Curs d’Especialització en Modelat 3D i Sculpting amb ZBrush a Barcelona - CEV Barcelona\nDURADA: 136h / 4 mesos DATA D’INICI: A CONSULTAR HORARI: Dilluns i Divendres 16:00h-20:00h\nCurs d’Especialització en Modelat 3D…\nAprèn a dominar ZBrush, el software capdavanter en el sector per crear objectes i personatges 3D. Modela i idea la geometria precisa per adaptar cada disseny als diferents tipus de producció, com ara animació, efectes visuals o videojocs. Fes que la teva creativitat despunti i enfoca la teva dedicació professional a un sector ple de grans idees.\nConeixements de modelització 3D amb ZBrush\nPosseir una titulació o experiència relacionada amb arts, 2D, 3D o afins\nAquest curs s’adreça a persones amb coneixements previs de modelització 3D que volen professionalitzar el seu perfil i aconseguir crear objectes i personatges en 3D per als diferents sectors de la indústria.\nFormalitza la matrícula amb la presentació de la documentació següent :\nDominar tècniques avançades de modelització 3D, orgànic i inorgànic, i de texturació i mapatge.\nSer capaç d’assumir la creació de personatges realistes, de ficció i de cartoon, dissenyant-ne l’anatomia, la cara, el cabell, etc.\nAconseguir un nivell professional que et permeti especialitzar-te i aportar un valor afegit i diferències a la teva experiència professional.\nTreball alumne | Jesús Ruiz\nEl curs d’especialització en modelització 3D amb ZBrush t’ajudarà a aconseguir una qualificació professional gràcies al maneig d’aquest software. Aprendràs a aprofitar al màxim totes les tècniques per crear personatges i elements que s’adaptin a diferents universos. Posaràs a treballar la teva imaginació per perfeccionar tots els teus treballs i aconseguir un portfolio de qualitat que t’obri portes en l’entorn laboral.\nMÒDUL 1. MANEIG DE ZBRUSH\nÚs de transpose tools\nÚs de layers i modificadors\nÚs de Dynamesh\nUtilització de Zremesher\nÚs de polygroups\nGestió de subtools.\nMÒDUL 2. MODELITZACIÓ ORGÀNICA\nÚs de zspheres\nModelització anatòmica: humana\nModelització anatòmica lliure: antropomorfisme\nDetalls i caracterització de personatges\nMÒDUL 3. CREACIÓ DE PROPS\nÚs d’insert mesh\nAplicació de noise maker\nUtilització de curve tube brushes\nAplicació de mode stroke\nMÒDUL 4. TÈCNIQUES AVANÇADES\nÚs de shadowbox\nÚs de polish brushes\nAplicació de panel loops\nÚs de curve functions\nMÒDUL 5. TÈCNIQUES AVANÇADES II: ROBA/CABELL\nGeneració de topologies amb màscares\nGeneració de fluxos de cabell per a highpoly\nAcostament a les diferents tècniques de generació de cabell en producció\nAplicació de fluxos d’arruga manual\nAplicació de fluxos d’arruga per màscara\nAcostament a les diferents tècniques de generació de roba en producció\nMÒDUL 6. PROJECCIÓ I REGENERACIÓ DE MAYASS\nÚs de Zremesher\nAplicació de projection/subdiv\nCasos d’estudi i solució de problemes comuns\nMÒDUL 7. RETOPOLOGIA I BAKEJAT DE TEXTURES\nPreparació de subtools per a retopologia\nRetopologia automàtica vs retopologia manual\nAcostament a les diferents tècniques de projecció de textures en producció\nMÒDUL 8. DESENVOLUPAMENT DE PORTFOLIO I PROMOCIÓ PROFESSIONAL\nProducció i tractament de renders per a portfolio\nAnàlisi de diferents vies de promoció professional\nCodi de bones pràctiques en la generació de portfolio\nAprendràs a aplicar les diferents tècniques per crear modelitzacions en base a la pràctica. Les classes tindran una configuració oberta d’acord amb els reptes professionals que demana el sector en l’actualitat. Crearàs projectes individuals que estaran guiats de manera personalitzada pels teus professors. Notaràs com evoluciones amb cada pràctica i desenvoluparàs el teu coneixement crític en base al progrés de cada projecte.\nEt formem perquè aconsegueixis un perfil més professional en el món laboral. Per això dediquem un mòdul a la preparació del teu portfolio per aconseguir donar-li la màxima visibilitat en els diferents canals de distribució i perquè accedeixis a les ofertes laborals que s’adapten millor al teu perfil.\nModelitzador i texturador per a cinema i videojocs.\nArtista 3D de personatges i entorns.\nAquí pots veure alguns dels casos d’alumnes i antics alumnes que, gràcies a les seves pràctiques curriculars, han aconseguit un lloc de treball en alguna de les branques del sector. Empreses de referència ens parlen sobre la feina que els nostres alumnes fan amb ells durant les pràctiques.


Concentració a Lloret per protestar per la situació a l'Afganistan | Nova Ràdio Lloret\nDones afganeses (El País).\nConcentració a Lloret per protestar per la situació a l’Afganistan\nLa convoca la Plataforma per la Pau, aquest dissabte (19h) a la plaça de l'Església.\nLa Plataforma per la Pau de Lloret de Mar organitza una concentració aquest dissabte per denunciar la situació que es viu a l’Afganistan. Des que el passat cap de setmana es va donar a conèixer la presa de Kabul per part dels talibans, les evacuacions no s’aturen, amb imatges molt colpidores, de gent desesperada per marxar del país.\nEn el cas d’Espanya, aquest dijous ja ha arribat a Madrid el primer avió amb repatriats espanyols i col·laboradors afganesos. Espanya –que espera poder evacuar 800 persones- actuarà de ‘hub’ d’assistència en l’arribada d’exiliats afganesos que es distribuiran per Europa.\nEls primers afganesos van arribar a Torrrejón la matinada d’aquest dijous (Juan Medina / Reuters)\nPer tal de protestar per la situació a l’Afganistan, la plataforma lloretenca fa una crida a concentrar-se aquest dissabte amb el lema ‘Per una vida digna i en llibertat’. En solidaritat especialment amb les dones i nenes afganeses i reclamant a la comunitat internacional que doni asil polític a les persones que fugen dels talibans.\nL’acte s’ha previst aquest dissabte, a partir de les 19h a la plaça de l’Església.\nArticle anteriorLes cançons de la resistència i de clàssics francesos, amb Marina Rossell, avui a Lloret\nArticle següentS’administren 166 vacunes en la marató sense cita prèvia de Tossa


Agenda dels esportistes FER (10-12 d'octubre) - Proyecto FER\nAgenda dels esportistes FER (10-12 d’octubre)\nA falta de dos mesos per a que la selección espanyola d’handbol femení afronte el Campionat del Món a Dinamarca, i intente reeditar les proeses i les emocions a les quals s’ha abonat en les grans cites internacionals dels últims anys, les cèlebres guerreres de l’esport espanyol es troben immerses en una mesa d’assaig previ al Mundial. Les xiques de Jorge Dueñas, entre elles l’esportistes FER Lara González i Silvia Navarrro, estan disputant una sèrie de partits classificatoris per al Campionat d’Europa de 2016. Este passat dimecres, el combinat nacional d’imposava a Aústria en Santiago de Compostel.la per 25 a 15 i este diumenge, dia 11, jugaran el segon enfrontament de la fase en Sofia contra Bulgària, altre rival clarament inferior al combinat espanyol. El grup el completa Holanda. A la conclusió de la lligueta de sis jornades, el proper mes de juny, els dos primers classificats accediran a l’Europeu de Suècia, previst per al mes de desembre de 2016. Per cert, Lara González no viaja a Bulgaria i es perd el Campionat del Món a causa d’una greu lesió: trencament del lligament lateral intern del genoll dret patit en l’enfrontament contra Aústria.\nMentrestant, les ciclistes Anna Sanchis i Cristina Martínez Bonafé posen pràcticament el punt i final a la seua temporada amb la presència en la clàssica italiana del Giro d’Emilia, prova prevista per a este dissabte, 10 d’octubre. Després del seu desafortunat pas pel Campionat del Món de Richmond, on apenes va poder competir per culpa d’una afecció asmática, Anna Sanchis podrá participar finalment en la cita transalpina i intentarà redimir-se de tot l’infortuni, reflectit en caigudes i indisposicions, patit en els tres últims mesos. Qui també devia competir este cap de setmana era Sara Sorribes. La castellonenca tenia previst afrontar la fase previa del torneig del circuit WTA en Linz, Austria. No ho farà a causa d’un esquinç de turmell.\nA més, en vela, després de les seues brillants actuacions en els dos grans Campionats internacionals, tant el d’Europa com el del Món, de làser 4.7 celebrats durant l’estiu (en els dos va acabar en la setena posición), Paula Lissorgues torna a competir amb motiu del Campionat d’Espanya de làser radial (modalitat olímpica) per a totes les categories de edat (sub 17, sub 19 i absoluta) que se celebra durant este cap de setmana en Galícia. La regatista alacantina es planteja esta cita com una espècie d’assaig de la competició realment important per a ella: el Nacional de la especialitat 4.7 que es disputarà en Tenerife durant el proper mes de desembre.\nPrevious Post La volta al món del Projecte FER\nNext Post El cap de setmana més llarg també oferix alegries


L'hora del pati0\n511 20/09/2006, 09:03 | Avui.-Carles-Capdevila | #Salut laboral,\nLes estadístiques són molt punyeteres. Saber que un de cada quatre nens rep assetjament escolar pot ser alarmant, però també pot portar a concloure que si és tan habitual no pot ser tan greu.\nAl meu pati de col·legi una colla de nens feia escarni públic dels que no dúiem texans de marca. Vaig aconseguir que a casa em compressin uns Levi's, i vaig arribar a l'escola relaxat, convençut que des d'aquell dia m'admirarien i m'admetrien al seu grup. Quan els petits matons van veure que duia pantalons de marca, em van agafar entre tots, un d'ells em va arrencar l'etiqueta i em va dir: "Ja no són uns Levi's, Capdebola". I van continuar rient de mi i de la cara de tonto que m'havia quedat, superior a l'habitual. No calia ser un crac de la intel·ligència emocional per deduir que els meus pantalons els importaven ben poc, que la gràcia de tot plegat era humiliar-me. I he d'admetre que d'això en sabien, els molt cabrons.\nQuan estic optimista penso que els hauria de fer un monument. Gràcies a ells vaig entendre que les marques no són res més que una etiqueta que qualsevol idiota et pot arrencar. I aquell pati em va ensenyar a defugir les actituds provocadores i xulesques. Per supervivència, vaig desenvolupar cert instint per agafar una distància irònica la mar d'útil, gairebé imprescindible, quan ets català (o sigui, quan ets víctima d'insults i provocacions permanents per part del veïnat). De fet els psicòlegs recomanen que no donis a l'assetjador el gustàs d'enfadar-te, però ells ja saben -i d'això viuen- que és gairebé impossible.\nM'inquieta que surtin unes xifres tan inflades d'assetjament, que ho posen tot en un mateix sac i parlen d'un de cada quatre escolars com a víctimes. Una dada així ens pot portar a abaixar la guàrdia, i fer pensar que això és el que ha passat tota la vida, o bé tot el contrari, pot espantar-nos fins a la paràlisi. Més que xifres alarmants i massa genèriques, pares i mestres necessitem pistes per distingir on és el límit entre la broma i la campanya persecutòria, entre la petita selva que són tots els patis i la jungla insalvable del bullying. I ens convé treure transcendència als petits danys col·laterals de la socialització, als conflictes puntuals que es resolen o dissolen sols, per concentrar energies en els casos realment greus. Hem d'aprendre a estar-ne pendents, però sense obsessionar-nos, i recordar que la convivència de pati, fins a certs límits, també és molt formativa. Ho dic perquè noto certa tendència perillosa a convertir els pares i mares en uns patidors patològics, en uns autèntics pare-noics.


