Taller de lectura i escriptura:contes i narracions: 2008\nLES SENYORETES DEL MAR de Joaquim Ruyra\nSis vailets pesquen ja fa hores asseguts a les penyes. Mentre esperen que surti la lluna s'adormen.\nDe sobte apareixen les Senyoretes del Mar, fades molt petitones, muntades sobre vermells llagostins. Tan bon punt s'han adonat dels sis pescadors, descavalquen, s'hi acosten i s'enfilen per llurs cossos.Totes van a mormolar paraules misterioses a les orelles dels qui dormen. Quan els vailets es desperten, les Senyotes del Mar ja han desaparegut, però l'encís ja s'és realitzat.\nRes no podrà destruir en el cor d'aquells xicots l'afició a la vida marinera.\nFotografia enviada per l'Anna Calvia\nUn grup d'amics surten a pescar, entre jocs i rialles ,tot esperant que els peixos piquin. Juguen i gaudeixen durant hores. El dia es va fonent i decideixen dormir fins que la lluna surti.\nDe sobte, una corrua de nimfes apareix ,vénen a visitar-los. Subtilment, a cau d'orella els van infiltrant petites gotes de l'elixir del seu encanteri: l'amor , el neguit ,la bellesa ,la passió pel mar. Acabat el seu ritual joiós i divertit marxen, però com a penyora els ha quedat per sempre tot allò que els han volgut transmetre.\nUns nois estaven pescant una tarda des d'una roca i van decidir fer una dormida tot esperant la llum de la lluna.Quan era ben fosc van sortir del mar unes petites fades, muntades sobre llagostins i crancs, que es van anar enfilant pels cossos dels dorments i a cau d'orella els van explicar les meravelles del mar i de la navegació.Sense saber-ho els vailets tenien ja dins seu l'afició a la vida marinera i no podrien ser mai més feliços lluny del mar.\nJoaquim Ruyra "Les Senyoretes del mar"\n"Els parlen de la poesia del mar, del bellugueig encantador de les onesde llur variades i finíssimes colors; els parlen dels peixos i dels herbeison pasturen; dels oratges, de la calma, dels vents, de les delícies d'unallarga navegació, de la sublimitat dels temporals... de quelcom que lesnostres paraules no poden dir. "\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:36 0 comentaris\nReflexions sobre l'obra de Joaquim Ruyra (1858 -19399\nEtiquetes de comentaris: 03. Les senyoretes del mar de J. Ruyra, Poemes, Textos d'alumnes\nLa nit s'acosta.\nla lluna esperen.\nal cel s'esmorteeixen.\nbrillants d'escates, riuen\nAls pescadors mormolen\nEls vailets dormen\narraulits a les pedres,\nla mar els vetlla,\ni amb el xiuxiuetg d'ones\nsomien i somien.\nQuan cau la fosca\nles fades es desperten,\nvan cap a terra\nun cranc les acompanya\nels llagostins, escorten.\nLa pell tan blanca,\nels seus cabells tan rossos,\nulls com gotetes\ncom petites guspires\nque la nit il·luminen.\nAls nois encisen\namb boniques paraules.\nLa mar per sempre\npresidirà ses vides.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:36 0 comentaris\n"Les senyoretes del mar" de Joaquim Ruyra\nCanta PACO MUÑOZ\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:33 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 03. Les senyoretes del mar de J. Ruyra, Cançons\nEL PAISATGE DE L’ÀNIMA\nM’ha semblat molt oportú fer una breu explicació sobre el moviment literari simbolista, relacionat amb el conte "Les Senyoretes del Mar".\nSegons una definició del filòsof suís Amiel, si el paisatge és un estat de l’ànima, a la inversa, l’estat de l’ànima, també és un paisatge. Els simbolistes exploren els sentiments íntims, representen els conceptes més abstractes i persegueixen un idea: aquesta recerca del “sentit” els convida a un viatge simbòlic. Els misteris de la nit, la presència enigmàtica de l’aigua, els secrets de les estacions creen per a ells llocs de somni i de meditació. Els seus personatges es mouen entre boscos que recorden la natura. També saben escapar del món terrestre. Alguns personatges s’aixequen cap als cims nevats de la creació i les ànimes transmigren en el cosmos cap als astres per arribar a un altre món.El moviment simbolista reacciona contra els valors del materialisme i del pragmatisme de la societat industrial, reivindicant la recerca interior i la veritat universal, i per aquest motiu se serveixen dels somnis que gràcies a Freud ja no conceben únicament com a imatges irreals, sinó com un mitjà d’expressió de la realitat.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 16:39 2 comentaris\nSeran branca d' empelt en altres prats.\nEnviat per Corry\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 16:30 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 03. Les senyoretes del mar de J. Ruyra, 05. L'Empelt de M.A. Anglada, Poemes\nL'ÚLTIM HABITANT- (L'empelt)\nEra un petit poble del Pallars a on hi vivia un solitari pastor, que parlava la llengua pròpia d’equells indrets. A ple segle XX no hi havia corrent elèctric, no hi havia cap mitjà de transport, només es podia arribar a peu, però tenia el més important: tenia el seu propi llenguatge,\nQuan baixava a la vall era per poder vendre el vestià i comprar queviures, parlava a la gent amb anava a l’Ajuntament per demanar que no es perdés el seu llenguatge tan estimat, que l’ensenyaria a l’escola, i també que li fessin arribar el corrent elèctric.\nEn passar els anys li van instal·lar el corrent elèctric, però ningú no es va preocupar d’ensenyar a ningú la parla del pastor; la seva mort va acabar amb aquells mots singulars. El poble va anar al seu enterrament, però no es van fer càrrec de la gran pèrdua d’aquell indret i d'aquells mots que ell defensava.\nDe res no va servir l’arribada de l’electricitat, només la fatalitat va caure sobre el petit poble , per motius desconeguts es va incendiar, solament quedaren les cendres i el record de la identitat del pastor d’aquella comarca.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:20 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 05. L'Empelt de M.A. Anglada, Textos d'alumnes\nMirant el passat - (L'empelt)\n(Al bloc de la Maria hi podreu sentir una cançó relacionada amb el text)\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:19 0 comentaris\nL'EMPELT - Un dia plujós\nEra un dia plujós, molt trist , i la gent de nostre petit poble deia: "Mireu, ni el sol ha volgut sortir i avui, ni els ocells volen cantar, també ells estàn tristos." Tot el poble estava de dol, perquè avui anaven a dir adéu al vell professor, l'home que els havia dedicat tota la seva vida.\nMai no havia volgut deixar el poble, ni per fer una bona carrera a la ciutat. Ell estimava la gent d' aquí, ensenyava a petits i grans, els transmetia la seva saviesa.\nPer això, avui, tothom, en un silènci total, acompanyaven el seu estimat professor al seu últim destí. I sabien que a partir d'ara, aquest poble no seria mai més com abans.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 12:40 0 comentaris\nEL VELL CINEMA - L'empelt\nDesprés d’una colla d'anys de letargia el vell cinema va reobrir les portes un bon dia amb la cara neta i un nou tipus de programació. Ara és un multicines especialitzat en pel·lícules en versió original on s’hi veu un públic molt diferent. Sovint hi passa pel davant però no hi ha volgut entrar mai perquè sent que ho trobarà tot força estrany i s’estima més conservar el record de l’antiga sala tal com era. Ja sap que aquell lloc no pot morir mentre el tingui viu dins el pensament\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 12:22 0 comentaris\nPel vell tramviaire, l'Atanasi, també han florit els lilàs i torna a estimar perquè ella ha vingut, s'ha assegut al tramvia. Fixem-nos en les dues versions del poema de Joan Salvat-Papasseit, musicades i interpretades per Teresa Rebull i Xavier Ribalta.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 12:16 0 comentaris\nPer què has vingut - Joan Salvat -Papasseit - Xavier Ribalta\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 12:15 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 04. El vell tramviaire de J. Moncada, Cançons\nPer què has vingut - Joan Salvat -Papasseit - Teresa rebull\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 12:13 0 comentaris\nArran de la lectura de "L'empelt" de M. Àngels Anglada, vam pensar quins poemes de la nostra literatura salvaríem. A l'Àgora ja hi hem publicat els poemes que salvaríeu. Ja veureu quin recull tan interessant. Consulteu-lo!\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 11:06 0 comentaris\nQuè pretenem amb els CORRELATS OBJECTIUS?\nPretenem explicar sentiments i emocions, però sense esmentar de quins sentiments ni de quines emocions es tracta. Ho hem d'endevinar. Endevinem les que es desprenen dels textos de la Jossie, la M. Rosa i la Francina? Endevina, endevinalla.\nCORRELAT - L'Eusebi\nQuan vaig conèixer l'Eusebi sempre estava rient, sempre enfeinat, bon amic de tothom. Allà on se'l necessitava, allà que hi arribava ell abans que ningú! Tothom l'estimava. Dels seus llavis mai sortia un "no". Al capvespre se'l podia veure assegut en un vell balancí al porxo de casa seva, escoltant música, llegint un llibre o cantussejant una d'aquelles cançons que tant li agradaven del vell cinema.Se n'anava a dormir tard i es llevava ben aviat "per començar amb bon peu el dia", com sempre deia.\nVaig haver de marxar una bona temporada i quan vaig tornar no vaig veure l'Eusebi. Primer no en vaig fer gaire cas, hi havia tanta gent per veure! Però finalment vaig preguntar per ell perquè m'estranyava no haver-lo vist rondant pel poble o a casa seva (era pràcticament impossible passar un dia sense veure l'Eusebi). Aleshores em van explicar que havia estat "tontejant" amb una noieta del poble. Eren molt bons amics i que s'ho explicaven tot. Corrien junts pels camps i els boscos de l'entorn sempre amb la rialla als llavis. La Roser, així es deia la noia, un bon dia va marxar, li havien ofert la possibilitat de fer uns estudis a Barcelona durant un any. S'anaven escrivint i s'explicaven les coses, potser no totes. La darrera carta, l'Eusebi no la va contestar. Pensava: " Quan arribi a casa ja l'escriuré" ... "demà, que avui estic molt cansat..." i així anaven passant els dies. Cada vegada arribava més tard a casa, ensopit i mig endormiscat. Ja no escoltava música, ni se'l veia al porxo, havia de fer la feina de casa, no podia perdre el temps! Quan acabava estava tan esgotat que posava el cap al coixí i es quedava adormit, mentre pensava: "demà..."