seves responsabilitats.\nUna de les aplicacions més habituals de la doctrina de l’aixecament del vel és en els casos de successió d’empresa; aquells casos en què s’obren i es tanquen empreses per deixar els deutes enrere i anar rebent els nous ingressos a la societat nova. No és suficient perquè prosperi en un jutjat l’aixecament del vel aquell simple enfocament d’entendre que si hi ha el mateix domicili societari i la mateixa activitat ja hi ha possibilitat de derivar la responsabilitat a la nova societat. Les diferents sentències dels jutjats i tribunals han anat configurant una jurisprudència en aquests casos en els quals, la clau de l’èxit perquè prosperin passa per enquadrar el supòsit en una de les diferents categories ja sentenciades anteriorment. Es tracta, breument i com a enumeració, dels següents supòsits:\n• casos de confusió de patrimonis entre les societats o entre els socis i les societats\n• casos d’infracapitalització de la societat deutora\n• casos de confusió d’identitats on totes les societats i els socis actuen com si es tractés d’una mateixa persona\n• casos de buidat patrimonial\n• casos de direcció externa de la societat a través de filials i d’una societat matriu\n• o, finalment, casos en què és flagrant l’existència d’altres tipus d’abusos de la personalitat jurídica de la societat orientats a eludir el compliment d’obligacions amb els creditors.\nCada un d’aquests casos mereix un estudi a fons i, sobretot, una existència de proves suficients per poder recórrer a la teoria de l’aixecament del vel. No obstant això, si és així, els creditors podran veure com, malgrat que no existeixi una relació directa entre ells i la societat solvent, s’aconsegueix connectar la responsabilitat amb aquelles societats o persones que formalment no havien contret obligacions (en aquests casos la relació jurídica o, habitualment el contracte, només existia amb la societat incomplidora).


Comença la reurbanització del carrer Muntanya de les Pedreres - Empordà\nComença la reurbanització del carrer Muntanya de les Pedreres\nLes obres, molt reivindicades pels veïns, duraran uns sis mesos i tenen un pressupost de 256.000 ?\nddg 11.06.2019 | 06:30\nUn operari al carrer Muntanya, on aquest dilluns han començat els treballs. foto: aniol resclosa\nUn operari al carrer Muntanya, on aquest dilluns han començat els treballs.\nInici d'obres al carrer Muntanya, al barri de les Pedreres. Operaris de l'empresa adjudicatària Aglomerats Girona van iniciar ahir els primers moviments al vial per executar un projecte urbanístic que durarà uns sis mesos. Per exemple, van començar a fer forats als laterals del carrer i a marcar amb colors diferents els punts on hi ha elements soterrats.\nEls treballs han de permetre la construcció d'una plataforma única en tota l'amplada de la via, que serveixi per a l'ús dels vehicles dels veïns i que alhora permeti el pas dels vianants al mateix nivell.\nLes obres, amb un pressupost de 256.746 euros, han començat més tard del que s'havia previst perquè es va demanar documentació extra a l'empresa que havia guanyat el concurs públic, referida sobretot al preu al qual estava disposat a fer la reforma del carrer i al número de treballadors que prendrien part en l'execució del projecte. Aquesta millora és una llarga reivindicació de l'Associació de Veïns de les Pedreres. Malgrat que hi passen pocs vehicles, en determinades hores és molt utilitzat per vianants, donat que connecta el centre de la ciutat amb diferents centres educatius, com l'institut Vicens Vives, l'escola Annexa Joan Puigvert o el Centre de recursos pedagògics del Gironès. Molts cops, la gent acaba passant pel mig del carrer perquè les voreres són estretes i topen amb alguns obstacles com ara pilones i altres elements.\nEl carrer té una llargada total de 239 metres. S'inicia a la cruïlla amb la pujada de les Pedreres i s'acaba a la cruïlla amb el carrer d'Isabel la Catòlica i el carrer Sol, a l'institut Vicens Vives. Al tram on el carrer és més ampli, a tocar de l'institut Vicens Vives, el projecte preveu col·locar-hi elements de mobiliari urbà, com seients, papereres, etc. A més a més, es crearà una nova xarxa de recollida d'aigües plujanes i hi haurà un enllumenat públic nou, amb diferents formats.