Art De Viure - Sergi Mas\nSergi Mas, un dels artistes més estimats del nostre país, acaba de presentar el seu darrer llibre “Àlbum de Bolets d’Andorra”, un recull de més d’un centenar d’aquarel·les i dibuixos de bolets, a tinta, que ha realitzat durant més de cinc dècades.\nNascut a Barcelona el 1930, en una família d’artesans, cursa estudis a l’Escola d’Arts i Oficis de la Llotja de Barcelona i es forma al Poble Espanyol de Montjuïc, on treballa la ceràmica, el gravat, l’estampat i el tornejat. Després de diversos encàrrecs i viatges a Andorra, finalment, el 1957 va decidir establir-se a Aixovall.\nArtista multidisciplinari, escultor, ceramista, dibuixant, gravador, litògraf i escriptor, la seva vida ha estat marcada per una plena dedicació a l’art i la cultura popular.\nENTRE L’ANDORRA QUE VA TROBAR QUAN VA ARRIBAR AL PAÍS I LA D’ARA, QUINA EVOLUCIÓ HI VEU A NIVELL CULTURAL I ARTÍSTIC?\nDarrerament Andorra està destacant molt a les lletres, sobretot pel petit que és el país. Els novel·listes d’Andorra són molt bons. S’ha fet un avanç molt important en la música. En belles arts també ha avançat, però no tant.\nPerò tenim una mancança, no sortim del país. Només anem a llocs com la Biennal de Venècia, perquè ens coneguin i vinguin turistes. Però la resta no sortim perquè no podem, perquè ens és molt difícil. Quan passes la frontera, tant de sortida com d’entrada, has de declarar tot el que portes, tens moltes dificultats, i això no s’ha solucionat mai. I sembla que no hi ha previsió de canvi. Per contra, pel que fa als artistes de fora tot són avantatges. Esperem que amb els tractats que s’estan fent amb la comunitat europea això canviï una mica.\nS’HA ESCRIT MOLT SOBRE EL SERGI MAS ARTISTA, PERÒ, QUÈ ENS EXPLICA DEL SERGI MAS COM A PERSONA? QUÈ ÉS EL QUE ENCARA NO CONEIXEM DEL SERGI MAS?\nDe l’època de la qual jo vinc, els oficis artesans tenien molta importància, la ceràmica, la fusta, el ferro, i per això tinc una mica de coneixements en general. Però també tinc defectes. Un d’ells és que sóc molt modest, no m’hi esforço a ser-ho, però ho sóc, no sé practicar l’autobombo. També hi ha una cosa que és bàsica, només arribar a Andorra, el país i la seva cultura em van captivar i enamorar, i estic molt orgullós de ser andorrà. La petita cultura andorrana, l’antiga, em té fascinat, només he tocat temes d’Andorra intencionadament: les llegendes, els costums i les tradicions, m’atrauen molt.\nSI HAGUÉS DE DEFINIR-SE COM UN PERSONATGE D’UN LLIBRE, SOBRE EL QUE LI AGRADARIA ESCRIURE, COM HO FARIA?\nEl personatge genèric del paquetaire, l’antic contrabandista que carregava trenta quilos i els portava no sé quants quilòmetres lluny d’Andorra per guanyar unes «pessetes». Aquest és el gran personatge d’Andorra sense nom, al que li faria un monument enorme. Abans la gent senzilla a Andorra tenia moltes dificultats, i s’havien de guanyar la vida passant la muntanya, amb el tabac o amb el que fos, i aquest personatge que anava fins a Berga carregat, amb dificultats sobretot a l’hivern, em té fascinat. És una part de la nostra història molt important, que sembla fa vergonya parlar-ne. En diuen contraban, però per a mi és transport de muntanya. Un havia de guanyar-se la vida com podia.\nSI HAGUÉS DE TRIAR SER UNA ALTRA COSA QUE NO FOS ARTISTA, QUÈ LI HAURIA AGRADAT SER?\nM’agrada molt la vida del pastor, però jo físicament no puc, i si tornés a néixer, m’agradaria tractar amb bestiar. Un somia el que no pot fer.\nHI HA ALGUNA COSA QUE LI QUEDI PER FER? QUÈ LI AGRADARIA FER?\nMoltes!! (riu) Quan em vaig jubilar als 65 anys, pensava que tindria temps per fer moltes coses. Però n’hi ha una que m’agradaria especialment. Tinc una col·lecció d’objectes antics, sobretot d’eines i mobles. M’agradaria un dia poder veure aquests objectes en un museu, però em temo que no ho aconseguiré. Ho he ofert als Comuns, a Govern, però de moment no ha interessat. No entenc per què a Andorra tot el que és antic no agrada, el que té a veure amb la manera de viure de fa cent anys causa rebuig, ja que era una manera de viure molt dura. Abans els hiverns eren molt llargs i durs i suposo que no els agrada recordar-ho. Hi ha una novel·la de l’Antoni Morell que es diu “La neu adversa”, explica que hem passat de tenir por a la neu, a dependre d’ella per a l’economia del país.\nS’HA PRESENTAT EL SEU DARRER LLIBRE “ÀLBUM DE BOLETS D’ANDORRA”. ES TRACTA D’UN RECULL DE MÉS D’UN CENTENAR D’AQUAREL·LES I DIBUIXOS DE BOLETS A TINTA, QUE HA REALITZAT DURANT MÉS DE CINC DÈCADES. D’ON LI VE AQUESTA PASSIÓ PELS BOLETS? COM ES VA MATERIALITZAR AQUEST PROJECTE?\nDels bolets que recollíem amb la família i amics, si hi havia un més bonic que els altres ho dibuixava, sense intenció de fer un llibre. I així durant 50 anys. Però de dos anys cap aquí, el meu nét, que treballa a l’Institut d’Estudis Andorrans, va conèixer un micòleg investigador del CENMA, que es diu Manel Niel, i va sorgir el projecte. El Manel va fer la part científica del llibre. N’estic molt content i satisfet, ha quedat molt bonic.


Et portem 7 estratègies SEO per implementar aquest 2018 - eltotgranollers\nPublished on : 25 de August de 2018 Published by : granollers\nEl terme SEO ja és molt conegut a nivell web, sabem que és l’Optimitzador per a motors de cerca en línia, que consisteix a mostrar les recerques de forma més específica classificant les millors pàgines web en la recerca per defecte. L’any 2016 es va qüestionar en el seu moment sobre les estratègies SEO, però ara en el 2017 ve més repotenciado.\nEls set passos fonamentals per a l’èxit de les estratègies SEO\nLa clau en les estratègies SEO per a l’any 2018se centra en els canvis i millores del motor de cerca:\n1. Revisar la indexació: Cal estar molt al pendent del nombre de pàgines web que posseïm i són indexades pels motors de cerca. Per verificar-: ingressar a site: domain.com en el motor de cerca o fent ús del rastrejador SEO com WebSite Auditor. L’ideal és que el resultat sigui proporcional al nombre de pàgines total del seu lloc, si pel contrari, hi ha més quantitat, haurà de revisar les seves pàgines no permeses.\n3. Optimització del pressupost de rastreig: El pressupost de rastreig és la quantitat de pàgines web que els motors de cerca rastregen per un temps determinat. Per tenir una idea del seu pressupost de rastre pot utilitzar Google Search Console, encara que aquesta eina no donarà un desglossament de resultats pàgina per pàgina dels rastrejos.\nEn conèixer el seu pressupost de rastreig, la pregunta que s’ha de fer és com augmentar-lo. A continuació et facilitem diverses formes d’optimitzar el pressupost de rastreig:\n Eliminar les pàgines duplicades: Cal eliminar una que una altra pàgina duplicada per no perdre pressupost de rastreig, com més puguis desfer-te d’elles millor.\n Evitar la indexació de pàgines sense valor: Recomanem especificar els paràmetres d’URL a Google Search Console per evitar que Google rastregi individualment les mateixes pàgines amb diferents paràmetres.\n Corregir enllaços curts: Certes unitats de pressupost de rastreig es perden per aquest tipus de coses que poden semblar insignificants.\n Mantenir el seu mapa del lloc web actualitzat, i és recomanable registrar-lo en Google Search Console.\n4. Auditoria d’enllaços interns: Tenir una estructura superficial llisa i lògica és fonamental per maximitzar la capacitat de rastreig i la vinculació interna dels enllaços contribueix a estendre el poder de classificació.\nEl que has de prendre en compte al moment de revisar els vincles interns:\n Fer clic en profunditat: I mantenir l’estructura del lloc el més superficial que es pugui, amb les pàgines més importants a no més de tres clics de la pàgina principal.\n Enllaços trencats: Confonen als usuaris i consumeixen poder de classificació de les pàgines.\nconsultor seo – seo barcelona seowebconsultora