\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:49 0 comentaris\nENDEVINA ENDEVINALLA, a veure si trobes quin sentiment s’hi reflecteix?\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:45 0 comentaris\nSuposo que avui no es tornarà a tocar el tema. N’estic del viatget a Nova York fins el capdamunt! L’últim dia no es va parlar de res més, com si no hi haguessin coses més interessants com ara... no sé, altres coses.\nSí, ja comprenc que li devia fer il·lusió explicar-ho però... A veure, calia entretenir-se tant amb l’hotel de cinc estrelles? I a mi què, com si volen anar a un de deu. Era necessari insistir en el menjar d’aquell restaurant tan fabulós? Clar que la bleda de la Mònica no parava de fer-li preguntes i més preguntes. Que si havien visitat això o allò, que on s’havien allotjat i on havien dinat... Per Déu, quina adoració! Quan la veu queda ben embadalida. Al cap i a la fi; què és el que ha fet? Tenir la sort d’haver-se casat amb un tio de peles i res més. I encara que alguns creguin que és ell el qui ha fet sort, què voleu que us digui... Maca i elegant sí que ho és, no es pot negar, i la seva feina a la universitat està molt bé, però potser a casa vés a saber... No sé, i aquell aplom quan parla... I vaja, que amb un bon pressupost es pot ser elegant dic jo, que no és el mateix gastar mil que deu mil, per fer un suposat.\nEn fi, molt bé, tot molt bonic però a veure si avui enterrem el tema del viatget que hi ha mil coses més interessants i converses més constructivas. Jo només dic que si algun dia pogués tenir la possibilitat de fer-lo, no en parlaria ni una quarta part.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:43 0 comentaris\nLa Laura Trovò és una companya italiana. Aquí ens deixa una idea que vam ressaltar a la classe. Ho fa en italià. Sona bé!\nQuando una lingua muore, è tutta la visione del mondo racchiusa nel suo lessico che sparisce.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:42 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 05. L'Empelt de M.A. Anglada\nL'empelt de M. Àngels Anglada - "Et deixaré la veu" Josep Tero - Recita Carme Callol\nHaikú - L'EMPELT\nCoberts de terra,\ndarrers sons d'una llengua,\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:23 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 05. L'Empelt de M.A. Anglada, Cançons, Poemes\nL'EMPELT - Text paral·lel\nÉs un capvespre, a l’Empordà, davant la Platja de Pals, desolada, sense edificis que destrossin la seva bellesa natural i tapin la vista de les muntanyes. S’albira l’impressionant conjunt de les Illes Medes retallat a l’horitzó amb un esclat de matisos grocs i rogencs provocat pel pas del sol que segueix el seu itinerari. Immers en un silenci contemplant l’anar i venir de les onades se sent un toc de campanes que bruscament altera el pensament. Duen enterrar l’avi Quimet, l’home més vell del poble, l’espardenyer, l’últim de la darrera generació d’aquesta professió. És una gran pèrdua, difícil d’oblidar. A la plaça del poble, on ell vivia, deixa un gran buit. Una corrua de gent s’hi apropa silenciosament en senyal de respecte. Recorden l’agilitat de les seves mans de bon artesà i com gaudien de la seva saviesa innata, cultivada per l’experiència viscuda, tot escoltant històries i fets, dels quals sempre es podia treure algun ensenyament moral. Era un home bo, honest, solidari i captivador.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:22 0 comentaris\nTANKAS - L'empelt\nLes grans campanes\na mort tocaven.\nEstaven morint llengües\nom a flors colltorçades.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:21 0 comentaris\nA Zirahuen, davant l'immens llac, una matinada d'octubre, una mantellina blanca cobreix les aigües. A la llunyania, el bram d'un ase trenca el silenci. La grisor del paisatge gela l'ànima. La tristor s'ha apoderat de tot. Avui enterren l'home més vell d'aquest poble. Fins a la darrera hora ha tingut el cap clar, ha treballat la fusta amb les eines dels seus avantpassats i també la terra. És l'únic en tot el poble que dels seus llavis sortien sons desconeguts quasi per tothom. Era la seva llengua, només quedava ell que la parlés i molt poquets l'entenien. Malgrat que ha mort molt vellet i que sembla que el sol vol esvanir la boira i suavitzar la tristor, tot el poble l'hauria de plorar com abans es ploraven els morts. Ja res tornarà a ser igual, ni les ribes del llac, ni la verdor dels arbres, ni tan sols la boira matinera, ni serà igual el vent que l'aixeca i permet que el sol acaroni el paisatge. Ara, pastura de la mort, ell i la seva llengua estimada, enterrats prop del llac que ha perdut el seu nom, que ha perdut milers de noms, mentre, les fulles seques ballen la dansa de la mort sobra la tomba. Però, la natura ressorgirà les paraules no ho faran.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 18:00 0 comentaris\nHOMENATGE A LES COSES PERDUDES - L'empelt\nEls cinemes de barri. Riures francs, llàgrimes dolces i tendres, renecs impulsius, petons virginals. Sobre la pantalla imatges de ciutats grises i sorolloses, boscos nocturns, pobles provincians al mig del no res. Herois i heroïnes, successió infinita de rostres i veus. Tantes i tantes vides alienes i alhora tan properes. Bellesa d'unes imatges fixades per sempre més dins dels meus ulls d'infant.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:59 0 comentaris\nEra un dia plujós, molt trist, i la gent de nostre petit poble deia: "Mireu, ni el sol ha volgut sortir i avui ni els ocells volen cantar ,també ells estàn tristos." Tot el poble estava de dol, perquè avui anaven a dir adéu al vell professor, l'home que els havia dedicat tota la seva vida. Mai no havia volgut deixar el poble, ni per fer una bona carrera a la ciutat. Ell estimava la gent d' aquí, ensenyava a petits i grans, els transmetia la seva saviesa.\nPer això, avui, tothom, en un silènci total, acompanyava el seu estimat professor al seu últim destí. I sabien que a partir d'ara, aquest poble no seria mai més com abans.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:58 0 comentaris\nTEXT PARAL·LEL AL CONTE "L'EMPELT"\nMeravellats fins a l'èxtasi per la gran bellesa de les dunes de color de mel, una mica més rogenques, més acarabassades a la zona del massís dels Akakus. Dunes escolpides pel vent, transportador i modelador al mateix temps, ens feia viure sensacions d'alta temperatura visual i emotiva. La sorra en constant moviment s'assembla a cortines d'aigua baixant i regalimant per parets. No vivíem cap miratge, amb els ulls esbatanats com taronges i el cor i l'esperit recollint i emmagatzemant amb golafreria les vivències. Tot això va provocar-nos caminar pel desert de Líbia, molt a prop d'Algèria. En l'horitzó aparegué una figura alta i esbelta embolcallada amb les robes que vesteixen els tuaregs. La trobada ens proporcionà conèixer un vellet que vivia de vendre formatge de llet de cabra elaborat per la seva família. Vam fer un intercanvi com es va poder: mirades i traducció dels guies tuaregs. Ells li van explicar que els euros amb què se li pagava eren de perfecte curs legal, car ell no ho sabia i posava cara de dubte.Els tuaregs que ens guiaven en la nostra travessa pel desert mimaren a aquell vell amb qui ens vam trobar. Ell se'n fiava com un nen i no va dubtar que l'aconsellaven bé. Contrast de cultures i comportaments diferents. Semblava una figura emancipada dels llibres sagrats o dels contes de les mil i una nits.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:53 0 comentaris\nLa mort del salze (inspirada en L'empelt)\nPobre salze. S'havia passat tota la vida procurant que mai no faltés l'ombra a ningú. Amanyagava les seves branques fent que les fulles, en moure's, els proporcionés l'aire fresc que tant agraïen a l'estiu. La quitxalla corria al seu voltant empaitant-se, els joves s'hi trobaven per parlar i, més tard, quan es feia de nit els enamorats s'hi feien promeses. Però l'arbre va emmalaltir. Les fulles van caure i les branques, afeblides, es trencaven soles. Els que manaven van decidir que, pel que quedava d'arbre, més valia treure'l i tota aquella gent que feia vida al seu voltant, va anar a trobar altres indrets. La plaça no és la mateixa. Hi han posat tendals verds. Torna a haver-hi ombra, però no és la d'abans, és una altra.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:34 0 comentaris\nSALUTACIÓ de la Francina Gili\nDe nou em trobo enmig d'aquest mitjà miraculós que és la xarxa, a voltes fantàstic i en altres moments exasperant, disposada a llegir, reflexionar i en definitiva aprendre cada dia una mica més. Espero trobar-m´hi tan bé com l'any passat amb aquell "Camí de Sirga" entranyable, on vam viure experiències meravelloses i vam conèixer tants amics. Aquest any farem contes i narracions i ja n'hem llegit alguns. El primer, de la gran Mercè Rodoreda es titula "Zerafina" i és un relat en primera persona amb tota l'empremt a de l'autora. El segon dia, hem treballat dues narracions, "Desenllaç" i "L'excursió", d'en Sergi Pàmies, que tenen el toc d'originalitat i sorpresa que el caracteritza. I per últim, el tercer dia hem fet la primera part de "L'empelt" de M. Àngels Anglada que acabarem en la propera classe.Trobo interessant aquesta experiència dels relats curts que requereix un esforç de comprensió on els detalls són importants i que permet descobrir un univers diferent cada setmana. Fa il·lusió iniciar una nova etapa i estic segura que ens enriquirem amb les aportacions de tots.