Reus inaugura els parcs de cal·listènia del Parc de Mas Iglesias i la Plaça dels Ganxets\nL'Ajuntament té previst construir un tercer parc de cal·listènia dins del parc del Lliscament\nParc de cal·listènia que s’ha instal·lat recentment al Parc de Mas Iglesias REUS.CAT\nDiumenge, 10 abril 2022 18:25\nL'Ajuntament de Reus va inaugurar dijous els nous parcs de cal·listènia que s’han instal·lat recentment al Parc de Mas Iglesias i a la plaça dels Ganxets. Després dels parlaments de l'alcalde de la ciutat, Carles Pellicer, i del regidor d'Esports, Pep Cuerba, el públic asssistent va poder gaudir d'una demostració d'entrenament i assessorament per part d’un grup d’instructors experts en equips de cal·listènia.\nLes obres d’instal·lació d’aquests equipaments les ha portat a terme l’empresa Hidroiter SL amb un pressupost de 45.889,80 IVA inclòs. L'Ajuntament té previst construir un tercer parc de cal·listènia dins del parc del Lliscament.\nParc de cal·listènia de la plaça dels Ganxets:\nLa cal·listènia és un sistema d’exercicis físics a partir de l'ús del propi pes corporal. En aquest sistema, l’interès radica en els moviments de les cadenes musculars que composen el cos humà. És tracta d’una pràctica esportiva que esta guanyant popularitat, ja que és apta per a tot tipus de públic, sense límit d’edat, i recomanada fins i tot per al tractament de problemes musculars. En els últims anys, la seva aparició en l’espai públic a partir d’elements estructurals que faciliten la seva pràctica, ha esdevingut un nou complement esportiu en l’ampli catàleg d'equipaments a l’espai públic.


Les importacions permeten al port de Barcelona aconseguir els dos milions de teus fins al juliol – El Mercantil\nLes importacions permeten al port de Barcelona aconseguir els dos milions de teus fins al juliol\nEls granels líquids també han registrat una evolució positiva fins a juliol, amb un augment del 1,9% respecte al mateix període de 2018\nL’Autoritat Portuària de Barcelona ha canalitzat fins a juliol un total de dos milions de teus, el 2,8% més que en el mateix període de 2018. Aquest increment es deu, principalment, a “la bona evolució dels contenidors plens d’importació”, segons ha explicat el port, que han experimentat un creixement del 3,7%. En contraposició, els d’exportació han descendit el 5,8%, mentre que els de transbord s’han mantingut estables, amb un lleuger descens del 0,4%.\nAixí mateix, el moviment total de de mercaderies del port s’ha situat en els 40,6 milions de tones. Concretament, els granels líquids han augmentat el 1,9%. Aquest increment s’ha fonamentat en hidrocarburs com el gasoil i el gas natural, a més d’altres productes com els biocombustibles i els olis i greixos. Entre els països més dinàmics en els seus intercanvis amb el port de Barcelona fins a juliol, es troben Aràbia Saudita, el Japó, els Estats Units i Egipte. “Cal destacar que el Japó serà la destinació de la nostra pròxima missió empresarial, que es desenvoluparà del 8 al 14 de novembre a Tòquio i Yokohama”, ha recordat l’autoritat portuària. Quant a les Autopistes del Mar, han registrat un volum de 247.213 utis en el període, el 1,6% menys que en 2018.\nPer la seva part, el port de Barcelona ha rebut 2,4 milions de passatgers en els primers set mesos de l’any, el 3,4% més que l’any passat. Tant els viatgers de ferris com de creueristes han augmentat, el 6,4% i el 2,1%, respectivament.