Orfeu - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre Orfeu, l'heroi mític polifacètic. Vegeu-ne altres significats a «Orfeu (desambiguació)».\nArgonàutiques, La Divina Comèdia, Hades i Eneida\nRepresentació d'Hermes (esquerra), Eurídice i Orfeu (dreta).\nOrfeu (grec Ορφεύς, llatí Orpheus) és un personatge mític enormement polifacètic, les llegendes del qual donen encara avui grans problemes als estudiosos, ja que els orígens d'aquest músic encantador de feres es perden en el temps. Els episodis de la mitologia de què és protagonista no són unitaris, és a dir, no corresponen a una mateixa seqüència mítica, sinó que són dispersos i sovint inconnexos.\nSón molts els testimonis que sobre aquest personatge han pervingut i molta la literatura escrita en relació a tots els elements que envolten la seva vida. Malgrat això, pocs són els aspectes que s'han resolt, donada la gran quantitat de variants, començant per la seva estirp, resseguint tota la seva trajectòria vital i acabant per la seva mort, de la qual no es pot dir amb seguretat ni qui en fou el responsable ni quina la causa.\nLa seva personalitat tampoc no és gens definida, són moltes les contradiccions entre fonts ja de bon principi i a mesura que avancen els segles els autors la van eixamplant, tot afegint-hi matisos i colors que acaben per transformar el personatge fins al punt que es creen tradicions paral·leles.\n2 Orígens del Mite\n3 La davallada als inferns\n4 Orfeu a Egipte\n5 Iniciacions, Misteris i Màgia\n6 Mort d'Orfeu\n7 Invenció de la lira\nLa majoria dels autors fan d'Orfeu, fill d'Èagre i de la Musa Cal·líope, originari de la regió de Tràcia. Sovint, però, apareix com a progenitor el déu Apol·lo, fet que explicaria els extraordinaris dots musicals (tant vocals com instrumentals) d'Orfeu i explicaria també que sigui la cítara el seu instrument per excel·lència (Apol·lo va sempre associat a la música de corda). Autors com Apol·lodor d'Artemita intenta conciliar la doble tradició paterna, dient que és fill biològic d'Èagre i ho és d'Apol·lo per adopció.\nAlguna variant dona com a mare la musa Polímnia.\nTampoc no és definida la seva relació amb Linos, un altre músic mític, tot i que la tendència és a fer d'aquest el seu germà i amb Museu, que apareix de vegades com a germà, de vegades com a fill o alumne. Altres personatges de l'esfera musical, com ara Tàmiris, d'origen traci com ell, Himeneu i Eumolp són introduïts sovint en aquest l'entrellat familiar.\nUn bon grapat de genealogistes, és a dir, poetes i autors antics que es dedicaven a establir les genealogies de déus i herois, s'esforcen a entroncar el llinatge d'Orfeu amb el mateix Homer, que seria el seu més il·lustre descendent.\nOrígens del Mite[modifica]\nNo pocs han postulat la hipòtesi de l'existència d'una història llegendària perduda en temps ancestrals, comuna a tribus polinèsies i a indis d'Amèrica, per tant existent abans del pas de l'home per l'Estret de Bering, en què un xaman, músic i bruixot, viatja al més enllà, al món dels morts i torna amb èxit de nou a la vida. En conseqüència s'han fet estudis de com i quan aquesta llegenda arriba a l'àmbit grec i esdevé el que després serà el mite d'Orfeu, en un cas d'antropologia social i cultural interessantíssim. Tot i que aquests plantejaments difusionistes són replicables en la mesura en què la poligènia, és a dir, el sorgiment d'elements similars en diferents punts del món, és més probable. La idea d'un sacerdot o xaman que viatja al món dels esperits no és gens difícil d'explicar com a representació dels efectes derivats del consum de substàncies al·lucinògenes. I no és massa complicat que això passe en diferents societats al mateix temps. Per presentar expressions culturals paregudes no cal estar en contacte, cal tenir unes condicions socials paregudes.\nLa manca de testimonis anteriors al segle v aC i la brevetat d'aquests són un obstacle a l'hora rastrejar l'antiguitat del personatge dins la mitologia grega. La dada de l'absència d'Orfeu dels poemes homèrics i hesiòdics és rellevant però no concloent. El fragment d'Íbic de Règion "Orfeu el de nom il·lustre" (ὀνομάκλυτον Ὀρφήν), el d'ínclita fama, ens permet d'entreveure un camí vers el passat.\nL'arqueologia dona també en aquest punt un document impagable, la famosa mètopa del tresor de Sició a Delfos, un relleu en marbre d'una escena de la saga Argonàutica on apareix un personatge amb una lira al costat d'un altre músic i dels Dioscurs, a la proa de la nau, i la inscripció ΟΡΦΑΣ (transliteració "orfas") Pertany al segon quart del s.VI aC.\nEls testimonis escrits més antics fan d'Orfeu un membre de l'expedició de Jàson a bord la nau Argo a la recerca del velló d'or: Ferecides, recollit per un escoli a Apol·loni de Rodes, la Pítica IV de Píndar, la tragèdia d'Eurípides Hypsipyle i Herodor d'Heraclea.\nA la llum d'aquests testimonis, trobem que n'hi ha un, Ferecides, que posa en dubte la presència d'Orfeu dins la nau Argo; i tres que el presenten com a membre imprescindible i il·lustre. Hi ha qui s'ha afanyat a posar en relació el dubte plantejat per Ferecides amb la presència del segon músic del relleu de Delfos o d'identificar el testimoni d'Herodor com un intent de conciliar versions contradictòries. És impossible determinar quan es va produir la inclusió d'Orfeu en la llegenda, present en totes les fonts literàries posteriors. Malgrat tot, aquests testimonis aporten una dada molt significativa, el lligam directe i indissociable del personatge amb un element que el diferencia de la resta: la música. Ell és l'únic capaç de vèncer el cant de les Sirenes, i és aquesta la raó principal de la seva presència entre els altres guerrers.\nAquest motiu no només és el més antic sinó que es troba en totes les versions del mite, i va estretament lligat al poder que emana de la seva música, el veritable denominador comú de tots els episodis de què Orfeu és protagonista, responsable d'escenes gairebé estereotipades que acompanyen en multitud d'ocasions l'aparició d'Orfeu, és a dir, l'al·lusió al domini de la naturalesa, roques, feres, arbres i fins i tot homes, tota una tradició mítica que ha estat objecte de diversos tractaments ja a l'Antiguitat i que té el seu testimoni més antic en el poeta Simònides (PMG 567 (F40)): També els infinits ocells, volant sobre el seu cap, i els peixos sortint cap amunt fora de l'aigua blaufosca salten amb la bella melodia.\nOrfeu entre animals salvatges.Mosaïc d'època Romana\nL'altra gran funció d'Orfeu a bord és la de κελευστής, l'encarregat de portar el ritme als remers, com descriu Eurípides (llargues cadències, ritmes que marquen els remers, ara el veloç navegar, ara el repòs del rem de pi).\nEls efectes de la seva música s'estenen per tots els racons de la naturalesa, capaç fins i tot de sotmetre tota la força del regne d'Ocèanos, que s'atura per escoltar i queda meravellat amb la bellesa del que sent. Així ens ho transmet la poesia d'Apol·loni de Rodes (Als acords de la fòrminx d'Orfeu entonaven un himne harmoniosament, i al seu voltant, lliure de vent, la costa gaudia amb llur melodia).\nS'ha de tenir en compte un aspecte molt important, un petit detall que, però, és molt revelador i serveix com a element de confront: existeix la versió en què a l'Argo hi ha dos personatges identificats específicament com a endevins, mentre que Orfeu és senzillament el músic. Aquesta dada és molt significativa, perquè a mesura que s'avança en el temps hom se n'adona com el personatge va adquirint altres funcions, sobretot de sacerdot i endeví, derivades del poder encantador de la seva música, la seva veu acompanyada als acords de la cítara (o de la lira). No obstant això, de moment el poder d'Orfeu no rau en la màgia com a encanteri, ni és producte de cap força provinent del més enllà i no té a veure amb cap cerimònia d'iniciació, ni tan sols és pròpia d'un endeví, elements tots ells fàcilment referibles en testimonis posteriors, principalment els de caràcter ‘òrfic’ i en autors tardans que recullen diverses tradicions. El poder d'Orfeu rau únicament en la bellesa del seu art, tan bell i sublim, que les forces més salvatges i indòmites de la naturalesa sucumbeixen davant la seva encisadora i elevada inspiració.\nHi ha un bon grapat de testimonis en què el poder que la música d'Orfeu exerceix sobre la natura s'utilitza com a element de comparació en innombrables i dispars circumstàncies, la qual cosa evidencia no només la celebritat de l'heroi ja en època molt antiga sinó també el fet que els autors (sobretot els poetes) troben en l'entorn d'Orfeu un element molt recurrent per crear ambients, per expressar situacions paral·leles o idees contraposades, al mateix temps que posen en relleu les qualitats del personatge.\nA manera d'exemple les paraules que Eurípides posa en boca d'Ifigenia:\nSi jo tingués, oh pare, la paraula d'Orfeu per convèncer amb l'encant de la meva veu, de manera que pogués arrossegar amb mi les roques, i seduir amb les meves paraules a qui jo volgués, aleshores vindria.\nLa davallada als inferns[modifica]\nLa davallada als inferns, que recull la paraula grega κατάβασις (descens o catàbasi), és potser el capítol més conegut d'aquest personatge, tant o més complex que cadascun dels altres, per tot el que implica el fet de veure el més enllà, l'altre costat de la vida. Les connotacions iniciàtiques d'aquests viatges tindran conseqüències directes en la construcció de la seva personalitat, tant pel que fa a la seva faceta de sacerdot de misteris iniciàtics com amb les causes de la seva mort.\nEn aquest episodi, a més, trobem l'expressió suprema del poder psicològic de la seva música, que després de seduir pedres, arbres i animals salvatges, després de calmar la mar i de vèncer les sirenes, després de sotmetre a la seva cítara la naturalesa sencera, arriba al més enllà per convèncer Hades i Persèfone, els déus del món subterrani, que li permetin de retornar a la vida la seva esposa morta.\nEl testimoni més antic que parla d'aquest descens és una tragèdia fragmentària d'Èsquil, les Bassàrides, pertanyent a una tetralogia perduda (la Licúrgia) i transmesa per Eratòstenes de Cirene en els seus 'Catasterismes' 24: Orfeu sobresortí de molt entre els homes i adquirí tant de renom que d'ell corregué la creença que encantava les pedres i les feres amb el seu cant. Va davallar a l'Hades per recuperar la seva muller, i en veure com anaven allà les coses, ja no va honrar més Dionís, que li havia donat la glòria, considerà el Sol el més gran dels déus i l'anomenà també Apol·lo.\nAquest testimoni és molt important per entendre molts dels aspectes que envolten les relacions entre Orfeu, Dionís i Apol·lo, així com pel que fa a un dels múltiples motius que es donen per a la seva mort. Quant al descens en si, només se sap que fou a causa de la seva dona. No se'n dona el nom (que d'altra banda no apareixerà fins al s.III aC en Hermesíanax) ni tampoc diu si va tenir èxit la seva empresa. És clar que el que es posseïx no és el text de les Bassàrides, sinó la ressenya que ha pervingut mitjançant Eratòstenes. No obstant això, aquests dos elements (la dona i l'èxit o el fracàs) són encara avui focus de discussió.\nEurípides a la seva tragèdia Alcestis i Plató al seu diàleg El convit insereixen el mite d'Orfeu dins la llegenda d'Alcestis, que decideix sacrificar la seva vida pel seu marit Admet i anar al món dels morts en lloc seu.\nEn el primer cas sembla evident, tot i que no es fa explícit, que Orfeu va tornar amb èxit de la seva empresa.\nPlató, per contra, manifesta clarament el seu fracàs i la pèrdua de la seva esposa per sempre: els déus, com a càstig per haver volgut entrar viu al món dels morts, li van donar una aparició o imatge d'ella. En un diàleg sencer dedicat a l'amor com és el convit de Plató es proposa el poder de l'amor superior al més gran poder que ha conegut mai entre els mortals la mitologia grega, que no és altre que la música d'Orfeu.\nNo són pocs els qui postulen que hagi estat precisament Plató qui hagi ‘manipulat’ el desenllaç de la història de la katàbasi, en primer lloc per enaltir l'exemple d'Alcestis dins el discurs sobre l'amor que s'esdevé al convit, i en segon lloc i més important, com a suport del rerefons platònic, en l'ideari del qual, el tipus de poeta que representa Orfeu no hi té cabuda, tal com reconeix el mateix Plató la seva República (398a).\nLa primera vegada en què es troba explícit el nom de la dona d'Orfeu és al poeta Hermesíanax, i aquest nom és Agríope. Per primera vegada també s'explicita l'èxit d'Orfeu, que aconsegueix, gràcies a la seva art interpretativa, superar tots els perills del viatge i convèncer les divinitats infernals d'endur-se la seva esposa. El nucli central al voltant del qual gira continua sent la música.\nNo és fins al testimoni del poeta Mosc, en el seu plany per la mort del seu amic i poeta Bió, que trobem ja el nom d'Eurídice, tot i que també aquí l'aventura acaba amb èxit: Que no quedi sense premi la teva cadència: igual que a Orfeu va concedir, mentre endavant tocava amb la fòrminx la dolçor, que se'n tornés enrere Eurídice.\nOrfeu i Euridice, per Federico Cervelli (segle xvii)\nEn contrast amb tots els testimonis anteriors, el caràcter aglutinador i enciclopèdic d'un autor com Apol·lodor, individual i amb una clara intenció, ofereix una versió molt més propera a la que acabarà esdevenint canònica, en què apareixen els elements que caracteritzen el mite que més s'ha estès posteriorment: Eurídice rep la mossegada d'una serp, a causa de la qual mor. Orfeu, en un acte d'amor profund, decideix baixar al món subterrani per convèncer Hades i Persèfone de retornar a la vida la seva estimada. La condició per al retorn d'Eurídice al món dels vius és que ell no es giri per comprovar que el segueix fins que no surtin al món dels vius. A l'últim moment Orfeu no pot resistir la temptació de girar-se i es gira, final tràgic perquè perd Eurídice per sempre més. L'heroi acaba morint a mans de les Mènades.\nOrfeu a Egipte[modifica]\nEgipte sempre ha infós profund respecte en els grecs i ha exercit sobre aquests una poderosa atracció. No és d'estranyar, doncs, que els més il·lustres personatges, mítics i històrics, es desplacessin fins al Nil per adquirir coneixements, per aprendre i aprendre dels que saben. Orfeu no és una excepció, i molts autors legitimen l'autoritat de l'heroi en matèria teològica basant-se en suposats viatges a Egipte, a partir dels quals se li atribueixen invencions de mites referents a naixements de déus, transposicions de déus egipcis a déus grecs, sempre amb Dionís com a protagonista. Segons Diodor de Sicília, els coneixements que Orfeu adquireix a Egipte no són sinó iniciacions mistèriques en relació a Dionís, ritus funeraris, màntica i altres coneixences supranaturals gràcies als quals l'heroi esdevindrà tota una autoritat al seu retorn a Grècia.\nUn altre element que es repetirà és l'estret lligam entre aquests viatges d'Orfeu i la invenció de les lletres a càrrec de Cadme, que el mateix Orfeu hauria introduït a Grècia i adaptat a la parla grega, tot creant les lletres pelàsgiques.\nIniciacions, Misteris i Màgia[modifica]\nA més dels textos que parlen dels viatges d'Orfeu a Egipte, hi ha tota una sèrie de passatges que fan referència a un dels aspectes més controvertits i menys homogenis del personatge: la seva figura com a mestre d'iniciacions, de misteris, endeví i mag. És el seu aspecte menys homogeni en tant que les seves característiques varien extraordinàriament d'un període a un altre i d'un autor a un altre.\nDonada la seva capacitat quasi màgica de domini absolut de tota la Natura fins al punt de canviar el parer dels déus amb la seva música - juntament amb el fet d'haver conegut l'altre costat de la vida - era inevitable que no li fossin atorgades certes connotacions religioses, donats també els seus estretíssims vincles amb Apol·lo i Dionís, la relació dels quals entre si ja és pura controvèrsia.\nObservant autors més tardans (com són Filòstrat, Hipòlit, l'Emperador Julià i l'escolàstica d'Eurípides), tots ells molt interessats en temes de religió, es confirma que la figura d'Orfeu és utilitzada moltes vegades per donar credibilitat a les pròpies afirmacions en qüestió d'afers divins, i això provoca que cadascú faci una interpretació diferent del personatge segons els propis interessos, amb la qual cosa entrem en una quasi manipulació del seu caràcter, que moltes vegades, deriva en un ésser que poc té a veure amb l'Orfeu d'Èsquil, d'Eurípides o d'Apol·loni.\nExisteix una imatge literària (Apol·loni de Rodes) en què apareix Orfeu fent l'ofrena d'una lira (o d'un present indeterminat) en honor d'Apol·lo. En aquesta escena es percep com Orfeu porta la iniciativa en la litúrgia, prenent doncs connotacions de sacerdot de Febus.\nLa mort d'Orfeu és un capítol en què les fonts no s'acaben de posar mai d'acord i on les divergències per a un mateix episodi es fan més evidents. La versió canònica accepta dues variants entorn d'un mateix estereotip: Orfeu mor esquarterat per les Mènades o bé mor esquarterat per les dones tràcies. Algunes versions acceptaran fins i tot que les Mènades siguin dones tràcies. Però el cert és que hi ha altres opinions que poc o res tenen a veure amb aquesta escena.\nOrfeu mort a mans de les Mènades. Vas àtic amb figures roges de cap al 470 aC\nÉs clau el text de les Bassàrides d'Èsquil, el qual esgrimiria com a causa de la mort el greuge a Dionís, que se sent oblidat i abandonat per Orfeu, que prefereix Hèlios-Apol·lo, i per això el déu li envia les Mènades (aquí anomenades Bassàrides) per tal que l'esquarterin i llencin els seus membres, que les Muses s'encarreguen de recollir i enterrar.\nMolt curiós és el testimoni d'Alcidamant, que coincideix amb Diògenes Laerci, el qual es basa en un epigrama que suposadament pertany a la tomba d'Orfeu, segons el qual fou fulminat per Zeus.\nLes nimfes recullen el cap d'Orfeu a les costes de Lesbos. Quadre de John William Waterhouse (1900)\nMés detallat és el testimoni de Fanocles en un preciós fragment en què parla de l'amor entre Orfeu i Càlaïs. Orfeu també és susceptible en algunes variants d'haver instituït per primer cop relacions amoroses entre homes, la qual cosa el converteix en el focus de la còlera de les dones tràcies, que es conjuren per matar-lo. Aquesta versió enllaça amb l'episodi del cap d'Orfeu clavat a la seva lira que arriba fins a l'illa de Lesbos, encara amb la facultat de cantar, on és recollida i venerada. Els encants i els efectes del poder musical d'Orfeu no s'esvaeixen ni tan sols després de la seva mort.\nPausànias es mostra més exhaustiu en les seves explicacions i ofereix un ventall més ampli de possibilitats. A part de la variant més estesa, la de les dones, apareix la de la fulminació a mans de Zeus i una altra encara més sorprenent, el suïcidi pel fracàs en el seu intent de retornar Eurídice a la vida.\nInvenció de la lira[modifica]\nMolt important és la part del mite que mostra Orfeu com a inventor o bé hereu directe, de mans d'Apol·lo, de la lira inventada per Hermes. Tant a Eratòstenes com a l'escoli d'Arat apareix la notícia d'una lira de set cordes que Orfeu transforma en enneacord en honor del nombre de muses.\nLlista d'òperes basades en Orfeu\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Orfeu\nEl contingut d'aquest article ha estat extret del treball de recerca de doctorat Orfeu. La construcció d'un personatge mític. Recull de testimonis, dirigit per Francesc Cuartero, catedràtic de Filologia Grega de la UAB i defensat per Daniel Ramon el 21 de juny de 2005.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Orfeu&oldid=28369949»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 oct 2021 a les 12:00.