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:19 0 comentaris\nTANKAS - Francina Gili\nTANKAS - M. Carme Juan\nClaror de plata\npels voltors esglaiada\nde nou contempla\nla lluita aferrissada\nper salvar les paraules.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:18 0 comentaris\nLA MORT DEL VELL ERMITÀ (inspirada en L'empelt)\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:14 0 comentaris\nL'empelt - Un poble de muntanya\nLa vella de Veglia vivia en una illa. Però en una altra banda del món hi havia un poble molt petit a dalt d'una muntanya envoltat de pics sempre blancs, amb unes cases de pedres negres en què totes les finestres estaven plenes de flors de tots els colors. Tot era trist perquè havia mort un home molt vell que parlava una llengua molt antiga que ningú sabia quan havia nascut, ni d'on venia. Amb el vell aquests sons de paraules desapareixien, era l'únic del poble que la parlava, els altres l'entenien però no havien après aquesta llengua. Quina buidor... desapareixien un home i una llengua..\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 17:06 0 comentaris\nL'EMPELT de M. Àngels Anglada\nRecorregut de L´Ernst,\nel savi holandès,\namb el seu cotxe\nper les Terres de l'Ebre.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:48 0 comentaris\nEls amants - Vicent Andrés Estellés Recita: Ovidi Montllor\nSempre ens amàvem\nde forma barruera\ni molt salvatge.\nEtiquetes de comentaris: 05. L'Empelt de M.A. Anglada, Cançons\nA Veglia es van perdre els mots amb la mort de la velleta, però al nostre país vàrem perdre quelcom més.\nPerò no li van caldre gaires dies per adonar-se que era forastera a la seva pròpia terra, i que tot el que havia vingut a buscar tan sols era viu en el seu cor. La ciutat que trepitjava era com qualsevol altra ciutat d’Europa, i ella es passava el dia pensant en els néts que havia deixat a casa, se n’adonava que, al cap i a la fi, la guerra li havia pres aquells orígens, i que en la solitud d’aquella habitació d’hotel es dedicava a la difícil feina d’enterrar el passat.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:46 0 comentaris\nLa cançó dels mariners - Ventura Gassol\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:44 0 comentaris\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:40 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 05. L'Empelt de M.A. Anglada, Imatges\nL'endemà de Vandellós de M. Àngels Anglada\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 9:25 0 comentaris\nBatecs d'ocells - Poema de M. Àngels Anglada Interpretat per Josep Tero\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 22:42 0 comentaris\nEL DESENLLAÇ I CONFLICTE GENERACIONAL de Sergi Pàmies\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:47 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 02. El desenllaç de S. Pàmies\nD'aquesta lectura m'ha interessat més la primera part on el protagonista parla de la mort de la seva mare d'una manera surrealista, més com una experiència onírica que real. Mentre el llegia, més d'una vegada per fer els deures, visualitzava algunes de les pintures de Marc Chagall, un dels meus artistas preferits.\nCant de l'enyor de Lluís Llach\nEtiquetes de comentaris: 02. El desenllaç de S. Pàmies, Cançons\nZERAFINA de Mercè Rodoreda\nLa protagonista és una dona: Zerafina. El conte ens la descriu fantàsticament com una noia de poble que es trasllada a la ciutat per a realitzar feines domèstiques i se sent conformada dins aquesta vida tan simple.La gràcia de la narració és que la Serafina (Zerafina) és papissota, és a dir, pronuncia les s per z. He intentat esbrinar com s’anomena aquesta anomalia i potser es relacionaria amb una disàrtria que consisteix en l’alteració del llenguatge per la dificultat a articular els sons que formen les paraules, sense que hi hagi cap problema de comprensió ni de comunicació per un mitjà escrit o mímic.La lectura del conte a mi m’ha produït una gran tendresa vers aquest personatge i el voldria comparar al mateix sentiment que vaig experimentar per la serventa Felicité de “Un cor senzill “ conte de Gustave Flaubert. Ens narra també la història d’una existència simple i primària, gairebé de bestiola. Felicité està respresentada com un dona ignorant, devotíssima, treballadora i amb pocs anhels.\nEn aquesta primera Lliçó va sortir la paraula àgora i, com alguna companya, no coneixia exactament la seva etimologia a continuació la detallo.Àgora grega (del grec αγορά, mercat) igual al fòrum romà. Lloc on s’ubicava el centre cultural, comercial i polític de la polis. Les àgores eren les places públiques on els ciutadans debatien lliurement, a cara descoberta, els assumptes de la res pública, de la cosa pública, els assumptes que, objectivament, són de l’interès general. Les assemblees de ciutadans es realitzaven al mateix recinte.\nEtiquetes de comentaris: 01. Zerafina de M. Rodoreda\nNo zé dir que no.\nEtiquetes de comentaris: 01. Zerafina de M. Rodoreda, Textos d'alumnes\nZerafina - La carabassa\nLa Serafina diu: " ...Zi ze'm queda, a l'eztiu li pozaré bé el jardí, i a la paret de l'acabament, perquè no ez vegi tan pelada, hi plantaré campànetez i una carabazzera." He recordat una fira que fan a la meva ciutat els primers dies d'octubre dedicada a la carabassa. És molt interessant, plena de colors i formes i aquesta foto li dedico al personatge de la Zerafina.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 10:39 0 comentaris\nEl bloc i l'assignatura\nAquest és el bloc de l'assignatura de Català.blocs: Gaudim de les narracions i els contes de l'Escola de la Dona.\nLa professora de català Maria Dolors Vinyoles i el professor de noves tecnologies Oriol Mascareñas , després de la bona experiència de l'assignatura del curs passat, l'han reempresa amb un nou fil conductor. Enguany han escollit diverses narracions i contes de la literatura catalana.\nL'assignatura, que es duu a terme a l'aula d'informàtica (dues hores a la setmana fins al més de juny de 2008), es complementa a casa.\nA classe, on cada alumne/a crea el seu bloc, s'ofereixen les eines i es treuen conclusions. A casa es fa una reflexió individual pautada sobre el text i es prepara el material per poder-ne fer una reflexió comuna a l'aula.\nEsperem que tothom s'hi trobi bé i que aquesta proposta innovadora ens introdueixi en l'ús de les eines col·laboratives d'internet 2.0 en el camp de la reflexió literària.\nPublicat per M. Dolors i Oriol a 13:09 1 comentaris\nBenvinguts i benvingudes a l'assignatura de Catala.blocs: Gaudim de les narracions i els contes.\nDesitgem que el curs sigui ben profitós: tant pel que fa a la reflexió literària com a l'aprenentatge de creació, gestió d'un bloc i coneixements de les TIC.\nEns centrarem en diversos contes i narracions de la literatura catalana i en esdeveniments literaris, com ara el centenari del naixement de Mercè Rodoreda. La lectura atenta i aprofundida dels diversos mons de ficció en portarà d'una banda, a la recerca d'imatges, d'enllaços, de textos històrics i de cançons que complementaran la lectura i, d' altra banda, a una mostra continuada de les vostres reflexions escrites.\nQue tingueu un bon viatge pels camins literaris i blogosferaris.\nOriol i Dolors\nReflexions sobre l'obra de Joaquim Ruyra (1858 -19...\nPer què has vingut - Joan Salvat -Papasseit - Xavi...\nPer què has vingut - Joan Salvat -Papasseit - Tere...\nENDEVINA ENDEVINALLA, a veure si trobes quin senti...\nL'empelt de M. Àngels Anglada - "Et deixaré la veu...\nEls amants - Vicent Andrés Estellés Recita: Ovidi ...\nBatecs d'ocells - Poema de M. Àngels Anglada Inter...


Morella convida les Terres de l’Ebre a la festa del Sexenni | Diari de Tarragona\nMorella convida les Terres de l’Ebre a la festa del Sexenni\nCada sis anys el municipi de la província de Castelló celebra la Festa en honor a la Verge de Vallivana\n3 de Agosto de 2018 - 09:45 hs\nCada sis anys, els carrers de Morella s'omplen de tapissos i balls tradicionals. FOTO: Cedida\nEnguany Morella es tornarà a convertir en un mar de tapissos de paper de seda i balls tradicionals per rebre a la Verge de Vallivana. La 54a edició del Sexenni, que tindrà lloc del 18 al 27 d’agost, serà la primera que el municipi viurà com a Festa d’Interès Turístic Internacional i sota el distintiu de Bé d’Interès Cultural Immaterial.\nEl Sexenni de Morella és característic per la romeria de 48 quilòmetres i la posterior entrada a la ciutat de la Verge de Vallivana. La Festa compta amb diferents danses i quadres bíblics pertanyents a cadascun dels gremis, als quals es dedica un dia de la Festa a cada un.\nUn dels altres atractius del Sexenni són els carrers per on transcorren el retaule o la Processó General, que es decoren amb tapissos de paper rissat. «Són un veritable element patrimonial a posar en valor», va apuntar l’alcalde del municipi, Rhamsés Ripollés.\nLa festa del Sexenni es remunta fins al segle XVII, quan bona part d’Europa es va veure infectada per la pesta negra i el poble de Morella es va encomanar a la Verge de Vallivana. Segons conten les llegendes, va ser ella qui va guardar a la ciutat d’aquella greu malaltia.\nUn pàrquing per als visitants\nL’Ajuntament de Morella habilitarà un gran aparcament de vehicles al barri de l’Hostal Nou, perquè tots els visitants que vulguin acudir a l’acte tinguin un lloc on aparcar. A més, al pàrquing es podrà trobar un servei gratuït d’autobusos llançadora que transportarà als visitants fins al nucli antic, que durant els deu dies serà totalment per als vianants.\nDes de fa molts anys les Terres de l’Ebre i Morella tenen una vinculació històrica i cultural important. L’alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, ha apuntat que «amb Tortosa comparteixen vincles de futur».