L’obra “Milcaps” s’instal·la al pati de La Model | CFP Maresme\nPublicat a les 11:31h a Alterarte\tper\tCFPMaresme\nLa inauguració, a la que va assistir la consellera de cultura de la Generalitat de Catalunya, Laura Borràs, va servir per mostrar al públic els Milcaps. L’obra estarà exposada en aquest espai fins que es traslladi a les instal·lacions de l’Hospital de Mataró. D’altra banda, l’exposició “Art Irreductible” en la qual s’emmarca, es desdoblarà entre La Model i la Nau Gaudí de Mataró.\nMilcaps és una obra relacionada directament amb la temàtica de la salut mental. Els caps simbolitzen precisament els cervells de les persones, els seus pensaments i sentiments, així com es diu popularment que les cares són “el mirall de l’ànima”. Durant els darrers mesos aquesta creació s’ha anat portant a terme al Centre Alterarte de Mataró, amb la col·laboració dels seus usuaris i usuàries, juntament amb persones provinents de l’Hospital de Mataró, del Centre d’Higiene Mental Les Corts, Fundació Setba i estudiants d’art de diversos instituts de la ciutat.


EL PLA ANUAL DE CENTRE - La Baula\nEL PLA ANUAL DE CENTRE\nIniciem el curs, iniciem un nou projecte…. Cal que disposem d’una eina que ens permet pensar, escriure i planificar tot el que avui iniciem i que ens hem proposat que ens porti a algun lloc. Per poder arribar-hi és imprescindible disposar del Pla Anual de Centre.\nSovint en el món de l’educació i de les persones, les eines de gestió i planificació ens són força alienes al nostre dia a dia, i sovint ens semblen eines d’altres entorns més empresarials, però en realitat ens és més proper del que pensem i caldria que disposéssim de més eines que ens fessin la feina més fàcil, i que ens fessin ser més efectius.\nLa planificació anual és una eina que ens permet posar a l’abast els nostres somnis i propòsits pel curs.\nPerquè ens serveix un pla anual de centre?\nPer liderar millor, liderem segons el pla elaborat per tots, és objectiu i no personalista\nPer millorar el treball en equip, tots treballem pels objectius compartits\nPer delegar millor i per fomentar l’autonomia dels professionals\nPer ser més eficients, pensem les coses abans de fer-les\nPer poder avaluar durant el camí, som on havíem dit que volíem anar?\nLas fases del PAC són:\nAvaluem el PAC de l’any anterior\nContinuem tenint objectius pendents que són vàlids per aquest anys? Els recuperem pel nou PAC. Ens va quedar part de la feina pendent? La tornem a planificar per acabar el que ens havíem proposat i no deixar les coses a mitges.\nEns proposem entre 3 i 5 objectius generals i no més de 15 objectius específics. Hem de tenir pocs objectius i que siguin assolibles. Tot l’equip hauria de poder recordar els objectius del curs sinó, no els treballarem.\nDesgranem cada objectiu específic amb un llistat d’accions temporalitzades i ordenades i amb persones responsables de garantir la seva execució\nTenim els recursos necessaris per portar a terme tot el que ens hem proposat? Sinó… haurem de replantejar-nos alguna de les accions.\nEns marquem indicadors de procés i finals per tal de poder anar avaluant la consecució de les accions, és important que hi hagi indicadors de procés, si tots els indicadors són finalistes quan anem a revisar el pla ja serà massa tard per repensar o reconduir la situació.\nPer últim cal que convertim el PAC en una eina fàcil de comunicar i de treballar, per tant defugim de documents de moltes pàgines que queden en un calaix i que ningú torna a revisar, si ens creiem que aquest ha de ser el full de ruta que ha de marcar la nostra feina del dia a dia, ha d’estar en un lloc visible de la sala de reunions, ha de ser una eina de treball durant les reunions. Una recomanació és fer un esquema, un mapa conceptual molt visual que ens faciliti la compressió i seguiment. I fer-ne còpies per tothom!!!\nSi voleu conèixer un sistema innovador per elaborar el PAC entre tot l’equip, truqueu-nos…


Disseny Gràfic | Agència Màrqueting online a València | Celebrand\nEl disseny del teu projecte és com la roba que et poses per a una festa. Marquen la pauta de com et perceben. Treballem mà a mà amb tu per a entendre què necessites i creem el disseny per a impressió que diu exactament el que pretens.\nDissenys units a la teua imatge corporativa\nAmb dissenys agradables i personalitzats, la informació correcta i amb els acabats adequats, el disseny imprés es converteix en tota una experiència per al client objectiu.\nEstem especialitzats en la creació identitat corporativa, disseny gràfic publicitari, disseny editorial com a fullets i catàlegs, i tota mena de formats necessaris per a la comunicació gràfica d'una marca.\nEl marxandatge serà reflex de la teua marca. És el que s'encarrega d'allargar la visibilitat d'una marca quedant en la ment dels consumidors durant més temps.\nCreem dissenys frescos i cridaners per a incorporar en qualsevol producte, com en tasses o bolígrafs. També per a esdeveniments, com el disseny de roll ups i catàlegs. Tota classe de dissenys per a la comunicació gràfica d'una marca.\nCom treballem el disseny gràfic corporatiu\nComencem amb una primera presa de contacte del projecte. Escoltem les teues necessitats, la qual cosa vols obtenir de nosaltres i quines són les teues expectatives.\nAnalitzem l'estat, la coherència i l'atemporalitat gràfica del projecte i a partir d'aquest punt comencem a treballar seguint sempre una forta línia gràfica editorial.\nCuidem la teua imatge\nEl tipus de disseny que tries per a la teua marca determinarà com et perceben. Dissenyem imatges que generen impacte en els teus clients i una gran experiència visual.\nDesprés d'un primer esbós, et passem el torn perquè valides el disseny. En cas de necessitar-los, fem els ajustos necessaris fins a aconseguir aquell que encaix perfectament amb el que estàs buscant.