Bonificacions del 10% en les reformes d'habitatges destinats al lloguer\nAltra de les novetats del programa Renova d'aquest any és la promoció de la qualificació de la certificació energètica\n5 min. Andorra la Vella 20/02/2020 14:03\n651x366 La ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, durant la presentació de les novetats i el balanç del programa Renova. / M. F. (ANA) La ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, durant la presentació de les novetats i el balanç del programa Renova. / M. F. (ANA)\nEl programa Renova per al foment de la rehabilitació d’immobles, la millora de l’eficiència energètica i l’ús de les energies renovables preveu una sèrie de novetats per a aquest 2020. Així, la convocatòria que s’obrirà la setmana que ve, i que compta amb una partida d’1,2 milions, inclou com a principal novetat que, a banda de l'ajuda que es pugui rebre per a la rehabilitació, els propietaris també percebran una bonificació del 10% si incorporen aquells habitatges al mercat de lloguer. Així ho ha avançat la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, que ha detallat també que des de l’executiu es té la ferma voluntat de continuar apostant perquè es facin reformes integrals dels habitatges i que aquestes millores vagin també encarades a aconseguir una millor qualificació de l’eficiència energètica.\nI és precisament per potenciar aquestes reformes més encarades a obtenir millores de les certificacions energètiques que en aquesta convocatòria 2020 sempre que el propietari busqui aquest objectiu, a més de l’ajut per a la reforma, podrà obtenir un altre de fins al 40% per a l’elaboració d’aquesta certificació. També s’ha apostat per la simplificació administrativa i per aquest motiu ara només es demanarà al propietari un pressupost en lloc de tres com fins ara i els criteris dels ajuts s’han aclarit perquè l’usuari ho tingui més fàcil a l’hora de demanar una de les ajudes. Així, per exemple, s’homogeneïtzen el percentatges dels ajuts al 15% per a intervencions que vagin més enllà d’actuacions a les façanes, com poden ser intervencions per a la sostenibilitat en general, l’accessibilitat o la seguretat industrial. Calvó ha detallat, en aquest sentit, que les actuacions que suposin, únicament, intervenir en la façana rebran un ajut de fins al 5%, ja que el que interessa és que siguin treballs que vagin més enllà d’aquesta part de l'edifici.\nEn aquesta convocatòria 2020 es promou, a més, la qualificació de l'eficiència energètica i, en aquest sentit, les ajudes per a l'elaboració d'aquesta certificació poden arribar al 40% si s’obté una certificació A i fins al 35% si és B. A més, altres criteris també estableixen que la millora de l’eficiència energètica pot anar del 10% al 40% i la implementació d’energies renovables del 15% al 40%.\nLa ministra de Medi Ambient ha recordat que el programa es va posar en marxa el 2013 i que des de llavors s’han rebut 1.641 sol·licituds que han comportat ajudes per valor de dotze milions que al final han suposat 60 milions d’euros invertits en eficiència energètica. La ministra també ha fet balanç de la convocatòria del 2019 i, en aquest sentit, ha posat en relleu que es van rebre 259 sol·licituds, la qual cosa va suposar un 14,5% menys que el 2018 però, en canvi, van suposar actuacions un 53% superiors en el cost de les intervencions. Així, aquest import va ser de 9,7 milions, la qual cosa suposa que “per cada euro invertit hi ha una repercussió en el teixit empresarial de 6,53”. A més, la titular de Medi Ambient ha celebrat que es consolidi la tendència que cada vegada s’aposti més per reformes més importants. En aquest sentit, Calvó ha recordat que el 2018 es van impulsar dos subprogrames, el Renova + i el programa per a la fotovoltaica. El primer està encarat a les reformes globals i el 2019 ja va arribar a suposar l’11% del total de les sol·licituds; a més, el cost de les actuacions mitjanes es va situar en 195.000 euros, una xifra molt superior als 86.000 de l'any anterior. Gràcies a aquestes ajudes hi va haver cinc certificacions energètiques, dues de les quals A i tres, B. En aquest sentit, Calvó ha destacat que aquest projecte ja està “donant fruits” i que s’espera que cada vegada siguin més els edificis que obtinguin aquestes màximes qualificacions.\nPel que fa al Renova fotovoltaic, els canvis que es van fer també han motivat que hi hagi més instal·lacions d’aquest tipus d’energia. Així, l’any passat n’hi va haver dotze i actualment la xifra s’eleva a 55, que produeixen l’equivalent al consum de 430 llars.\nD’altra banda, i qüestionada sobre les queixes dels promotors immobiliaris sobre el preu de l’etiqueta energètica obligatòria en les transaccions immobiliàries, Calvó ha reiterat que es tracta d’un aspecte recollit a la llei de transició energètica que el que pretén és donar “més informació” a l’usuari i ha incidit en què cal relativitzar el “preu màxim” de 240 euros, ja que es tracta d’un import que no és gaire important si es tenen en compte els preus de les transaccions immobiliàries. Ha destacat que hi ha una vintena de professionals que poden fer aquesta certificació i ha afegit que ja s’han tramitat 23 registres en pocs dies. Aquest mateix dijous des del ministeri de Medi Ambient es mantindrà una reunió amb els professionals per mirar d’aclarir els dubtes que encara hi pugui haver però la titular de la cartera ha remarcat que des del mes de juliol de l’any passat s’està treballant aquesta nova obligació de l’etiqueta energètica que va entrar en vigor al gener. Ha afegit que s’està elaborant una guia per als professionals i també ha recordat, tal com ja ho havia fet en seu parlamentària, que es treballa en una aplicació informàtica per simplificar la feina dels professionals i també per rebaixar el preu actual.\nEl programa Renova rep 90 sol·licituds d'ajuda, una xifra per sobre de la mitjana\nEl programa Renova té un impacte de més de 52 milions en el teixit empresarial\nAposta pel fotovoltaic\nMés diners per subvencionar la instal·lació de les plaques fotovoltaiques\nUna persona ha mort aquest matí a Tristaina\nGovern reporta 11 positius nous i ja hi ha 63 casos registrats\nCribratge massiu per anar a classe sense mascareta\nQuatre nous casos de coronavirus i un nou ingrés a l'hospital