El conseller de Cultura i el president de la... - Govern.cat\nquery_builder 8 maig 2013 13:21\nEl conseller de Cultura i el president de la Diputació de Girona inauguren l'exposició 'La càbala i Espriu. Les portes de la llum'\nEl conseller de Cultura, Ferran Mascarell, i el president de la Diputació de Girona, Joan Giraut, presentaran l’exposició “La càbala i Espriu. Les portes de la llum” divendres, 10 de maig, a les 13 hores, a la Casa de Cultura de la Diputació de Girona. A la inauguració hi participaran també el comissari general de l’Any Espriu 2013, Xavier Bru de Sala; la comissària de l’exposició, Rosa Delor, i el comissari executiu, Jesús Alvira.\nPosteriorment a la presentació les autoritats i els mitjans de comunicació faran una visita guiada amb Rosa Delor i Jesús Alvira.\n“La càbala i Espriu. Les portes de la llum” està integrada dins dels actes de l’Any Espriu i ofereix un recorregut panoràmic pel misticisme hebreu i les ànsies de coneixement i comprensió de la càbala que impregna l’obra de Salvador Espriu\n13:00|Presentació de l'exposició "La càbala i Espriu. Les portes de la llum".Casa de Cultura de la Diputació de Girona (pl. de l'Hospital, 6)|Girona (Gironès)\nEl conseller de Cultura, Ferran Mascarell, i el president de la Diputació de Girona, Joan Giraut, inauguraran l’exposició “La càbala i Espriu. Les portes de la llum”. Els acompanyarà el delegat del Govern a Girona, Eudald Casadesús.


Rok Plaza Tenerife Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBlasco Ibanez, 12, Guía de Isora, Tenerife, Espanya, 38686 - Veure al mapa\nDistància des de l'aeroport 30,6 km\nMés informació sobre Rok Plaza\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Tenerife, Rok Plaza és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Rok Plaza és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Visites turístiques són només algunes de les comoditats que fan que Rok Plaza sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com pesca, esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Tenerife, faci de Rok Plaza la vostra llar.\nSe't demanarà un dipòsit de EUR 300 per si hi ha cap desperfecte. L'hauràs de pagar amb targeta. Se't tornarà el dipòsit durant el check-out. Després de revisar l'allotjament i veure que tot està bé, et tornaran el dipòsit sencer a la targeta. Cal que informeu Rok Plaza de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


10. Una europa de llibertat, seguretat i justícia  | Espai de llibertat, seguretat i justícia a la UE (UdG) | Unybook\n10. Una europa de llibertat, seguretat i justícia (2014)\n10. Una europa de llibertat, seguretat i justícia\nELSJ 10. Una Europa de llibertat, seguretat i justícia Els ciutadans europeus tenen dret a viure en llibertat, sense por de patir persecució o violència, en qualsevol lloc de la UE. El Tractat de Lisboa va canviar la presa de decisions en aquests àmbits, i ara el és el Consell qui adopta gairebé totes les decisions per majoria qualificada i el Parlament participa de manera igualitària en el procés de presa de decisions.\n1. Lliure circulació dins de la UE i protecció de les fronteres exteriors La lliure circulació de persones dins la UE planteja als Estats membres problemes de seguretat per la supressió de controls a les fronteres interiors. Per això, s’han de prendre mesures de seguretat addicionals a les fronteres exteriors.\nL’acord Schenger (1985 espai sense fronteres interiors) va facilitar els desplaçaments dels ciutadans a la UE, es va decidir suprimir els controls de les persones, amb independència de la seva nacionalitat, a les fronteres comunes, harmonitzar els controls a les seves fronteres amb països no pertanyents a la UE i introduir una política comuna de visats.\nL’agència de la UE, Frontex, és responsable de gestionat la cooperació en seguretat de les fronteres exteriors.\n2. Política d’asil i immigració Els governs de la UE han acordat harmonitzar les seves normes perquè les sol·licituds d’asil es puguin examinar de conformitat amb un conjunt de principis bàsics reconeguts arreu de la Unió Europea.\nMolts immigrants il·legals arriben a les costes d’Europa, i una de les prioritats de la UE és resoldre aquest problema. Els Estats membres col·laboren en la lluita contra el tràfic d’éssers humans i en unes normes comunes per repatriar els immigrants il·legals. Al mateix temps, la immigració legal està més coordinada amb les normes europees.\n3. Combatre la delinqüència internacional La delinqüència organitzada cada vegada és més sofisticada i utilitza xarxes europees o internacionals per a les seves activitats. Per això es va crear el Sistema d’Informació de Schenger (SIS), que és una base de dades complexa, amb la qual les forces policials i les autoritats judicials poden intercanviar informació per investigar sobre persones amb ordres de detenció o extradició, o objectes robats. Una base de dades de nova generació, el SIS II, tindrà més capacitat i permetrà emmagatzemar nous tipus de dades.\nEl procés més important en la cooperació entre forces de l’ordre ha estat la creació de l’Europol, un òrgan de la UE integrat per funcionaris policials i duaners. S’encarrega de delinqüència internacional (terrorisme, blanqueig de diners, etc.).\n4. Cap a un “espai judicial europeu” La delinqüència internacional i el terrorisme no respecten les fronteres. Per això la UE necessita un marc comú de lluita a fi de garantir als seus ciutadans un alt grau de protecció i millorar la cooperació ELSJ internacional. També necessita una política comuna de justicia penal per a què la cooperació entre els tribunals de diferents països no es vegi dificultada pel fet que les definicions dels actes delictius siguin diferents.\nL’estructura central de cooperació pràctica en aquest àmbit és Eurojust (Haia, 2003), que preten facilitar que els òrgans nacionals d’investigació i processament col·laborin en els processos criminals en què estiguin implicats diversos països de la UE. A partir d’Eurojust, es podrà establir una Fiscalia Europea si així ho decideix el Consell, per investigar i perseguir els delictes contra els interessos econòmics de la UE. Una altra eina de cooperació transfronterera és l’ordre de detenció europea (2004), que ha de substituir els llargs procediments d’extradició.\nEn materia de Dret civil, la UE ha aprovat una legislació per facilitar l’aplicació de les decisions judicials en causes transfrontereres de divorcis, separacions, custòdia de fills i pensions alimentàries, de manera que les decisions judicials d’un país siguin aplicables en els altres. La UE ha establert uns procediments comunes per simplificar i agilitar la solució de les causes transfrontereres en cas de reclamacions civils poc importants que no s’hagin impugnat, com fallides o reclamació de deutes.\nEspai de llibertat, seguretat i justícia a la UE - TEMA 2. ESPAI DE LLIBERTAT, SEGURETAT I JUSTÍCIA (2014) Apunte\nEspai de llibertat, seguretat i justícia a la UE - Tema 2 (2015) Apunte\nEspai de llibertat, seguretat i justícia a la UE - Tema 3 (2015) Apunte


Els morts riallers - Saez Mateu Ferran - Central\nL’any 1977, Sebastià Rovira va salvar de la ruïna la seva editorial explotant la veta de les biografies per encàrrec. En ple canvi de règim, el passat pot arribar a ser molt incòmode, i polítics i empresaris feien cua per reescriure la seva història i fer-la apta per als nous temps. Ara, molts anys després, l’editor revisita les biografies exemplars que va publicar sobre Plàcid Escolà i Ernest Obach, honorables prohoms de la Transició. Sota la capa de maquillatge que va inventar per a ells, Rovira desvela la veritable naturalesa depredadora dels vencedors de la postguerra. Despietats amb els dèbils, servils amb els forts i hàbils manipuladors dels fils del poder. Aquesta és la història dels estrategs nats que van canviar-ho tot per tal que no canviés res. Amb una barreja quixotesca de realitat i ficció, tragèdia i comèdia, Els morts riallers llança un torpede al règim del 78 i els seus beneficiaris, i exposa sense embuts aspectes que encara avui ocupen el centre del debat polític del país.\nOtros títulos de Ferran Sáez Mateu\nSáez Mateu, Ferran Els morts riallers 17,96 €\nSáez Mateu, Ferran La superficie 19,00 €\nSáez Mateu, Ferran Populisme 19,00 €\nSáez Mateu, Ferran La nit contra tu 18,53 €\nSáez Mateu, Ferran Estranya forma de vida. Un breviari 19,00 €\nSáez Mateu, Ferran Les ombres errants 18,05 €\nSáez Mateu, Ferran Vides improbables 18,53 €\nSáez Mateu, Ferran Què (ens) passa? Subjecte, identitat i cultura en l´era de la sim 15,53 €\nSáez Mateu, Ferran Comunicació i argumentació 11,40 €\nSáez Mateu, Ferran El crepuscle de la democràcia 13,30 €\nSáez Mateu, Ferran Dislocacions 14,28 €\nSáez Mateu, Ferran La invenció de l´home. L´equívoc antropològic en el sí de la filo 11,88 €\nSáez Mateu, Ferran La participació política 7,60 €\nSáez Mateu, Ferran La vida aèria (Premi Carles Rahola, 2019) 17,58 €\nSáez Mateu, Ferran El cos de l´esperit. Sobre la culturització de l´herència cristia 17,10 €\nOtros lectores que han leído Els morts riallers, han escogido\nAAVV Pasatiempos modernos