SANG | evaflowers\nPerformance d'un any de durada. Desembre 2018, Salt-novembre 23, la Bisbal d'Empordà. 2019. Catalunya. Vaig comprar la sang al desembre, entre 3 i 4 litres i la vaig cuidar. Vaig cuidar a la sang com objecte i a tots els propietaris dels congeladors, i ells/elles em varen cuidar a mi. El 23 de novembre, a quarts de quatre, vaig fer l'acció final al galliner de casa el meu germà i vaig escriure aquest petit text.\nM'ha trucat i ha dit: ja tinc el que vas demanar.\nEra líquida, tres o quatre litres a dintre d'una bossa de supermercat. Perquè no es veiés el que era, l'he entaforat en una bossa d'escombraries negra gegant. He caminat cap a casa ràpidament. Tapada fins a seny, porto tres jerseis i l'abric gris enorme de l'àvia, els cables dels auriculars a la butxaca i els auriculars per sobre del gorro, xiruques, guants blaus, bufanda marró i xandall gris. Sóc una gallimarsota que dorm vestida, bruta i esperrucada. Sóc la dona del sac, la dona del parrús. Hi ha boira i fa molta fred. La gent corre a comprar menjar per preparar el sopar. L'he posat al congelador de l'àvia abans que vingués la cuidadora. He hagut de treure coses i endreçar-les bé perquè hi capigués tot.\nJa està congelada. He anat a veure el noi que té la botiga de menjar cuinat. He pensat que ell ha de tenir espai de sobres al congelador. Podríem ser amics perquè ens portem pocs anys. Diuen que és solter i que viu amb la seva mare al darrere de la botiga. Mai s'ha fixat en mi. L'hi he preguntat, per trencar el gel, si cuina sang fregida. M'ha mirat amb bons ulls. Amb veure i mirar no n'hi ha prou. No acostumo a deixar els secrets en mans d'estranys. Els secrets de família. Hauria de sentir confiança per demanar-li el favor. L'hi he comprat una ració de pollastre amb samfaina i unes mandonguilles amb salsa de tomata.\nM'he emportat la sang de Salt a Girona. Al cotxe, primer l'he posat al lloc del passatger, a terra. Però després l'he posat al darrere. Conduir sense carnet és arriscat i traginar morts o coses semblants està prohibidíssim. L'he portat a casa de l'oncle. Tinc dret a la seva nevera. No l'ha volgut veure. No li agrada la sang ni el cinema gore. M'ha dit que no pateixi, quan la necessiti la traurem del congelador. Em sap greu ocupar tant d'espai, la nevera l'emplenem dos cops al mes i el congelador fa molt servei. La sang ha estat ben guardada quatre mesos. No és sang per cuinar.\nHe anat a casa del meu germà a La Bisbal. He netejat un lavabo que servirà de magatzem; hi posarà una segona nevera. Tenia una botiga de menjar per emportar, ara té gallines i ven ous. He recollit la sang a Girona i l'he portat a La Bisbal. La seva dona, no ha fet preguntes. Aquesta nevera és només per posar els ous i al congelador, la sang.\nHe organitzat un sopar i han dit que vindrien. He comprat te de gessamí, mantega, mongetes i patates, llonguets i pollastre arrebossat. Sempre n'hi ha un que es posa malalt o que la sang se li estanca i no l'hi corre prou de pressa.\nHan passat massa mesos. Ja no puc esperar més. Ni l'un ni l'altre no fan res per mi. No serveix de res que organitzi sopars. S'estimen més les gallines. Fa mal. Obro la bossa i els hi dono la sang. Les gallines piquen el gel. Marxo.\nHe conduït cap a Calella. M'he estirat al llit i he pensat que m'he equivocat. Aquesta sang és meva. Tinc la proveta que m'ha donat la infermera de l'Escala. He trucat al meu germà perquè espantés les gallines i em guardés sang per emplenar la proveta. M'ha dit que no volia anar al galliner, que plovia i feia fred. He conduït de Calella a La Bisbal, he aconseguit posar la sang a la proveta. L'he retornat al congelador.