Carta de Vicent Partal a Martxelo Otamendi:\nQuan la nostra correspondència es va aturar pel període estival no estava clar com anava a anar el bloc independentista català a les eleccions del 27-S. De fet en l’última carta que us vaig enviar a Berria jo narrava la proposta d’Artur Mas de crear una ‘llista del president’, a la vista del que semblava la impossibilitat de tancar un acord polític amb altres forces independentistes.\nPerò el miracle va succeir. Ja ho sé que l’expressió ‘miracle’ és estranya però l’estem fent servir tots ací. Hi va haver una negociació política seriosa és clar. I gent, de tots els partits, que va treballar de valent per aconseguir superar les diferències. Però avui encara molts seguim atribuint a una intervenció quasi divina la conformació de Junts pel Sí i l’acord global entre Junts per Sí i la CUP que farà possible l’inici del procés de secessió.\nDivendres de la setmana passada vaig anar al primer gran acte de la coalició i vaig poder constatar, mirant ben encuriosit, l’entusiasme popular que desperta que CDC, ERC i altres partits hagen estat capaços d’aparcar les diferències i apostar de forma valenta per portar Catalunya a la independència. Abans de l’estiu tot això simplement semblava un somni impossible.\nMenció a part mereixen els independents que conformen i donen caràcter a la llista. Començant per Lluís Llach i acabant per Pep Guardiola aquesta gent són la mostra indiscutible que aquestes eleccions, efectivament són una altra cosa. El bloc del no s’entesta a dir que són unes eleccions més però la nit del 27-S tot Europa comptarà quants sí a la independència hem ficat en una urna els catalans. I això és un esdeveniment únic, per més coses que ens vulguen dir.\nEvidentment el govern espanyol està molt més que nerviós perquè veu que el sí guanyarà. De manera que les properes setmanes estic segur que veurem coses molt grosses, més encara de les que ja hem vist aquests dies. Vos les aniré explicant conforme passant.\nPD. Per cert que ens veurem dimarts a Bilbao en l’acte de la Diada…\nCarta de Martxelo Otamendi a Vicent Partal:\nSegur que Catalunya, en la seva llarga història, ha tingut molts setembres calents, però haurien d’haver estat molt i molt per assolir el nivell d’aquest any. L’11 de setembre, la Diada, i el 27, una de les eleccions més interessants durant anys.\nLes pròximes setmanes tindrem molt temps per parlar de tot això, però avui deixaràs que et parli de la situació dels presos polítics bascos.\nHem sabut aquesta setmana que alts càrrecs del Ministeri de Justícia de França s’han reunit al juliol amb associacions a favor dels drets dels presos polítics bascos, amb la intenció de parlar sobre la sol·licitud de gran part de la societat d’Iparralde -gairebé tots els partits polítics, entitats, ajuntaments, persones de referència- per canviar la política penitenciària duta a terme durant aquests darrers anys.\nNomés hem tingut coneixement d’uns quants continguts tractats en aquesta reunió, la qual cosa és lògica si es volen fer bé les coses, però s’ha publicat que el Govern de França està disposat a aproximar a Euskal Herria els presos polítics bascos que estan lluny, en funció sempre de la petició realitzada per cada pres i la situació en què viuen.\nNo és nova la tendència del Govern de França de distanciar-se de la tendència d’Espanya, encara que sempre ho fan amb molt de compte i tacte. Així ho va dir la ministra de Justícia francesa Taubira, en una entrevista que va concedir al setembre de 2014 a un diari espanyol: ‘Si els presos d’ETA volen, i així ho permet Espanya, els podem traslladar-hi [Espanya]’. En alguns casos, ja que el canvi havia de ser perjudicial, ha resultat ser un camí curt.\nL’actitud de França pot posar nerviós el govern de Madrid, si França compleix el que suggereix. I els hauria de preocupar encara més la manca de sintonia entre els dos ministres de l’Interior, un fet que fa molt temps que no passava.\nJa ho veus doncs, Espanya vol seguir caçant -és a dir, arruïnant el procés-, a França i a Ipar Euskal Herria.


Història local | Revista 56\nEl Casal Vilaplanenc: Breu aproximació històrica a la seva funció social dins del poble\nEL CASAL VILAPLANENC\nEn aquest article plantejo un estudi de la societat en el seu conjunt, les persones i la seva vida quotidiana. Aquest estudi el faig a partir d’una entitat del poble de Vilaplana: el Casal Vilaplanenc, un espai totalment social on avui dia s’hi reuneix el poble i on s’intercanvien tot tipus de relacions i comunicacions socials. He escollit aquesta entitat perquè és la que millor exemplifica les relacions socials del poble. Actualment és el punt principal sobre el qual s’articulen les relacions socials i punt de trobada de gent de moltes edats, des dels més petits, passant pels joves, els adults i les persones grans, que passen moltes tardes jugant a cartes.\nAquest lloc tant important per el poble i la seva població, ha tingut una història, i aquesta arrenca en el punt en que la gent va fer una petició i va proposar la creació d’un local social que els permetés reunir-se de tant en tant.\n1.\tIntegrants de l’entitat\nCom s’ha anat veient al llarg de la història, el Casal Vilaplanenc ha estat integrat per gent del poble amb ganes de comprometre’s i de invertir part del seu temps per tal de assegurar continuïtat i funcionament de l’entitat.\nHa estat formada per persones de moltes edats i d’ideologies diferents, però tots amb la mateixa voluntat de seguir endavant amb la iniciativa de dotar al poble d’un espai social i local. Cal dir, però, que al llarg de tota la història del Casal, hi ha hagut alts i baixos i moments de més o menys lucidesa, ja que no totes les persones son iguals i és normal que de tan en tant hi hagi un xoc d’interessos entre la Junta i els cambrers del bar, o amb el tema de la piscina, o bé amb el Grup de teatre. El que és important, es que fins avui dia tot ha seguit funcionant i no s’han produït trencaments ni separacions entre unes entitats i les altres. Per sort, el sentiment general i col•lectiu que ha predominat ha estat el de crear un espai social i local per a tota la gent de poble.\nAlhora de proposar els membre de la Junta, es pretén que tothom del poble en algun moment o altre, hagi passat per la Junta del Casal, i per la responsabilitat de gestionar un patrimoni social. Així revisant les actes, veiem que els membres de la Junta arriben a representar el 65 % de la població total. Cada 4 anys es renova una Junta de 7 membres en la que es reuneixen des de jubilats fins a joves majors de 18 anys.\n2.\tFunció social\nLes funcions principals del Casal Vilaplanenc són:\n-\tEsdevenir un punt de trobada per a la gent de totes les edats, ja que es tracta d’un gran espai amb bar, piscina, poliesportiu i teatre, i és el punt de trobada de la població de Vilaplana.\n-\tDinamitzar al poble i les seves relacions amb l’exterior, com ara, contractar grups de música pel teatre, convocar actes amb il•lustres forans, actes culturals i de Festa Majors, assembles, les 24hores de futbol sala, curses de natació,... Es tracta d’agilitzar al poble i donar-lo a conèixer cara l’exterior.\n-\tTambé esdevé punt de trobada turístic per la gent que ve a disfrutar de l’entorn natural de Vilaplana; les muntanyes de Prades.\nA diferència de les grans ciutats dotades de varis centres i espais complexos dissenyats per donar resposta a activitats de tota índole, en els pobles petits com Vilaplana, que conta amb 600 habitants, gran ciutat, les entitats prenen més rellevància i tots els actes culturals i festius queden concentrats en un lloc. I això esdevé símbol de la vida cultural, festiva i social de tot el poble.\nD’aquesta manera, des de petits creixem al parc infantil del Casal, d’adolescents i juguem a futbol o a bàsquet a la pista poliesportiva, de joves organitzem les festes i revetlles, de més grans participem en la seva gestió, gaudim de la terrassa i de la piscina cada estiu, i de les obres de teatre i festivals durant l’any. Tot això fa que es generi un sentiment de pertinença i estima ver aquest espai social que ens identifica com a poble.\nConsidero important adjuntar un balanç de l’evolució de la feina feta per part del Casal Vilaplanenc, i així veure l’esforç i dedicació de les persones per mantenir i millorar aquest espai social tant important:\n3.\tBalanç Final\nEl Casal Vilaplanenc va ser fundat sota els valors socials de cohesió, solidaritat i participació col•lectiva. I actualment la intenció és seguir amb aquests principis socials, i per a aconseguir-ho és molt important la participació, el suport i l’ajut del poble en general.\nJa son 33 anys del funcionament de l’entitat, i sobre la qual hi han passat moltes persones: socis, juntes, cafeters, barmans, dones i homes, nens i nenes, siguin d’aquí o d’allà... hem anat construint a força de treball, d’il•lusió i de valors . I s’ha fet pedra a pedra, colze a colze amb unitat, solidaritat i esforç comú. D’aquesta forma, el Casal Vilaplanenc ha anat esdevenint, a poc a poc, un espai de trobada, de reunió, d’encontre, de festa, de balls, de teatre, de banys a la piscina, de descoberta de primers amors, de 24 hores de futbol sala, d’àpats, de vermuts amb pops, de debat, de controvèrsia, de lluita, de participació... en definitiva, de Casa Comuna i de part de la Vida Pública de tots i cadascun de nosaltres. Perquè el Casal, com citava el seu primer president, en el passat Pregó de la Festa Major d’octubre, l’Albert Ferré Huguet:\n"Va ser el fruit de l’esforç, l’empenta i la dedicació de moltes persones, la majoria veïns de Vilaplana. Alguns altres, persones de fora que de forma desinteressada ens van voler donar un cop de mà"