La Cotorra de la Vall: de gener 2011\nXIII Campionat valencià de lliga de curses per muntanya\nAhir diumenge l'equip de curses per muntanya “Mancomunitat de la Valldigna”, del GMValldigna ha participat en la Cursa per Muntanya de Perenxisa, primera prova puntuable celebrada a Torrent (L'Horta).\n390 corredors hi han participat en la prova organitzada pel Club de Muntanya CXM València amb la col·laboració de l’Ajuntament de Torrent i el Cámping La Pirámide. L'eixida s’ha fet des del mateix càmping per recórrer els 22 quilometres amb un desnivell de 900 m+ /900 m-. La cursa passava per la vessant sud de la muntanya, on es va s'assolir el Molló quadrat de la Perenxisa, continuant per la carena de la muntanya fins a l'oest per camí fins arribar al barranc de Gallego. Cal destacar el bon temps que ha acompanyat tota la cursa.\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 7:36 Cap comentari:\nCompromís presenta a les Corts una proposició de llei per a frenar els abusos de les hipoteques\nEl portaveu valencianista espera que esta proposició de llei, “siga tractada amb rapidesa i acceptada per la resta de grups parlamentaris perquè està en joc que moltíssimes famílies puguen perdre les seues cases”.\nSi la proposta de Compromís prospera al parlament valencià, la llei passaria al Congrés dels Diputats, on es debatria novament.\n- Nota de premsa de Compromís. Fotografia Compromís\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 19:48 5 comentaris:\nL’equip Aleví-femení del C.B. Tavernes fa història amb el partit davant el Morella què va guanyar 22-32\nL’equip Aleví-Femení del C.B. Tavernes ha escrit una pàgina en la història del club en ser el primer equip local que es desplaça a tan llarga distància per a disputar un partit oficial. Això va ser el passat diumenge, 23 de gener, amb la disputa de l’encontre corresponent a la huitena jornada de la liga NP1 de la Federació de Bàsquet de la C.V. què les enfrontava al C.B. Morella i que va acabar amb el triomf de les jugadores valleres, 22-32.\nAmb aquest resultat, les 10 jugadores de l’equip què dirigeix Ferran García Ferrero, amb 10 punts se situa en la sisena posició de la NP1, primera lliga de la categoria Aleví-Femení on han d’enfrontar-se a equips de major entitat com el Ros Casares, Vila-real o el Castelló. Després estan la NP2, la segona divisió de la categoria i les lligues locals-comarcals on participen equips de menor entitat.\nDes que García se’n va fer càrrec de l’equip, fa ara dos anys, la progressió del mateix ha estat extraordinària aconseguit una plaça dins de la primera lliga autonòmica de la categoria. Això és, sense dubte, gràcies al bon fer i esforç del tècnic i dels pares d’aquestes excel·lents jugadores.\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 12:57 2 comentaris:\nMassa pressa en inaugurar-lo, mal dissenyat o poc atendre a l'experiència anterior? No ho sabem. Alguns de vosaltres en els comentaris després de la inauguració apuntaveu algunes "coses" que havíeu observat. Nosaltres en pla irònic havíem dit si s'hauria de batejar com a "El fangar" perquè tot apuntava a que, amb qualsevol pluja, això és el que esdevindria la zona.\nAvui ha plogut. No massa. Ni res a vore amb eixes pluges d'uns centenars de litres amb un parell de dies que inunden algunes partides del terme. Quatre gotes sense importància i a pesar d'això han fet que les entrades tingueren l'aspecte que veieu a les fotografies i que podeu vore en gran si feu clic damunt.\nHavíem dit que amuntegar terra argilenca sense cap subjecció i només amb uns murs fets de pedres soltes i sense cap unió seria, amb prou seguretat, facilitar la tasca de l'aigua perquè arrossegara la terra i fera regalims de fang entre les pedres. No ha plogut gairebé gens però això ja es veu amb molts llocs. Observeu a les fotos la marca de l'aigua damunt els muntons de terra.\nI ens hem quedat amb la boca oberta en vore com el poc que ha plogut ja ha afectat els rètols informatius dels animals. I se suposa que són rètols per aguantar, per estar a la intempèrie i a prova de pluja i de.... xiquets. Ho podeu vore a les fotos.\nEn conclusió: sort que no ha plogut a bots i barrals. Per tant, anem a prendre les coses en sentit positiu i, com que li hem vist les orelles al llop encara que ha sigut de lluny, això pensem que servirà perquè a qui corresponga prenga mesures i es facen les modificacions que calga per evitar mals pitjors.\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 20:01 15 comentaris:\nLes voreres i els rebaixos a les obres de l'avinguda de la platja\nLes obres de l'avinguda, com tothom sap, estan donant que parlar. Ens ha arribat la queixa-informació que algunes persones, sobre tot aquelles que tenen problemes de mobilitat, veuen amb preocupació com no hi ha suficients rebaixos per a l’entrada dels cotxes als garatges particulars ni tampoc hi ha rebaixos per als discapacitats.\nAlgunes de les persones afectades temen que, al final de les obres, no s'hauran tingut en compte els seus problemes i serà de nou diuen textualment "una presa de pèl". Les obres reconeixen que no estan acabades però en la seua opinió o ho fan ara o després segur que caldrà picar les voreres.\nDit queda. Gràcies per la informació.\nDemà divendres dia 28 a les 20:30 tindrà lloc la presentació del llibre "Un pais que ja anem fent" a Tavernes.\nL'acte serà al Racó de Sara (Plaça de l'Església) i comptarà amb la presència d'Agustí Cerdà, president d'Esquerra Republicana del País Valencià i del representant de les JERPV , Joan Vea Badenes. Dirigirà i presentarà l'acte Joan Vicent Salavert, candidat a l'alcaldia i president d'Esquerra de Tavernes. Posteriorment hi haurà un sopar amb els assistent que ho desitgen.\n- Nota remesa per Esquerra\nFer i desfer. Ho hem dit moltes, massa vegades, però sembla ser que és el destí de moltes obres. Fa poc es varen fer unes obres al Carrer Trinitat. Ara se'n fan de nou i tot sembla ser, segons ens han informat els mateixos veïns, que per corregir cosetes que no van quedar massa bé.\nFer i desfer. Ens conten que tenen humitats a les cases i, que entra des de fora, des del carrer, perquè feia falta més impermeabilització del carrers i les voreres per tal que no filtrara aigua de ploguda cap endins. Ens conten que és això el que estan solucionant ara i principalment a les voreres com es pot vore a la fotografia. Esperem i desitgem que siga el darrer fer i desfer.\nQueda clar que la gent de La Cotorra estem en contra d'aquesta nova agressió al territori i cal dir també que la idea de realitzar prospeccions davant la costa valenciana no es nova i fa uns anys el govern d'Aznar, del PP, va ser el primer en autoritzar-les encara que en aquella ocasió el silenci i la callada va ser la resposta del Consell de la Generalitat governada com ara pel PP. Potser si aleshores les protestes i al·legacions del Consell en contra del permís donat per Aznar haguessen estat com cal, l'actual govern potser s'ho hauria pensat dues vegades a l'hora d'autoritzar-les ara.\nA l'àmbit local dir que el GM Valldigna ens ha remés un comunicat on expressen la repulsa en contra de les prospeccions petrolíferes en les costes de la Valldigna-Safor. L'entitat valldignenca afirma que la seua aposta és un model d’energies renovables, així com per models de qualitat turístiques que opina - i també opinem nosaltres- quedaran molt afectats amb d’extraccions d’energies contaminants, i altres greus problemes mediambientals derivats.\nElaboració: Pròpia i nota de premsa GMValldigna\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 9:37 3 comentaris:


L’Ajuntament portarà l’Estat als tribunals per l’ incompliment dels acords del soterrament | PSC Montcada i Reixac\nMontcada i Reixac | 16/03/2015 | 0\nEl govern municipal esgotarà “totes les vies judicials” per forçar l’inici de les obres\nL’executiu liderat pel PSC considera que ara és el moment cabdal pels termes fixats als acords del 2007 . L’alcaldessa accidental, M. Carmen Porro, ha anunciat que l’Ajuntament comença els tràmits necessaris per portar l’Estat i Adif davant la justícia. “Estem tips de vuit anys d’incompliments, de dilacions i de compromisos passats per aigua”, admet Porro. L’alcaldessa accidental, que també és la portaveu del Grup Municipal del PSC, recorda que tant l’Ajuntament com la “Plataforma Tracte Just, Soterrament Total!” defensen la “vigència” dels acords entre l’Estat, la Generalitat i Montcada i Reixac. El document que totes les parts van pactar i signar el 2007 establia que les obres de soterrament es farien coincidint amb les de la LAV. En canvi, la construcció del pou de ventilació ja està pràcticament acabada i l’Estat manté el soterrament ajornat des de fa vuit anys.\nL’alcaldessa accidental s’ha referit a la denúncia en la seva intervenció al segon acte d’Homenatge a les Víctimes del Tren. Porro ha remarcat que el procés judicial és l’”últim recurs” després de vuit anys de “falses promeses”, cartes, reunions, trucades i manifestacions. És per això que l’homenatge a les 160 víctimes de les vies és, alhora, un acte “reivindicatiu”, afegeix. Porro també he subratllat l’agraïment a la Plataforma pel seu “esforç i sacrifici”, per la seva “constància” per explicar que les vies són “una hipoteca per al futur” de Montcada i Reixac. Per la seva banda, el portaveu de la Plataforma, Ramon Bueno, ha expressat la “ràbia i frustració pel descarat incompliment dels compromisos sobre el soterrament per part de Foment i d’Adif”. L’homenatge ha comptat amb un duet que ha interpretat l’Ave María en directe, un pilar de dol a càrrec de la Colla Castellera de Montcada i Reixac i tres salves d’honor amb coets dels Dracs i Diables de Can Sant Joan. Al llarg de l’acte, també s’han enlairat 160 globus blancs, un per cada víctima, i els veïns i veïnes han participat en una ofrena floral col·lectiva, amb clavells blancs, a l’escultura de Gabriel Ruiz situada a la Cruïlla del Soterrament.\nMiquel Iceta i Pedro Sánchez donen suport a la Plataforma\nEls màxims responsables del PSC i del PSOE s’han compromès amb la reivindicació de la Plataforma “Tracte Just, Soterrament Total!”. L’agrupació de Montcada i Reixac ha treballat de valent per aconseguir aquest gest tant per part del primer secretari del PSC, Miquel Iceta, com del secretari general del PSOE, Pedro Sánchez. En les imatges recollides per aquesta revista, tots dos posen amb un rètol on s’hi pot llegir “soterrament total, ara”. Tal com explica la secretària de Moviments Socials de l’agrupació local de Montcada i Reixac, Lupe Lorenzana, Iceta i Sánchez “van acceptar la proposta de seguida”. Lorenzana recorda que el primer secretari i el secretari general dels socialistes són “els únics líders d’un partit català i espanyol que s’han posicionat” en defensa dels postulats de la “Plataforma Tracte Just, Soterrament Total!”. Les fotografies, disparades en un míting i a la seu del carrer de Nicaragua, demostren que els socialistes de Montcada han “implicat tot el partit per aconseguir que el soterrament de les vies es faci realitat”, afegeix.\nL’agrupació local dels socialistes ha aprofitat les primeres “Jornades per al soterrament” per fer públic un manifest que reitera el compromís del partit amb la reivindicació de la “Plataforma Tracte Just, Soterrament Total!”. El document recorda que Montcada és “el municipi amb més metres lineals d’infraestructures supramunicipals per ciutadà” i que això comporta l’”esquarterament” del municipi. Segons el partit, aquest ha estat un “peatge” per al “desenvolupament del territori i la dinamització de l’economia”. És per això que els socialistes exigeixen a l’Estat que reconegui aquest greuge i que el compensi amb el soterrament, tal com està pactat des del 2007. El manifest assegura que es tracta d’un “deute” que s’ha de saldar. Per al PSC, el soterrament és l’única manera de “reparar la injustícia”. I per si algú dubta de la fermesa d’aquesta posició, el document ho deixa ben clar: “No acceptarem cap pas enrere ni cap alternativa”.\nTant el manifest com el suport d’Iceta i Sánchez s’han fet públics coincidint amb les I Jornades del Soterrament, que han tingut lloc entre els dies 3 i 5 de maig. Han estat un conjunt d’activitats organitzades per l’Ajuntament i la “Plataforma Tracte Just, Soterrament Total!”. L’acte central d’aquestes jornades ha estat el segon homenatge a les víctimes de les vies, que ha tingut lloc a la Cruïlla del Soterrament. Les jornades també han inclòs una taula rodona amb representants dels partits polítics i amb la inauguració d’una exposició titulada “El soterrament a Montcada i Reixac”, entre d’altres.\nCarmen PorroMiquel IcetaPedro Sánchezsoterrament


Ansietat estat - Mentelex\n5 May, 2022 Ansietat, Aprenentatge, Teràpia\nL’ansietat es pot definir com l’estat mental que sents quan anticipes un futur perill o una amenaça futura. A més d’aquest estat mental, cal afegir-hi els correlats que apareixen a diferents nivells (cognitiu, biològic, social).\nA la personalitat d’un individu, hi ha una diferència entre estar en un estat emocional (per exemple, tenir una crisi d’ansietat) i tenir un tret de personalitat que predisposa a cert estat (per exemple, preocupar-se per tot). Per tant, és fonamental aquesta diferència per entendre la gènesi de les malalties mentals.\nPerò hi ha controvèrsia en aquest punt, hi ha científics que neguen la importància d’aquesta diferència, mentre que d´altres proposen que pot ser beneficiós entendre els factors predisponents intraindividuals específics per desenvolupar una malaltia mental.\nCom en qualsevol problema científic, és important definir els conceptes que intentem estudiar.\nPer tant, definim estat com allò que li passa a un individu en el moment present (tenir vergonya en un examen oral).\nDefinim tret (Novin & Rieffe, 2015) com la disposició de l’individu a desenvolupar un cert estat emocional. Per exemple, ser vergonyós des de petit. Hi ha estudis que indiquen que la propensió a la vergonya en els infants contribueix a tenir una personalitat més internalitzant i dificultats per expressar les emocions.\nUn estat psicològic seria una experiència que li passa a un individu en el temps present.\nUn estat psicològic de vegades es pot observar en la conducta de l’individu, per tant, familiars i clínics poden observar conductes i signes d’ansietat (hiperactivitat del sistema nerviós simpàtic com hiperventilar).\nUn estat psicològic pot variar depenent de les hores del dia.\nUn estat psicològic pot variar depenent del context.\nUn estat psicològic es pot modelar a través del llenguatge. Si l’individu expressa allò que el preocupa, les pors, o l’ansietat, l’estat psicològic pot canviar.\nQuan un terapeuta fa un treball de reestructuració cognitiva, l’estat psicològic pot millorar.\nUn tret psicològic seria una disposició o propensió a experimentar certs estats psicològics.\nPerò un tret no es pot veure. És la tendència de l’individu a viure o experimentar les experiències d’una manera o altra. Per exemple, la diferència entre la tendència a ser optimista o la tendència a ser pessimista no es pot veure. Però aquestes dues tendències fan que la mateixa experiència es visqui de manera molt diferent.\nUn tret psicològic seria una variable latent.\nDiferència entre estat i tret ansiós\nUn estat d’ansietat sol tenir correlats neurobiològics (taquicàrdia, sudoració…).\nEn canvi, un tret ansiós alt correspon a una alteració en la percepció de la realitat, és a dir, una mateixa amenaça es viu amb molta més intensitat (en veure un gos ja percebem una possible amenaça d’agressió).\nPer tant, davant el mateix perill, una persona amb ansietat tret elevada ho percep amb més intensitat, i, per tant, li genera més ansietat.\nA la pràctica clínica, veiem que les persones amb ansietat tret alta tenen més atacs d’ansietat. Una possible explicació és que una ansietat tret alta els fa hipersensibles als estímuls perillosos.\nEstudis recents han indicat que un alt tret d’ansietat causa problemes atencionals. Per exemple, a l’estudi de Ward i col·laboradors, es van identificar diferències en les ones alfa entre individus amb tret ansiós baix i alt. Una possible explicació a aquest fenomen és que l’ansietat tret empobreix els recursos atencionals en repòs. Per tant, quan l’individu ha de parar esment a una tasca difícil, li costa molt més esforç o la seva atenció és menys estable (Ward et al., 2018).\nTest per mesurar l’ansietat tret i estat: STAI\nLa prova que es fa servir per mesurar l’ansietat tret/estat és el test de STAI (Guillén-Riquelmeé & Buela-Casal, 2011).\nAquest test consta de 2 parts, una part que mesura l’ansietat tret i una altra que mesura l’ansietat estat.\nEl test de STAI planteja mesurar l’ansietat a partir d’aquests dos constructes.\nCada constructe es mesura amb 20 preguntes.\nEn el constructe ansietat com a estat, es mesura un estat emocional transitori.\nAl constructe ansietat com a tret, es mesura la tendència ansiosa de l’individu. Els estudis cientifics de la personalitat apunten que l’ansietat tret és una característica força estable a l’individu.\nHi ha força critiques fundades cap a aquesta prova. Una de les més importants és que no permet diferenciar entre ansietat i depressió.