\nNo saben que això els salvarà. La meva força, el peu que pitja el fre i el gas és el mateix. Al sopar de germanor intercanviarem mitjons de la parada de Sant Feliu de Guíxols. Cuinarem junts i l'hi donarem la proveta al germà adoptat perquè la guardi el temps que sigui necessari. Té un congelador petit, però una proveta quep a qualsevol lloc. L'espai no és excusa. El meu cor es ampla i quan faig els exercicis d'estiraments i respiració s'engrandeix encara més i, llavors, hi cabem tots tres.\nMentre sóc fora, només demano que us estimeu i cuideu d'allò.\nHan passat cinc mesos. He tornat. M'ho he trobat tot desfet. No queda res, ni ningú. Les portes estan tancades, els llits són gelats, els cors corren lliures en direccions oposades. No agafen mai el telèfon, no hi són mai, estan molt lluny. Treballen tot el dia i tota la nit.\nLa meva àvia ara viu a la residència. El meu oncle no vol baixar. El meu germà ja no té dona, l'altre germà te un home. M'he quedat sola i amb una proveta col·locada en un congelador en el que no hi puc anar mai.\nFotos: Toni Bofill Miquel i Pau Arbonès Sala


Eix Cronològic 1833-1874 timeline | Timetoast timelines\nTimeline created by albanavarro\nFerran VII mor deixant com a hereva del tro a la seva filla Isabel II, que serà governat per Maria Cristina, la mare, fins que la nena arribi a l'edad adient\nGovernen els moderats\nGovernen els moderats implantant el liberalisme a Espanya\nEls Carlins negaven el govern d'Isabel II per la seva naturalesa com a dona i afirmaven que el rei havia de ser l'infant Carles. Per aquest motiu declaren la guerra al govern Isabelí\nGoverna Maria Cristina en nom de la seva filla Isabel II\nQuan el liberalisme arriba al poder, conformen l'Estatut Reial, un conjunt de normes semblants a una constitució poc liberalista on les corts eren estamentals (per renta), el palament consultiu i la sobriania de la Reina.\nEl progressista Mendizàbal va fer una desamortització de les terres eclesiàstiques. Es van apropiar els bens de l'esglèsia i es van subhastar per tal d'aconseguir recursos econòmics.\nComencen a governar els progresistes\nLa constitució progresista del 1837 fa una millor separació de poders. Defensa la Sobriania Nacional, el Sufragi Censitari i dona amplis drets i llibertats als nascuts a la península.\nTornen a governar els governants devaluant la Constitució de 1837\nAquest pacte acaba amb la I Guerra Carlina. Promet conservar la cultura, tradicions i furs tal com demanaven els carlins. (Es força el pacte amb una abraçada)\nEl general Espartero fa un pronunciament que obliga a Maria Cristina a fugir del país\nProgressistes - Regència d'Espartero\nTornen els progresistes al poder amb Espartero al capdavant\nModerats - DÈCADA MODERADA\nIsabel II agafa el poder amb els Moderats durant 10 anys. Aprofita aquest temps per reconciliar Esglèsia i Monarquia.\nS'instaura una constitució liberal moderada amb una Sobirania Compartida on la reina Isabel escull el senat. Els drets i lliberats són restingits pel nou moderantisme.\nInici del Bienni progressista amb una reforma de l'estat per la DESAMORTITZACIÓ DE MÀDOZ\nProgressistes - BIENNI LIBERAL\nEl nou pronunciament del general Vicálvaro acaba amb el govern moderat instaurant el BIENNI PROGRESISTA\nLa Reina va recolzar el govern d'O'Donell acabant amb el Bienni Progresista\nModerats - Desintegració de la monarquia\nEls moderats agafen els últims anys del govern d'Isabel II. El país pateix crisis en l'ambit econòmic i polític pels nous partits Unionistes, Progressites, Democràtics i Republicans que vol acabar amb el tro.