Ajuda en el dol i perdues emocionals als psicolegs de Vic, Barcelona, Manresa i Girona.\tCatalà / Castellano\tCom estàs?\nInici / Serveis de psicologia / Dol i perdues emocionals\nServei d’assessorament i ajuda en processos de dol i pèrdues emocionals\nLa paraula "dol" prové de la terminologia llatina dolus que significa dolor.\nEn algun moment de la vida, cada individu, s'ha d'enfrontar a la mort o a la pèrdua ja que és de les poques coses que no es poden evitar. Es poden tractar de pèrdues relacionals (com la mort en sí mateixa, o les separacions amb la parella, o la pèrdua d'un amic, etc.) pèrdues de capacitats (en el cas d'amputacions, discapacitats, etc.), pèrdues materials (com perdre la casa on s'ha estat vivint sempre) o pèrdues evolutives (per exemple quan arribem a la jubilació i deixem de treballar).\nLa nostra societat sol considerar les pèrdues i especialment la mort com a quelcom tenebrós, inconcebible i desestabilitzant, en comptes d'entendre's com a quelcom normal i natural com transcórrer amb altres cultures.\nLa mort s'entén com a un error ja que les persones no han de morir, sobretot les que estimem, o almenys no ho han de fer fins haver arribat a la vellesa i havent gaudit d'una vida plena.\nDegut a aquesta visió cultural, quan perdem a un ésser estimat, patim el que s'anomena un esdeveniment vital estressant de primera magnitud.\nEl dol és la reacció emocional i natural davant de la pèrdua d'un ésser o objecte estimat, la qual és irreparable i irreversible. El dol és l'expressió de l'aflicció i altres sentiments que es generen arrel de la desesperança.\nÉs un sentiment d'indefensió absoluta, de ruptura, de percepció d'una completa falta de control davant d'un fet que suposa un canvi important i brutal per la persona i en el que la pèrdua viscuda o esperada es tradueix amb una multiplicitat d'amenaces en un futur incert (R.Bayés,2001)\nPèrdues relacionals: Separacions i/o divorcis, abandonaments, mort de persones properes, ruptures familiars o d'amistats, avortaments, etc. La majoria de dols es troben dins d'aquesta tipologia.\nPèrdues de capacitats: Les que tenen a veure amb perdre capacitats físiques i/o mentals per a malalties.\nPèrdues materials: Pèrdues d'objectes o possessions.\nPèrdues evolutives: Les pròpies dels canvis d'etapa, per exemple la vellesa, la jubilació, la crisis dels quaranta, etc..\nNo totes les pèrdues generen un procés de dol que precisi de tractament, però sí que qualsevol pèrdua de les esmentades pot generar un dol patològic. Els professionals de Psigma oferim suport psicològic a totes aquelles persones que hagin patit qualsevol pèrdua, bé sigui, una pèrdua d'un ésser estimat per mort o separació, o qualsevol de les altres pèrdues esmentades des d'una perspectiva cognitiva-conductual i sistèmica.\nSucceeix quan s'anticipa la mort i inclou molts síntomes i processos del dol normal. Permet integrar la realitat de forma gradual, resoldre assumptes inacabats amb el malalt, canviar esquemes sobre la vida i la pròpia identitat i fer plans pel futur.\nEn aquest tipus de dol sol aparèixer hiperactivitat sense un sentiment de pèrdua, es poden desenvolupar malalties psicosomàtiques, hi poden haver alteracions a les relacions familiars i socials, hostilitat cap a persones connectades amb el difunt, presència de conducta rígida i formal on no apareix l'emoció, etc. Tipus de dols sense resoldre:\nDol absent: Els sentiments i el procés de dol estan absents; és com si no hagués passat res. Es nega la mort del pacient o s'està en un estat de commoció.\nDol inhibit: Existeix una inhibició duradora de les manifestacions del dol normal i generalment sempre va acompanyat de l'aparició de queixes somàtiques, així s'intenta evitar el dolor de la pèrdua.\nDol retardat: Es retarda el dol un temps que pot arribar a ser anys. Succeeix quan la família no posseeix la capacitat de manejar el procés de dol en el moment de la mort. El dol es desencadena desprès de produir-se una altra pèrdua o quan hi ha algun fet relacionat amb l'anterior pèrdua. Dol complicat o distorsionat: Es produeix en famílies molt dependents del difunt. Una part de la pèrdua es distorsiona i l'altra es suprimeix. Apareix una ira amb extrema ràbia i una culpa extrema, exagerada i contínua. No hi ha dol només pena i culpa.\nDol crònic: El dolor inicial de la pèrdua no remet amb el pas del temps.\nDol no anticipat: Com a conseqüència d'una pèrdua sobtada, la recuperació sol ser complicada ja que la família no sol ser capaç de fer-se càrrec de les implicacions que suposa la pèrdua. Hi ha desconcert,ansietat i depressió.\nDol abreviat: Es pot confondre amb el dol sense resoldre, però és una forma breu de dol normal, a on es substitueix ràpidament el difunt perquè el vincle cap a ell era lleu.\n1. Fase d'atordiment o commoció: Quan hi ha una negació de la pèrdua a diferents nivells.\n2. Fase d'enyorança o recerca: Hi ha una urgència de retrobar-se amb el difunt. Apareix l'incredulitat, la tensió, el plor i la tendència a mantenir una imatge visual clara del difunt.\n3. Fase de desorganització o desesperança: Solen existir sentiments depressius, aversió a tirar cap endavant sense veure un futur clar.\n4. Fase de reorganització: Es trenquen els lligams amb el difunt i es comencen nous vincles amb altres persones. Hi ha una regressió gradual a antics interessos i preferències.\nDes de Psigma intervenim en els pacients en qualsevol de les etapes del procés de dol intentant que la persona transcorri totes les fases d'aquest procés sense encallar-se en cap per tal de que el dol no acabi essent un dol patològic i desadaptatiu pel subjecte.\nS'iniciarà a partir del quinzè dia desprès d'haver patit la pèrdua i on generalment es tracta el pacient amb poques sessions per donar-li unes quantes estratègies bàsiques amb la finalitat de que el dol no es transformi en patològic.\nQuan es detecta la necessitat d'iniciar un tractament degut a que el procés de dol està essent proporcionalment desmesurat en quan a la temporalitat, les reaccions, les emocions, etc... Les tasques que es realitzaran per a l'elaboració del dol seran les següents: Acceptar la realitat de la pèrdua.\nPer aconseguir aquestes tasques seguirem els següents passos en la intervenció:\nDescartar malalties físiques: quan el pacient presenta un síndrome físic s'ha de descartar l'existència d'alguna malaltia física.\nAcordar un contracte i formar una aliança: El pacient s'ha de comprometre a explorar la seva relació amb la persona o persones implicades en la pèrdua.\nReviure records del difunt: Es parla de la persona que ha mort intentant construir una base de records positius cap el difunt.\nAvaluar quines tasques del dol plantegen problemes al pacient i tractar-les: la tasca 1 (l'acceptació de la realitat de la pèrdua?) la tasca 2 (el treball de les emocions i el dolors de la pèrdua?), etc...\nAfrontar les emocions que susciten els records o l'absència de les mateixes: sol ser probable que darrera dels sentiments positius cap al difunt també si amaguen sentiments d'ira per aconteixements passats que són necessaris tractar.\nExplorar i desactivar els objectes de vinculació: Normalment en un procés de dol hi solen haver objectes simbòlics que el supervivent conserva i que li permeten mantenir amb el difunt una relació externa.\nTeràpia de grup amb diferents pacients que han tingut experiències de processos de dols similars i a on l'experiència dels diferents individus del grup, amb l'ajuda i direcció del psicoterapeuta, esdevé un factor terapèutic i alleugeridor per la resta.\n“A Psigma ajudem a superar uns dels moments més difícils de la vida a través del nostre tractament psicològic i integral en dol i pèrdues emocionals”


Sagunt es presenta a la candidatura dels premis internacionals “European Destinations of Excellence”\nEls premis EDEN són un prestigiós guardó que la Comissió Europea dóna des de fa huit anys a destinacions emergents que han contribuït amb èxit a la sostenibilitat i l'obertura del turisme a tots de forma més inclusiva\nL’Ajuntament de Sagunt, a través de la regidoria de Turisme, ha presentat hui la seua candidatura oficial a ser escollit com a Destinació Europea d’Excel·lència per les seues iniciatives innovadores en la posada en valor i dinamització del seu patrimoni cultural tangible. Tot açò sempre en el marc d’una planificació i gestió turística sostenible i amb participació de l’àmbit local.\nLa delegada de Turisme, Natalia Antonino, ha declarat que “Sagunt aposta des de fa temps per desenvolupar un model de destinació turística pròpia, on l’activitat turística forme part de la dinàmica de vida socioeconòmica de la ciutat, amb harmonia, equilibri i desenvolupament sostenible dels seus recursos. Sagunt té un gran potencial i des de l’Ajuntament treballem per difondre’l”.\nSagunt, amb els seus projectes de Suma de Cultures i els segells rebuts de Capital Valenciana de la Romanització, i en procés de Patrimoni Europeu per avalar la candidatura a Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, a més de les diferents activitats que realitza al llarg de l’any (Ludi Saguntini, Escenaris de la teua Història, etc), mostra amb fets el gran interés que té per preservar i revaloritzar el seu immens patrimoni cultural i posar-lo a l’abast del turisme i de la seua gent.\nEls premis EDEN són un prestigiós guardó que la Comissió Europea dóna des de fa huit anys a destinacions emergents que han contribuït amb èxit a la sostenibilitat i l'obertura del turisme a tots de forma més inclusiva. L'objectiu dels premis EDEN de 2017 és donar més visibilitat al turisme cultural i al seu patrimoni tangible, amb experiències participatives innovadores i animar altres destinacions de tot Europa a seguir el seu exemple.\nEl procés de selecció als premis EDEN és molt rigorós i passa per diferents fases: la primera serà per part de la Generalitat Valenciana que escollirà una ciutat de la Comunitat per presentar-se en l’àmbit estatal. La segona serà un concurs entre els guanyadors autonòmics entre els quals el govern d’Espanya escollirà un guanyador i quatre finalistes. Estes cinc destinacions turístiques rebran un guardó a la fira Fitur de 2018 i formaran part de la xarxa de destinacions EDEN d’excel·lència. Posteriorment, la Comissió Europea organitzarà una gala entre tots els guanyadors dels països participants.\nEn l’actualitat formen part de la xarxa de Destinacions Europees d’Excel·lència 350 destinacions (19 espanyoles) de 27 països diferents i ara Sagunt vol ser inclòs en esta selecta llista l’any 2018.


Comprar domini .OLKUSZ.PL a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .olkusz.pl\nDisponibilitat i preu de dominis .olkusz.pl\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .olkusz.pl de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.olkusz.pl en lloc rentadoresbones.olkusz.pl. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.olkusz.pl\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.olkusz.pl, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Alemany avança que les obres de prolongació de la C-32 entre Palafolls i Tordera començaran el maig\nSalvador Alemany, conseller delegat d'Abertis, ha avançat a Catalunya Ràdio que les tasques de prolongació de l'autopista C-32 entre Palafolls i Torde\nra "començaran el mes de maig" i estaran enllestides en "un any i mig aproximadament".\nSalvador Alemany, conseller delegat d'Abertis, ha avançat a Catalunya Ràdio que les tasques de prolongació de l'autopista C-32 entre Palafolls i Tordera "començaran el mes de maig" i estaran enllestides en "un any i mig aproximadament".\nJordi Tardà, guardonat amb el 28è Premi Òmnium Cultural de Ràdio pel programa "Tarda Tardà"\nEl vint-i-vuitè premi Òmnium Cultural de ràdio ha distingit el programa "Tarda Tardà" que realitza Jordi Tardà des de fa més de dues dècades al Grup d\n'Emissores de Catalunya Ràdio. Actualment s'emet dissabtes de 17:00h a 20:00h a iCat fm.\nEl vint-i-vuitè premi Òmnium Cultural de ràdio ha distingit el programa "Tarda Tardà" que realitza Jordi Tardà des de fa més de dues dècades al Grup d'Emissores de Catalunya Ràdio. Actualment s'emet dissabtes de 17:00h a 20:00h a iCat fm.\nCapdevila diu que aquesta setmana es començaran a cobrar les primeres prestacions de la dependència\nLa consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, ha anunciat que aquesta setmana les primeres 150 persones a qui se'ls ha reconegut el màxi\nm grau de dependència començaran a cobrar les prestacions que preveu la llei de dependència.\nLa consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, ha anunciat que aquesta setmana les primeres 150 persones a qui se'ls ha reconegut el màxim grau de dependència començaran a cobrar les prestacions que preveu la llei de dependència.\nCatalunya Ràdio homenatja Josep Guinovart amb la reemissió de l'última entrevista a l'artista\nCatalunya Ràdio homenatjarà aquest diumenge, 16 de desembre, el pintor i escultor Josep Guinovart, que va morir aquest dimecres a Barcelona.\nJoan Ridao, aquest diumenge, a Catalunya Informació\nCatalunya Informació entrevistarà, aquest diumenge, 14 de desembre, el portaveu del grup d'ERC al Parlament, Joan Ridao. L'entrevista començarà poc després de les dotze del migdia.\nCarme Capdevila, dilluns, a El matí de Catalunya Ràdio\nEl matí de Catalunya Ràdio entrevistarà dilluns que ve, 17 de desembre, la consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila. L'entrevista començarà cap a dos quarts de deu del matí.\nPere Navarro remarca que no s'han de fer interpretacions laxes de la limitació a 80 km/h\nEn declaracions a El matí de Catalunya Ràdio el director general de Trànsit, Pere Navarro, diu que no s'han de fer interpretacions laxes de la limitac\nió a 80 Km/h a la primera corona de l'àrea metropolitana perquè "les excepcions maten les normes".\nEn declaracions a El matí de Catalunya Ràdio el director general de Trànsit, Pere Navarro, diu que no s'han de fer interpretacions laxes de la limitació a 80 Km/h a la primera corona de l'àrea metropolitana perquè "les excepcions maten les normes".\nIbarretxe: "El cicle de la violència d'ETA s'ha acabat"\nDesprés de l'últim atemptat d'ETA i les recents detencions de membres de la banda terrorista, el lehendakari Ibarretxe ha dit a El matí de Catalunya R\nàdio que "des d'un punt de vista social i polític el cicle de la violència d'ETA s'ha acabat".\nDesprés de l'últim atemptat d'ETA i les recents detencions de membres de la banda terrorista, el lehendakari Ibarretxe ha dit a El matí de Catalunya Ràdio que "des d'un punt de vista social i polític el cicle de la violència d'ETA s'ha acabat".\nCatalunya Música transmetrà dissabte l'estrena de l'òpera de cambra "Joc de mans", des de Mòdena\nCatalunya Música transmetrà aquest dissabte l'estrena de l'òpera de cambra "Joc de mans", d'Alberto Garcia Demestres, des del l'Auditorium Marco Biagi\nde Mòdena. La transmissió començarà uns minuts abans de dos quarts de sis de la tarda.\nCatalunya Música transmetrà aquest dissabte l'estrena de l'òpera de cambra "Joc de mans", d'Alberto Garcia Demestres, des del l'Auditorium Marco Biagi de Mòdena. La transmissió començarà uns minuts abans de dos quarts de sis de la tarda.\nIbarretxe, demà, a El matí de Catalunya Ràdio\nEl matí de Catalunya Ràdio entrevistarà demà, 14 de desembre del 2007, el lehendakari basc, Juan José Ibarretxe. L'entrevista es farà en connexió amb Ajuria Enea (Vitòria) i començarà cap a dos quarts de nou del matí.\nBenach diu que qui governa "ha de saber ser generós " i que el PSOE amb Catalunya ho ha estat poc\nEn declaracions a El matí de Catalunya Ràdio, el president del Parlament, Ernest Benach, ha remarcat que l'actitud d'ERC respecte dels pressupostos ge\nnerals de l'Estat ha estat "d'estricta coherència" tant al Congrés com al Senat.\nEn declaracions a El matí de Catalunya Ràdio, el president del Parlament, Ernest Benach, ha remarcat que l'actitud d'ERC respecte dels pressupostos generals de l'Estat ha estat "d'estricta coherència" tant al Congrés com al Senat.\nBenach, demà, a El matí de Catalunya Ràdio\nEl matí de Catalunya Ràdio entrevistarà demà, 13 de desembre del 2007, el president del Parlament, Ernest Benach. L'entrevista començarà cap a dos quarts de deu del matí.\nCatalunya Ràdio tanca el 2007 amb 535.000 oients i lidera l'audiència per tretzè any consecutiu\nCATALUNYA RÀDIO amb 535.000 oients diaris durant el 2007 lidera l'audiència per 13è any consecutiu. Segons l'EGM, Catalunya Ràdio supera en 56.000 oie\nnts la Cadena Ser, la segona emissora més escoltada de Catalunya, i en 222.000, RAC 1, la tercera.\nCATALUNYA RÀDIO amb 535.000 oients diaris durant el 2007 lidera l'audiència per 13è any consecutiu. Segons l'EGM, Catalunya Ràdio supera en 56.000 oients la Cadena Ser, la segona emissora més escoltada de Catalunya, i en 222.000, RAC 1, la tercera.\nJosé Antonio Alonso sosté que Zapatero "té corda per aquest mandat" i els que consideri necessaris\nEn unes declaracions a "El cafè de la República", el ministre de Defensa, José Antonio Alonso, diu que no li consta que Rodríguez Zapatero vulgui limitar els seus mandats i afirma que el president "té corda" per temps.\nJosep Antoni Duran Lleida, aquest diumenge, a Catalunya Informació\nL'espai "L'entrevista" de Catalunya Informació tindrà com a convidat, aquest diumenge, el candidat de CiU a les eleccions generals del mes de març, Josep Antoni Duran Lleida.\nJordi Hereu, aquest dilluns, al "Problemes domèstics"\nJordi Hereu serà aquest dilluns el convidat estrella del programa de Catalunya Ràdio "Problemes domèstics, a partir de les 12 del migdia.\nMarina Geli atribueix a un accident el contagi d'hepatitis C de tres menors a la Vall d'Hebró\nEn una entrevista a "El matí de Catalunya Ràdio", la consellera de Salut creu que serà difícil determinar exactament com es va produir el contagi però descarta errors en el protocòl d'actuació.\nCatalunya Ràdio omple en menys de dues hores tres autocars per anar a l'Euskadi-Catalunya\nEn menys de dues hores es van omplir les 150 places que Catalunya Ràdio ha ofert als seus oients per anar a veure el partit de futbol Euskadi-Catalunya del pròxim dia 29 de desembre a Bilbao.\nEl fiscal Vargas vol revisar l'aplicació penal en la limitació dels 80 quilometres per hora\nEn una entrevista al programa "El matí de Catalunya Ràdio", el fiscal que ha redactat la reforma que endureix les sancions pels conductors temeraris r\nevisarà les conseqüències penals pels qui superin la limitació dels 80 quilòmetres per hora.\nEn una entrevista al programa "El matí de Catalunya Ràdio", el fiscal que ha redactat la reforma que endureix les sancions pels conductors temeraris revisarà les conseqüències penals pels qui superin la limitació dels 80 quilòmetres per hora.\nPàgina 474 de 493