Ajuntament de Gandia - INSTRUCCIONS\nINICIATIVES DE COMUNICACIÓ DE GANDIA\nADJUDICATARIS DE MÉS DE 500.000 EUROS\nLICITADORS OBRES PÚBLIQUES\nPERFIL CONTRACTANT IMAB\nPERFIL CONTRACTANT OGIR\nPERFIL CONTRACTANT ALFONS EL VELL\nPERFIL CONTRACTANT PARE LEANDRO CALVO\nCLAUSULES DE RESPONSABILITAT SOCIAL\nINFORMACIÓ SUBCONTRACTACIÓ / PERSONAL CONTRACTISTES\nPLATAFORMA CONTRACTACIÓ / PERFIL CONTRACTANT EMPRESES PÚBLIQUES / INICIATIVES DE COMUNICACIÓ DE GANDIA / INSTRUCCIONS\nINSTRUCCIONS PER A LA REGULACIÓ DELS PROCEDIMENTS DE CONTRACTACIÓ DE L’EMPRESA PÚBLICA INICIATIVES DE COMUNICACIÓ DE GANDIA, S.L.\nConstitueix l'objecte d'aquestes instruccions la regulació dels procediments de contractació de la societat mercantil INICIATIVES DE COMUNICACIÓ DE GANDIA, SL, que forma part del sector públic i que té la consideració de poder adjudicador, distint de les administracions públiques, conforme al que s'estableix a l'article 3.1 d) i 3.3 b) de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector Públic (LCSP).\nL'article 175 de la Llei de Contractes del sector públic, relatiu a l'adjudicació dels contractes que no estiguen subjectes a regulació harmonitzada que realitzen aquestes societats, disposa que, en l'adjudicació de contractes no subjectes a regulació harmonitzada, seràn d'aplicació les disposicions següents:\na) L'adjudicació estarà sotmesa, en tot cas, als principis de publicitat, concurrència, transparència, confidencialitat, igualtat i no discriminació.\nb) Els òrgans competents de les entitats a què es refereix aquesta secció aprovaràn unes instruccions, d'obligat compliment en l'àmbit intern d’aquestes, en les quals es regulen els procediments de contractació, de manera que quede garantida l'efectivitat dels principis enunciats en la lletra anterior i que el contracte és adjudicat a qui presente l'oferta econòmicament més avantatjosa.\nAquestes instruccions han de posar-se a la disposició de tots els interessats a participar en els procediments d'adjudicació de contractes regulats per aquesta entitat mercantil, i publicar-se en el perfil de contractant d’aquesta.\nEn virtut d'això, amb aquesta instrucció es dóna compliment al que estableix la disposició legal abans transcrita i, per això, el seu objecte és fixar els procediments que seguirà la societat INICIATIVES DE COMUNICACIÓ DE GANDIA, SL, que té la consideració de poder adjudicador, tal com s'ha assenyalat anteriorment, per a la selecció del contractista i l'adjudicació de contractes no subjectes a regulació harmonitzada, és a dir, aquells contractes distints dels que es delimiten en l'article 13 de la Llei de Contractes del Sector Públic.\nLes presents normes regulen els procediments a seguir en les prestacions que la societat necessite contractar derivades d'obres, subministraments, serveis professionals o qualsevol contracte assimilable a una assistència tècnica. Per a la resta de contractes, s'estarà al que disposa la normativa aplicable en cada cas.\nL'adjudicació dels contractes no subjectes a regulació harmonitzada celebrats per la societat estarà sotmesa, en tot cas, als principis de publicitat, concurrència, transparència, confidencialitat, igualtat i no discriminació, segons estableix l'article 175.a) de la LCSP.\nQueden exclosos d'aquestes Instruccions els contractes subjectes a regulació harmonitzada (SARA), és a dir, els contractes d'obres, de subministraments i de serveis compresos en les categories 1 a 16 de l'Annex II de la Llei de Contractes del Sector Públic, que celebre la Societat, quan el seu valor estimat, calculat conforme amb el que disposa l'article 76 de la referida LCSP, siga igual o superior - IVA exclòs- als imports que, seguidament, s'assenyalen, tot això a tenor del que preveuen els articles 14.1, 15.1 i 16.1 de la Llei de Contractes del Sector Públic, sense perjudici de la seua actualització:\n• En obres: superior a 5.150.000 €.\n• En subministraments: superior a 206.000 €.\n• En serveis: superior a 206.000 €.\n2. PUBLICITAT DE LES INSTRUCCIONS\nAquestes instruccions es posaràn a la disposició de tots els interessats a participar en els procediments d'adjudicació de contractes regulats de la Societat, publicades en INTERNET, en la pàgina Web de la Societat, corresponent al perfil del contractant com poder adjudicador.\n3. NATURALESA JURÍDICA DELS CONTRACTES\nEls contractes que celebre la Societat són contractes privats que es regiran, quant a la seua preparació i adjudicació, en defecte de normes específiques, per la Llei de Contractes del Sector Públic i les seues disposicions de desenvolupament. Supletòriament, s'aplicaran la resta de normes de dret administratiu o, si escau, les normes de dret privat (article 20 LSCP).\nQuant als seus efectes i extinció, aquests contractes es regiran pel dret privat (article 20 LCSP).\n4. JURISDICCIÓ COMPETENT\nL'ordre jurisdiccional civil serà el competent per a resoldre les controvèrsies que sorgisquen entre les parts, en relació amb els efectes, compliment i extinció dels contractes privats.\nAquest ordre serà també competent per a conéixer totes les qüestions litigioses que afecten la preparació i l’adjudicació dels contractes privats, sempre que no estiguen subjectes a una regulació harmonitzada (article 21 de la LCSP).\nNo obstant això, segons l'article 39 de la LCSP, els ens, organismes i entitats del sector públic que no tinguen el caràcter d'administracions públiques podran remetre a un arbitratge conforme a la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'Arbitratge, la solució de les diferències que puguen sorgir sobre els efectes, compliment i extinció dels contractes que celebren, així com la seua preparació i adjudicació.\n6. OBJECTE DEL CONTRACTE\nL'objecte del contracte, fóra el que fóra, haurà d'estar específicament determinat en el Plec de Condicions que s'aprove per a regular, de forma concreta, el procés de contractació.\nNo podrà fraccionar-se un contracte amb la finalitat de disminuir l’import d’aquest i eludir, així, els requisits de publicitat o els relatius al procediment d'adjudicació que corresponguen.\nQuan l'objecte del contracte admeta fraccionament i així es justifique degudament en l'expedient que s'elabore a aquest efecte, podrà preveure's la realització independent de cadascuna de les seues parts, mitjançant la seua divisió en lots, sempre que aquests siguen susceptibles d'utilització o aprofitament separat i constituïsquen una unitat funcional, o així ho exigisca la naturalesa de l'objecte (article 74 LCSP).\n7. DEURE DE JUSTIFICAR LA NECESSITAT I IDONEÏTAT DEL CONTRACTE\nL'objecte de tots els contractes que es celebren haurà de ser necessari per al compliment i la realització de l'objecte social de la Societat. A aquest efecte, la naturalesa i l’extensió de les necessitats que pretenguen cobrir-se mitjançant el contracte projectat, així com la idoneïtat del seu objecte i contingut per a satisfer-les haurien de ser determinades amb precisió en els plecs de condicions que s'aproven a aquest efecte.\nEls contractes que celebre la societat tindran, sempre que siga possible per la naturalesa del contracte, un preu determinat i determinable, que si escau haurà d’expressar-se en euros.\nEls preus seràn adequats per a garantir el compliment efectiu del contracte.\nEl preu del contracte podrà formular-se tant en termes de preus unitaris referits als diferents components de la prestació o a les unitats d’aquesta que es lliuren o executen, com en termes de preus aplicables a preu fet a la totalitat o a part de les prestacions del contracte.\nEn tot cas, s'indicarà, com partida independent, l'import de l'Impost sobre el Valor Afegit (article 75 LCSP).\nEl valor estimat dels contractes es determinarà segons els criteris establerts en l'article 76 de la LCSP.\n9. REVISIÓ DELS PREUS\nEls preus fixats podran ser revisats o actualitzats en la forma establerta en els plecs de condicions que s'aproven a aquest efecte.\n10. ABONAMENT DEL PREU\nEl contractista tindrà dret a l'abonament de la prestació realitzada, després de la comprovació per la Societat, de la realització total o parcial de l'objecte del contracte.\n11. LLOC DE CELEBRACIÓ DEL CONTRACTE\nLlevat que s'indique una altra cosa en el clausulat dels plecs, els contractes de la Societat s'entendran celebrats al lloc on es trobe la seu social d'aquella.\n12. TERMINI DE DURACIÓ DELS CONTRACTES\nLa duració del contracte s'establirà en el Plec, tenint en compte la naturalesa de les prestacions, les característiques del seu finançament i la necessitat de sotmetre periòdicament a concurrència la realització d’aquestes.\nEl Plec podrà preveure una o diverses pròrrogues, sempre que les seues característiques continuen inalterables durant el període de durada d'aquestes i que la concurrència per a la seua adjudicació haja estat realitzada tenint en compte la durada màxima del contracte, inclosos els períodes de pròrroga.\nLa pròrroga s'acordarà per l'òrgan al qual corresponga la contractació i serà obligatòria per a l'empresari, llevat que el contracte preveja expressament el contrari, sense que puga produir-se pel consentiment tàcit de les parts (article 23 LCSP).\n13. ÒRGANS DE CONTRACTACIÓ I COMPETÈNCIES\nEls òrgans de contractació de la Societat seran el Consell d'Administració, el President del Consell d'Administració i el Gerent, sense perjudici d'aquelles facultats que els referits òrgans consideren convenients delegar.\n• El Consell d'Administració tindrà competències per a l'adjudicació dels contractes amb publicitat, regulats en les presents instruccions per a la contractació.\n• El President del Consell d'Administració tindrà competències per a l'adjudicació dels contractes amb invitació i dels contractes menors d’import superior a 18.000 euros, regulats en les presents instruccions per a la contractació.\n• El Gerent tindrà competències per a l'adjudicació dels contractes menors l’import dels quals no siga superior a la xifra de 18.000 €.