\nFI DEL GOVERN D'ISABEL - LA GLORIOSA\nEs produeixen conflictes degut les crisis de l'Estat acabant amb la revolta de La Gloriosa dirigida pel general Prim (progressista) i Serrano (unionista) en un pronunciament. Aquesta revolta acaba amb l'expulsió d'Isabel II donant pas al SEXENNI DEMOCRÀTIC.\nUn cop enfonsat el regnat d'Isabel, s'instaurà un govern provisional a mans del general Prim i el general Serrano, on aquest últim serà el regent fins l'arribada d'un nou rei. Per tant, serà un govern governat per Unionistes i Progressistes.\nGuerra Colonial on Cuba vol independitzar-se d'Espanya per tenir més drets, lliberats i abolir l'esclavitut. Amadeu I es troba en plena revolta cubana\nLa Constitució de 1869 defensa la Sobirania Nacional, la Monarquia Parlamentaria, el Sufragi Universal Masculí i la Llibertat d'expressió.\nGovern d'Amadeu I de Savoia\nEl govern instaura Amadeu de Savoia com Rei d'Espanya imitant la monarquia democràtica d'aleshores a Itàlia.\nEl carlins volien una monarquia Borbònica. Per tant, anaven contra Amadeu I\nRenuncia d'Amadeu I\nAmadeu de Savoia renuncia al tro per les dues guerres i el desacord amb els partits del seu manat.\nEs forma una Constitució per a la república que es basa en la de 1868 canviant la part que dona suport a la monarquia\nDesprès de l'abdicació d'Amadeu I, s'instaura un govern sense monarquia: la Primera República Federal a Espanya amb divisions de Federalistes i Unionistes\nEl general Martínez Campos acaba amb la república proclamant rei a AlfonsXII, el fill d'Isabel II


Lisa Kennedy Montgomery Biografia, Edat, Marit, Nens, Alçada, Salari, Digne - Persones Famoses Als Eua\nLisa Kennedy Montgomery Biografia, Edat, Marit, Nens, Fox News, Salari i Patrimoni net\nLisa Kennedy Montgomery: biografia i wiki\nLisa Kennedy Montgomery és una personalitat radiofònica nord-americana, comentarista política, presentadora de Kennedy a la Fox Business Network i antiga MTV VJ. És amfitriona i panelista del programa 'Els cinc' del canal Fox News. Va ser l’amfitrió del programa de pedra electiva de nit de MTV, actualment vell, Alternative Nation, durant tota una part important dels anys noranta.\nLisa Kennedy Montgomery Edat i aniversari\nLisa va néixer el 8 de setembre de 1972 a Indianapolis, Indiana, i va créixer al llac Oswego, Oregon, Estats Units d'Amèrica. Té 47 anys a partir de l’any 2019.\nMontgomery va assistir a l'escola secundària Lakeridge. Es va unir a la Universitat de Califòrnia, a Los Angeles, on es va llicenciar en filosofia.\nés Tommy Bracco en una relació\nLisa Kennedy Montgomery Alçada i pes\nLisa es troba a una alçada aproximada de 5’8 ″ (1,72 m) i manté un pes corporal de 130,07 lliures (59 kg).\nLisa Kennedy Montgomery Nacionalitat\nLisa és nord-americana de naixement. Va néixer a Indianapolis, Indiana, i va créixer al llac Oswego, Oregon,un suburbi de Portland.\nLisa Kennedy Montgomery Pares i germans\nVa néixer a Indianapolis, Indiana, i va créixer al llac Oswego, Oregon, un suburbi afluent fora de Portland. El seu pare no s’esmenta enlloc, tot i que se sap que té dos germans.\nLisa Kennedy Montgomery Marit\nLisa està casada amb un ex snowboarder professional Dave Lee des del 2000. La parella està casada des de fa 18 anys i el seu matrimoni es fa fort cada dia. Lisa afirma que el seu marit no deixa de convertir-la en la persona més afortunada del món gràcies al seu suport en etapes gruixudes i primes.