SETMANA SANTA DE MATARÓ: Una comunicació sobre el context de les confraries de Barcelona rep el premi "Don Antonio Baena Gómez" al congrés Internacional de Hermandades y Cofradías\nUna comunicació sobre el context de les confraries de Barcelona rep el premi "Don Antonio Baena Gómez" al congrés Internacional de Hermandades y Cofradías\nAquests dies s'ha celebrat a Màlaga, amb motiu del centenari fundacional de l'Agrupació de Congraries i Germandats, el IV Congrés Internacional de Germandats i Confraries.\nEn aquest congrés, entre d'altres ponències i comunicacions, es va presentar una comunicació sobre el context confrare actual de la província de Barcelona.\nAquesta comunicació va ser redactada per part de diferents persones del la delegació diocesana i de la Comissió de Setmana Santa i es va realitzar un aproximació sociològica amb col·laboració de la Universitat de Girona per tal d'aportar altres elements acadèmics.\nEn el grup de treball van participar també persones de Mataró.\nLa comunicació va ser presentada el divendres 24 per part de Manuel Zamora.\nAquest dissabte s'ha fet públic el Comitè Científic del Congrés l'ha reconegut amb el premi "Don Antonio Baena Gómez" a la millor comunicació científica amb temàtica transversal presentada.\nEl premi porta el nom de Don Antonio Baena, qui va el primer president de l'Agrupación de Cofradías de la Ciudad de Málaga, malagueny i impulsor de la creació de la primera institució d'aquestes característiques a Espanya. Baena, també va ser un actiu per a que les confraries i germandats de Setmana Santa tinguessin reconeixement i espai en diversitat de fòrums.\nL'Agrupación de Cofradías de la Ciudad de Málaga inclourà la comunicació en una de les seves publicacions anuals.


Balls de dates | Juga i Calla\nBalls de dates\t29 Juliol 2009\nTags: PC, PS3, Videos, Xbox360\nDurant la Comic-Con de San Diego s’han anat anunciant algunes dates de sortida de jocs per a l’últim quart de l’any, que com sempre està molt apretat.\nPrimer es va conèixer la data de Borderlands i de The Saboteur… (si no sabeu de què us parlo, mireu per aquí). De Borderlands els nous videos publicats m’han semblat magnífics i pot ser la sorpresa de l’any, poso el nou trailer i un video gameplay. Sortida: 20 d’Octubre.\nEl que s’ha vist de The Saboteur no m’ha deixat el mateix gust de boca, ja que m’esperava que fós més en plan sigilo i tal, i almenys el que juga va bastant a saco. A més, li han introduit la moda d’escalar els edificis a lo Assassin’s Creed i pfff, nose, nose… a veure com acaba… data de sortida: 8 de Desembre.\nI per acabar, l’última notícia, és que Splinter Cell Conviction es torna a retrassar again, and again, and again… per al 2010, que ja té uns quants jocs acumulats: Bayonetta, Mass Effect 2, Mafia 2, Bioshock 2 i ara Splinter Cell Conviction.\nRecordo que, per estar atents a tots els balls de dates actualitzats, cal visitar la part corresponent del blog.


L’Associació Dones de Bangladesh ajuda a recaptar fons per a les persones necessitades | betevé\nL'entitat col·labora, juntament amb les cosidores de Sant Antoni, en la campanya de Nadal de l’ONG De veí a veí\nMercè Alsina | dijous, 7 de des. del 2017, a les 21.48\nLes cosidores de l’Associació de Veïns de Sant Antoni estan plenament implicades amb l’ONG De veí a veí. L’entitat va néixer per ajudar els veïns del barri que més ho necessiten. Aquest any, fins a vuit voluntàries de l’Associació de Dones de Bangladesh han volgut contribuir en l’elaboració dels productes de Nadal. Les creacions es vendran posteriorment en un mercat de Nadal solidari.\nLes cosidores de Sant Antoni treballen de valent per tenir a punt els objectes per al mercat de Nadal. Els diners que recaptin serviran per comprar menjar fresc per a l’ONG del barri De veí a veí. Per a aquesta campanya tenen un reforç. Mercè Ranuy, membre de l’entitat i responsable del taller de costura, està molt contenta d’haver comptat amb l’ajut de fins a vuit noies de l’Associació de Dones de Bangladesh.\nAquest grup de dones ha trobat en la costura una manera d’atendre les persones més necessitades del barri. La presidenta d’aquesta associació, Mehtab Haque, assegura que si bé no poden ajudar amb diners, estan molt contentes d’ajudar-hi treballant.\nLes peces que confeccionin es podran adquirir, de l’11 al 22 de desembre, a una parada que els cedeix el Mercat dels Encants. Els preus oscil·laran entre els tres i els vint euros.\n— dones — ONG — solidaritat


"Tinc ganes de jugar al més aviat possible" - Diari de Girona\n"Tinc ganes de jugar al més aviat possible"\nCristian Herrera arriba amb "il·lusió" a Girona per oblidar el seu pas per Almeria i amb la intenció de "comptar ja" per a Machín\ngirona | carles rosell 04.02.2016 | 09:14\n"Tinc ganes de jugar al més aviat possible" marc martí\n"És una incorporació molt important i segur que amb ell millorarem", deixa anar Delfí Geli, el president. Quique Cárcel, director esportiu, tampoc es queda curt: "Em fa molta il·lusió el seu fitxatge, fa dos anys el veia impossible i aquest últim estiu era una de les meves primeres opcions". S'han presentat moltes cares noves al llarg d'aquests últims mesos a Montilivi, però en ben poques ocasions la plana major del Girona s'havia mostrat tan satisfeta i tan contenta d'haver lligat un nou jugador com en aquest últim cas. Es tracta de Cristian Herrera, el darrer en arribar. L'enèsim davanter de la plantilla. Una "aposta de futur", com ahir el definien Geli i també Cárcel. El canari ha signat fins al 30 de juny del 2018, ve d'una mala primera volta a l'Almeria i ha decidit posar rumb cap a terres gironines per canviar d'aires i sentir-se de nou important. Davant una certa expectació, força inusual a la sala de premsa de l'estadi, el de Las Palmas va dir les seves primeres paraules com a jugador del Girona. Tòpics, però també idees ben clares. Una, que a Almeria no li va anar gens bé "no només per temes esportius". I l'altra, que vol jugar "com més aviat millor".\nEn cap moment va negar que d'ofertes no li'n van faltar, però que la proposta que li arribava des de Montilivi era irrefusable per diversos motius. "L'any passat vaig seguir la trajectòria del Girona a la Lliga Adelante i em va atraure molt el seu joc i el que va aconseguir. Crec que el seu futbol em beneficia", explicava. Això, i també les bones referències que li havien arribat del seu "germà" Miguel Ángel Cifuentes, ara al Màlaga però l'any passat blanc-i-vermell durant tot el curs. "Em va parlar d'un club familiar, però amb les expectatives molt altes. No ho vaig dubtar". D'aquesta manera, rescisió amb l'Almeria, club al que havia arribat l'estiu passat i del qual marxa amb només 9 partits a les esquenes i cap gol. "Hi vaig anar per aportar, però per diversos factors, no només tècnics, no vaig jugar el que m'hauria agradat. Si no vaig tenir més participació no va ser només per temes esportius", va subratllar.\nNo vol mirar enrere i va quedar ben clar amb aquesta resposta, les úniques paraules que va dedicar al seu pas pel club andalús. Vol pensar en el present. Ara és a Girona i la seva meta és jugar i aportar totes les seves qualitats, que no són altres que la "velocitat, bon toc amb la pilota i també gol". Sap, això sí, que posa els dos peus en una plantilla que ja compta amb d'altres davanters, com ho són Rubén Sobrino, Jaime Mata, Dejan Lekic, Jairo Morillas, Borja García i també Felipe Sanchón. "Sóc conscient que hi ha molta competència, però arribo amb molta il·lusió i amb ganes de jugar com abans millor. Vull guanyar-me un lloc i que l'entrenador compti amb mi".\nS'ha d'adaptar al vestidor i també al sistema del Girona de Pablo Machín, però no li caldran grans esforços per posar-se a to físicament. El propi Cristian Herrera deia ahir estar "al cent per cent" i en "bona forma", pel que si fos per ell, jugaria aquest mateix cap de setmana contra el Nàstic de Tarragona a l'estadi. "Estic perfecte", afirmava.\nSi va passar de puntetes pel seu pas per l'Almeria i no li va dedicar massa bones paraules, més elogis se'n va endur la seva estada a l'Elx, club en el que va aterrar el 2013 i que el va permetre debutar a la Primera Divisió del futbol espanyol. "Sempre he dit que ha estat la meva segona casa. És l'equip que m'ha permès arribar més alt de tots els que he estat i sempre els estaré agraït. És una llàstima el que va passar l'any passat (el descens administratiu que l'ha fet jugar a Segona A). Els desitjo el millor perquè allà hi guardo molts amics".\nL'interès del Llagostera\nA Cristian Herrera no li falta raó quan ahir parlava de "moltes ofertes" que l'havien temptat durant aquest mercat d'hivern. La del Girona ha estat finalment la que més l'ha convençut, però n'ha tingut d'altres. Entre elles, una del Llagostera. Ell mateix s'encarregava de confirmar-ho. "Ha estat un dels clubs interessats. El seu entrenador (Oriol Alsina) fins i tot em va trucar per parlar amb mi. No van ser els únics. Tenia diverses propostes, però òbviament em vaig decantar finalment per la del Girona", va explicar.\nUna primera opció\nQuique Cárcel estava especialment satisfet per haver portat Cristian Herrera cap a Montilivi. Bàsicament, perquè com ell mateix confessava, "feia temps" que anava darrere del jugador canari. "El conec des de fa uns quants anys. Fa dues temporades el veia impossible perquè ho feia molt bé i els seus números eren molt bons. Aquest últim estiu era una de les nostres primeres opcions, però no hi podíem arribar. Ara ho hem aconseguit. Ens pot aportar coses diferents; és un futbolista jove que arriba amb molta fam", va definir el director esportiu.\n"Estem més vius que morts". Girona FC