\nLisa Kennedy Montgomery Image Image\nLisa també va sortir amb el frontman i el guitarrista John Rzeznik de la banda Goo Goo Dolls. La cançó 'Name' va ser escrita sobre ella.Durant una aparició a Red Eye el setembre de 2012, Lisa va dir que li havien diagnosticat una malaltia celíaca,la va portar a canviar a una dieta més basada en la carn.\nLa parella és un pare orgullós de dues filles Pele, la seva filla gran i Lotus, la seva filla menor.\nSalari de Lisa Kennedy Montgomery\nLisa guanya una bona quantitat de diners amb la seva llarga carrera. Es calcula que el seu patrimoni net és de 2,6 dòlars, però encara no es revela el seu salari. Però, segons una font, Fox Business paga anualment un salari mitjà que oscil·la entre els 70.000 i els 90.000 dòlars al seu corresponsal. A causa del seu treball i de la seva professió, probablement augmentarà el seu patrimoni net en el futur.\nLisa Kennedy Montgomery Patrimoni net\nLisa Kennedy Montgomery com a personalitat radiofònica nord-americana, comentarista política, presentadora de Kennedy a la Fox Business Network i antiga MTV té un valor net estimat de 3 milions de dòlars.\nLisa va començar la seva carrera professional després de completar les seves pràctiques a l'emissora de ràdio KROQ-FM. També va impulsar la seva carrera a MTV com a VJ. És una autora que va escriure un llibre conegut com Ashley Ladies! Contes i consells per a noies curioses ‘el 1999. En aquest llibre, havia escrit sobre les seves experiències personals.\nMés tard es va convertir en la presentadora de l'espectacle KQBZ 'The Buzz'. Més tard, després de deixar KQBZ, va començar a treballar com a co-presentadora del programa Comedy World Radio Network amb Ahmet Zappa . Lisa també va ser co-amfitriona de l'espectacle The Big house a Malibu. Abans d’això, ha fet moltes feines a la seva carrera. Lisa va formar part de l’espectacle Friend and Foe com a amfitrió el 3 de juny de 2003. Però anteriorment, va organitzar l’espectacle titulat W’inTuition on GSN l’1 d’abril de 2003 com a convidada.\nLisa també va tenir l'oportunitat d'acollir l'espectacle anomenat 'Qui vol ser el governador de Califòrnia', ja que era considerada com una de les màquines amb més talent i versatilitat. Amb tot el seu esforç i esforç, va tenir l'oportunitat d'esdevenir col·laboradora quan es va unir a Fox Business el 2012. La convidada de Lisa va organitzar un programa anomenat KFI AM 640 a Los Angeles.\nEl 2012 Lisa es va unir a Fox Business Network com a col·laboradora. Va ser la co-amfitriona de The Independents, un programa d’actualitat i debat polític, des del seu debut el 9 de desembre de 2013. El programa es va cancel·lar el gener de 2015, però Lisa va continuar amb el seu propi programa, Kennedy.\nLisa també col·labora a Reason.com i Reason.tv i serveix regularment com a amfitrió convidat de Bill Carroll, John i Ken i Tim Conway Jr. a KFI. Abans, va ser corresponsal del programa de converses Stossel de Fox Business i va fer aparicions ocasionals com a panelista i convidat al Red Eye de Fox News. Lisa també ha aparegut en altres xats de Fox, com Outnumbered i The Five.\nLisa Kennedy Montgomery Fets i mesures\nAquests són alguns dels fets que no us voleu perdre sobre Kennedy.