Essencials tanca el cicle musical amb una mitjana del 70 persones per concert | Ràdio Arenys 91.2FM\nCultura Música Dimarts 19 de juny del 2018\nEssencials tanca el cicle musical amb una mitjana del 70 persones per concert\nGuillem Roma va tancar el cicle al convent de Les Clarisses ( Foto: Isabel Roig )\nLa Penya Apa Anem-hi tanca la temporada …\nEl servei de suport a persones …\nPreservem el Maresme critica que la Generalitat no treballi …\nLa Fira de Sant Zenon col·locarà, finalment, les parades …\nL'Aula d'Adults obre el període de preinscripció fins a …\nEl Club de Rem comença la Lliga amb resultats dispars\nDes de l’organització estan molt contents de la resposta obtinguda en els 10 concerts que s’han fet en 5 municipis de la comarca. L’últim ha estat aquest dissabte amb Guillem Roma al convent de Les Clarisses.\nUn dels impulsors d’aquest cicle Essencials, Abel Coll, fa un balanç positiu d’aquesta primera edició d’aquest festival de petit format que ha reunit músics reconeguts a nivell català com Mazoni, Xarim Aresté o Judit Nedderman, entre altres. De fet, ha tingut un 70% d’ocupació de mitjana en les deu actuacions que s’han fet al llarg d’aquests darrers mesos. Abel Coll destaca que en aquests concerts s’ha buscat espais singulars defugint d’indrets més convencionals, com els teatres. Un dels altres objectius que buscaven i que, segons Coll, s’ha aconseguit és la proximitat de l’artista amb el públic.\nDes de l’organització tenen la intenció de donar continuïtat aquest cicle de música de cara a l’any que ve. De fet, ha apuntat que alguns dels pobles ja han confirmat que volen seguir apostant per aquest Festival, com és el cas d’Arenys de Mar. Abel Coll diu que durant els pròxims mesos farà trobades amb els Ajuntaments per mirar si l’any que ve se sumen, de nou, al projecte.\nLa idea seria mantenir el cicle Essencials durant la primavera, una època de l’any, segons Coll, en què l’oferta cultural al Maresme és inferior respecte a l’estiu.\nDivendres 29 de novembre del 2019\nCoses de la vida: a ritme de bolero és una matinal de boleros en el marc de l’Any Teresa Pàmies\nL’Escola de Música celebra avui Santa Cecília, la patrona de la música\nEl Casal de Joventut Seràfica presenta una proposta musical de la mà d’ARREU BAND\nEl Teatre Principal acull demà una Mostra de Cant Coral\nDimarts 29 d'octubre del 2019\nOques Grasses, Doctor Prats i Jazzwoman són els tres primers grups confirmats pel Canet Rock


Hotel Ciutat de Girona. Serveis d'allotjament al centre de Girona - Hotel Ciutat de Girona\nOn els detalls marquen la diferència\nA l'Hotel Ciutat de Girona sabem que les ciutats no es visiten, sinó que es gaudeixen. Per això, li volem obrir les portes al centre històric i cultural de Girona, on tindrà a la seva disposició els millors i més carismàtics comerços locals i establiments ga stronòmics de proximitat.\nEl convidem a viure amb intensitat la ciutat i ha deixar-se seduir per la nostra passió per la cultura slow, i l’ajudem a descobrir les sensacions que connectin directament amb les seves necessitats i manera d'entendre els viatges: esport, salut, benestar, energia, gastronomia, urbanisme, història, compres, luxe, esdeveniments.\nInquiets Sabem que els nostres visitants, més que viatgers, són exploradors de les experiències que tot destí pot oferir-los. Business, gastronomia, tradició, cultura, esport, història... Girona és una de les ciutats més evocadores i fascinants de Catalunya; capaç de generar històries apassionants en cadascun dels seus racons. La nostra principal tasca és la de brindar-li els més exclusius serveis perquè pugui aventurar-se en la història i cultura de la nostra ciutat i gaudir-la amb la intensitat que desitgi. Perquè no hi ha una única Girona, sinó aquella que vostè desitgi viure.\nPropers L'ajudarem a viure i conformar les seves pròpies experiències amb un tracte proper i personalitzat, posant a la seva disposició unes instal·lacions dissenyades per cobrir les necessitats, el confort i la responsabilitat del viatger més exigent.\nCompromesos Creiem en la importància dels valors dels nostres hostes: sostenibilitat, turisme ètic, responsabilitat... Per això treballem per oferir experiències de qualitat, locals, autèntiques i sostenibles mitjançant una xarxa de col·laboradors i proveïdors alineats amb el nostre model de negoci, i amb un equip involucrat que ha aconseguit que el HCG sigui reconegut com el primer hotel de Girona en obtenir la certificació de turisme responsable Biosphere Responsible Tourism.\nSalut i benestar Sala de spinning professional amb classes dirigides, cartes de massatges... Les nostres exclusives instal·lacions esportives l'ajudaran a continuar la seva activitat esportiva habitual abans de relaxar-se amb la nostra oferta de rituals de sensacions, utilitzant sempre productes naturals ecològics.\nAixí mateix, en el nostre servei de restauració, esmorzars, room service i bar, trobarà sempre unes mostres de la nostra gastronomia local, una acurada selecció de productes de proximitat i ecològics, i la més completa proposta de cuina saludable.\nDetallistes A l'Hotel Ciutat de Girona res respon a l'atzar. Qualsevol detall compta, de manera que tot el que pugui veure, sentir, olorar, degustar..., respon al mateix motiu: la seva satisfacció.\nSempre en coherència amb els valors de turisme responsable i ecològic amb els quals ens identifiquem. Uns valors que han convertit l'Hotel Ciutat de Girona, en el primer hotel de la ciutat en obtenir la certificació de turisme responsable Biosphere Responsible Tourism.


CARPE DIEM: SI VOLEU US HO EXPLICO\nSI VOLEU US HO EXPLICO\n"SI VOLS...T'HO EXPLICO"\nAquest és el veritable títol que en un moment donat, la Rat va escriure per plasmar el dolor, la por i la superació del càncer que va fuetejar la vida de la seva mare, Montserrat.\nSortosament la gelor de l'hivern, la por esfereïdora de la incertesa del desenllaç de la malaltia... S'esvairen, i la primavera va tornar a florir, i les orenetes van jugar, i el trèbol de quatre fulles va aparèixer!!!\nFinalment l'estiu va tornar!\nUn poema i unes il·lustracions que han donat lloc a un conte, on els guanys seran destinats a la investigació del càncer.\nLa col·laboració de la gent ha permès que el conte surti a la llum, i serà presentat el proper dimarts 13 de juny, al museu d'Art Modern de Tarragona a les 7 de la tarda.\nSom moltes les persones que hem vist arribar la malaltia, hem vist com els qui la patien lidiaven bravament, alguns n'han sortit victoriosos, en altres ocasions, vençuts! Però en la lluita preval la tenacitat i el coratge!\nPer tots els qui es troben en aquest gèlid hivern, pels qui la primavera ja retorna, pels qui l'estiu ja s'ha instal·lat i també per tots els qui l'allau els va prendre deixant les petjades en la neu!!!!\nGràcies Rat i Yvonne per fer-me partícep del vostre projecte!\nUn honor presentar-lo juntament amb la Dra Cañizares.\nQue l'esforç de tots ens permeti avançar en la investigació del càncer, i retornar l'alegria i la calidesa de la vida!\nPublicat per Dafne a 17:14\nEtiquetes de comentaris: ÀNIMA, SOLIDARITAT\nxavier pujol 12 de juny de 2017, a les 11:24\nUn bon projecte. Molta sort!!\nGarbí24 13 de juny de 2017, a les 9:45\nAquests granets de sorra esdevenen a la llarga muntanyes. Sort, molta sort i endavant amb tot\nElfreelang 17 de juny de 2017, a les 15:04\nbona sort i molta empenta sort de la bona gent que empren projectes com aquest!\nDonec Perficiam crida a la rebel·lió contra les institucions i demana tornar als carrers\nL'ASSASSINAT DE JULI CÈSAR\nENS HO ESTEM JUGANT ABSOLUTAMENT TOT\nL' AiGUA SECRETA\n81 ANYS, FELIÇ ANIVERSARI PAPA!


Torra assegura que el PSOE estarà "sempre al costat" de PP i Cs per "suprimir" les institucions catalanes - TOTLLEIDA\nTorra assegura que el PSOE estarà «sempre al costat» de PP i Cs per «suprimir» les institucions catalanes\nUna representació de candidats de JxCat a les eleccions espanyoles, municipals i europees durant l'acte d'aquest dissabte 30 de març de 2019. FOTO. Guillem Roset/ACN\nEl president de la Generalitat diu que els catalans són "culpables" de votar, defensar la democràcia i el dret a l'autodeterminació\nACN Barcelona .- El president de la Generalitat, Quim Torra, ha assegurat aquest dissabte que el PSOE estarà «sempre al costat» de PP i Cs per «suprimir les institucions catalanes».\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, en un moment de l’acte de JxCat, el 30 de març de 2019. FOTO Guillem Roset/ACN\nEn el primer gran míting de la precampanya de JxCat pel 28-A a Barcelona, Torra ha avisat que els socialistes tornaran a aplicar el 155 i ha criticat que la ministra d’Hisenda hagi justificat el control dels comptes catalans per la «incertesa política». «No ho podem permetre, per més jocs d’encenalls i malabarismes virtuals amb els quals el PSOE pretengui enganyar-nos», ha reclamat. Després de l’Advocació de l’Estat i el sindicat policial SUP hagin reclamat investigar votants de l’1-O que van denunciar l’actuació policial, el cap del Govern ha exclamat que si votar, exercir la democràcia i defensar l’autodeterminació és delicte els catalans «som culpables».\nEl Ple de la Paeria avala la regulació que prohibeix circular els patinets elèctrics per calçades i voreres