\nLisa Kennedy Montgomery Bio i Wiki\nNoms complets: Lisa Kennedy Montgomery\nPopular com : Lisa Kennedy Montgomery\nOcupació / professió : Periodista i filòsof\nAniversari de Lisa Kennedy Montgomery\nEdat / Quina edat? : 47 anys (2019)\nData de naixement : 8 de setembre de 1972\nLloc de naixement : Indianapolis, Indiana\nAniversari : 8th Set\nMesures corporals de Lisa Kennedy Montgomery\nMesures corporals : 29-22-29 polzades\nAlçada / Quant alt? : 5’8 ″ (1,72 m)\nMida del pit : 29 cm / 76 cm\nMida de la cintura : 22 cm / 56 cm\nMida del maluc : 29 cm / 76 cm\nLisa Kennedy Montgomery Família i relació\nEsposa / Cònjuge o Marit / Cònjuge : Casat amb Dave Lee\nNens : Filles (Pele i Lotus)\nLisa Kennedy Montgomery Networth i Salari\nFont d'ingressos : Amfitrió de notícies FOX\nLlibre Lisa Kennedy Montgomery\nLes cròniques de Kennedy: l’època daurada de la MTV a través d’ulleres de color rosa\nEi, senyores: contes i consells per a Curious Girl\nA la cuixa superior esquerra, Kennedy té un elefant republicà rosa tatuat. Lisa dóna suport al matrimoni entre persones del mateix sexe i privatitza la Seguretat Social.\nLisa Kennedy Montgomery Política\nLisa és llibertària i republicana registrada. Ella està en contra de la 'guerra contra les drogues' i la regulació burocràtica. També és crítica amb el neoconservadorisme.\ntabitha soren esposa de michael oher\nDesprés d'incorporar-se a MTV el 1992, Lisa va dir en els seus primers mesos aquí: 'No em vaig atrevir a conservar-me'. A la bola inaugural de Rock ‘n’ Roll de 1993 de MTV Bill Clinton , va cantar: 'Nixon ara! Nixon ara! ”, Sempre que els Clintons pujaven a l’escenari. A més de ser fan de Richard Nixon, va donar suport a Dan Quayle i Bob Dole. També va ser ponent a la Convenció Nacional Republicana del 1996.\nMés tard va abandonar el conservadorisme social, dient: 'El conservadorisme social realment em feia caure i em vaig adonar, a mesura que passava el temps, que jo no era un conservador de Bush. Va afirmar que era realment llibertària '. Es va introduir per primera vegada al llibertarisme quan Kurt Loder li va suggerir que llegís la Introducció a l’epistemologia objectivista d’Ayn Rand. Tant a les eleccions del 2012 com del 2016 va donar suport activament a Gary Johnson.\nReason va publicar un article al març del 2012, de Kennedy, afirmant que l'ateisme és una religió tant com les religions teistes.\nPreguntes més freqüents sobre Lisa Kennedy Montgomery\nQui és Lisa Montgomery?\nLisa Kennedy Montgomery és una personalitat radiofònica nord-americana, comentarista política, presentadora de Kennedy a la Fox Business Network i antiga MTV VJ.\nQuants anys té Lisa Montgomery?\nQuina altura té Lisa Kennedy?\nLisa Kennedy es troba a una alçada de 1,72 m (5 ft 8 in).\nEstà casada Lisa Kennedy?\nLisa està casada amb un ex snowboarder professional Dave Lee, des del 2000.\nQuant val Lisa Montgomery?\nLisa Kennedy Montgomery com a personalitat de la ràdio nord-americana, comentarista política, presentadora de Kennedy a la Fox Business Network i antiga MTV té un patrimoni net estimat de 3 milions de dòlars.\nQuant guanya Lisa Montgomery?\nLisa Montgomery és morta o viva?\nLisa Kennedy continua viva i es troba en bona salut. No s’ha informat que estigués malalta o que tingués cap problema relacionat amb la salut.\nOn és ara Lisa Montgomery?\nLisa Kennedy Montgomery és una personalitat radiofònica, comentarista política, presentadora de Kennedy a la Fox Business Network i antiga MTV VJ.\nLisa Kennedy Montgomery Contactes de xarxes socials\nleena xu patrimoni net\nestarà a les ments criminals\nquina altura té Johnny Stevens