\nL'òrgan de contractació posseeix les prerrogatives d'interpretar el contracte, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar-lo, acordar la seua resolució i els seus efectes, i declarar desert el procediment d'adjudicació, així com qualssevol altres prerrogatives que s'exercisquen d'acord amb la legalitat vigent, sempre que no siguen contràries a l'interès públic, a l'ordenament jurídic i als principis de bona administració, segons disposa l'article 25 LCSP.\n14. CAPACITAT DEL CONTRACTISTA\nPer a contractar amb la Societat serà necessari que les persones físiques o jurídiques conten amb la plena capacitat d'obrar i amb la solvència econòmica, financera i tècnica o professional que es determine en els plecs de condicions.\nNo podran contractar amb la Societat les persones en qui concórrega alguna de les prohibicions establertes en l'article 49.1 de la LCSP.\nL'acreditació de la capacitat d'obrar, així com la prova de la no concurrència d'una prohibició de contractar i la solvència econòmica i financera i tècnica o professional s'acreditarà mitjançant l'aportació dels documents que es fixen en els plecs.\nDe conformitat amb l'article 54.5 de la LCSP, serà potestatiu exigir una determinada classificació als licitadors per a definir les condicions de solvència requerides per a celebrar el contracte corresponent.\n15. NOVACIÓ SUBJECTIVA DELS CONTRACTES\nEls contractes de la Societat seguiran sent vàlids i amb efectes encara que aquesta Entitat resulte afectada per qualsevol procés de fusió o absorció amb/per altra societat.\nEn el cas que es produïsca la fusió o l’absorció de les empreses adjudicatàries d'un contracte, el contracte celebrat haurà de ser executat per la societat resultant.\n16. EXPEDIENT DE CONTRACTACIÓ\nRespecte a tots els contractes es formarà un expedient de contractació en el qual s'inclouran els documents següents:\na) El Plec de Condicions, que inclourà tots els requeriments de l'article 18 de les presents Instruccions i la justificació de la necessitat i idoneïtat del contracte.\nb) La inserció del Plec i l'anunci de la licitació en el perfil del contractant i en qualsevol altre mitjà que puga tenir lloc.\nc) L'acta d'obertura de les ofertes.\nd) La proposta d'adjudicació de l'òrgan de contractació competent i els informes tècnics, si escau, requerits i lliurats a aquesta.\ne) Els acords d'adjudicació pels òrgans de contractació de la societat.\nf) Les comunicacions als interessats.\ng) El contracte formalitzat.\nh) Els anuncis d'adjudicació, si procediren.\n17 . PREPARACIÓ DELS PLECS DE CONDICIONS\nLa preparació dels Plecs de Condicions se subjectarà a les regles següents:\na) S'haurà d'elaborar un Plec, que serà part del contracte, en el qual s'establisquen:\n• Les característiques bàsiques del contracte, incloses les condicions tècniques.\n• El règim d'admissió de variants.\n• Les modalitats de recepció de les ofertes.\n• Els criteris d'adjudicació.\n• Les garanties que haurien de constituir, si escau, els licitadors o l'adjudicatari, sent d'aplicació, així mateix, el que disposa l'article 104 de la LCSP.\nb) L’esmentat Plec serà aprovat per l'òrgan de contractació competent, havent de sotmetre's a la tramitació que s'indica en les presents Instruccions, segons el procediment d'adjudicació de què es tracte.\n18. PERFIL DEL CONTRACTANT\nAmb la finalitat d'assegurar la transparència i l'accés públic a la informació relativa a l'activitat contractual, es difondrà, a través d'Internet, el perfil de contractant de la Societat.\nEl contingut d'aquest perfil versarà sobre dades i informacions referents a l'activitat contractual de la Societat.\nLa forma d'accés al perfil del contractant s'especificarà en la pàgina Web oficial que posseeix la Societat.\nLa publicitat de la licitació dels contractes es realitzarà en el perfil del contractant de la Societat (article 175.c) LCSP).\n19. PRESENTACIÓ DE LES PROPOSICIONS\nLes proposicions dels interessats haurien d'ajustar-se al que es preveu en el plec i la seua presentació suposa l'acceptació incondicionada per l'empresari del contingut de la totalitat d'aquestes clàusules o condicions, sense cap excepció o reserva. Cada licitador no podrà presentar més d'una proposició.\nL'òrgan de contractació de la Societat fixarà en l'anunci de licitació i en els Plecs els terminis de recepció de les ofertes i sol•licituds de participació.\nLa possibilitat que els licitadors oferisquen variants o millores s'indicarà en l'anunci de licitació i en els plecs del contracte precisant sobre quins elements i en quines condicions queda autoritzada la seua presentació.\n20. GARANTIES PROVISIONALS I DEFINITIVES\nLa Societat podrà exigir les garanties, provisionals o definitives, que s'establisquen en el Plec, que haurien de prestar-se en alguna de les formes previstes en l'article 84 LCSP.\n21. CRITERI GENERAL DE SELECCIÓ D'OFERTES I COMUNICACIONS ALS INTERESSATS\nEls criteris que han de servir de base per a l'adjudicació del contracte es determinaran per l'òrgan de contractació de la Societat i es detallaran en els plecs, que necessitaran la ponderació relativa atribuïda a cadascun d'ells.\nEn tot procediment el contracte serà adjudicat a qui presente l'oferta econòmicament més avantatjosa. A aquest efecte, el Plec necessitarà els criteris, o bases d'avaluació, conformement als quals tota millora tècnica o de qualsevol altra índole es puga quantificar i valorar econòmicament.\nL'adjudicació definitiva del contracte, que en tot cas haurà de ser motivada, es comunicarà als candidats o licitadors. Serà motivació suficient la identificació de l'oferta econòmicament més avantatjosa amb referència a les bases d'avaluació. En la resta d’aspectes relatius a la comunicació als candidats i licitadors s'estarà al que disposa l'article 137 de la LCSP.\n22. PROCEDIMENTS D'ADJUDICACIÓ\nL'adjudicació es realitzarà utilitzant els procediments i tràmits que es defineixen en les presents instruccions, resultant d'això dos tipus de procediments:\n- El procediment de contractació amb invitació.\n- El procediment de contractació amb publicitat.\n23. CONTRACTES SUSCEPTIBLES D'ADJUDICACIÓ, MITJANÇANT PROCEDIMENT DE CONTRACTACIÓ AMB PUBLICITAT\nEl procediment de contractació amb publicitat es portarà a terme en aquelles contractacions d'obres d’import superior a un milió d'euros i inferior a la quantitat establerta per la LCSP per als contractes d'obra subjectes a regulació harmonitzada.\nL'adjudicació es realitzarà amb subjecció als tràmits que s'indiquen en els articles següents, dels quals es deixarà constància en l'expedient:\n1ª.- La contractació s'iniciarà mitjançant petició motivada pel president de la Societat, on es ressenyen els aspectes següents:\n• Objecte de la contractació\n• Pressupost orientatiu\n• Justificació del contracte\n• Requisits de capacitat i solvència del contractista\n2ª.- S'elaborarà el Plec de Condicions tècniques i el Plec de Condicions economicoadministratives, que regiran la contractació que es pretenga realitzar.\n3ª.- Aquests Plecs, prèvia conformitat del President, s'elevaran, juntament amb l'expedient complet tramitat fins aqueix moment, a fi de sotmetre l'aprovació de la licitació i els seus Plecs corresponents al Consell d'Administració, que és l'òrgan de contractació competent de l'adjudicació.\nEn el cas d'existir urgència en la contractació, els plecs de condicions i la convocatòria de licitació podran ser aprovades pel President del Consell d'Administració, donant compte al Consell d'Administració en la primera sessió que celebre.\n4ª.- Una vegada aprovats els plecs esmentats, es procedirà a la publicació en el Perfil del Contractant de la societat del corresponent anunci de licitació i, a partir d'aquest moment, comptarà el termini de publicitat que s'haja establert en el Plec de Condicions Economicoadministratives corresponent, perquè els interessats presenten les seues ofertes.\n5ª.- Com a regla general, el termini per a la presentació d'ofertes en els procediments de contractació amb publicitat, serà de 26 dies hàbils. No obstant això, per raons d'eficiència i agilitat en la gestió de l'activitat de la societat, el Consell d'Administració en podrà fixar un altre, tenint en compte el temps que raonablement puga ser necessari per a preparar aquelles, atesa la complexitat del contracte, que en qualsevol cas i com a mínim serà de 7 dies hàbils.\n6ª.- Es constituirà un Comité Assessor de Contractació, que tindrà funcions anàlogues a les Meses de Contractació, establertes per la LCSP, el qual, una vegada finalitzat el termini de presentació d'ofertes, procedirà a l'acte d'obertura de les ofertes, del qual s'estendrà l’acta corresponent. Aquest Comité estarà integrat, almenys, tot i que es convidarà a tots els membres del Consell d’Administració, per les persones següents:\n• President: El President del Consell, que podrà delegar en persona que es propose per part d’aquest.\n• El Gerent de la Societat\n• La persona que exercisca la Secretaria del Consell d'Administració.\n7ª.- L’esmentat Comité Assessor podrà recaptar els informes tècnics que, si escau, considere oportuns, per a poder efectuar la valoració de les ofertes presentades.\n8ª.- El Comité Assessor de Contractació formularà proposta d'adjudicació, que elevarà al Consell d'Administració, per a procedir a l'adjudicació.\n9ª.- El resultat de l'adjudicació, acordada pel Consell d'Administració, serà comunicat, tant a l'adjudicatari com a la resta de candidats que no hagen resultat adjudicataris, pels mitjans que s'establisquen en el Plec de Condicions economicoadministratives. En qualsevol cas, es donarà publicitat del resultat de l'adjudicació, mitjançant la seua publicació en el Perfil del Contractant de la societat.\n10ª.- El contracte derivat de l'adjudicació realitzada serà subscrit pel President del Consell, i se n'enviarà una còpia al Consell d'Administració, mentre que l'original quedarà registrat i custodiat.\n24. CONTRACTES SUSCEPTIBLES D'ADJUDICACIÓ, MITJANÇANT PROCEDIMENT DE CONTRACTACIÓ AMB INVITACIÓ\nPodràn ser licitadors, mitjançant procediment de contractació amb invitació, sense necessitat de publicitat ni d'inclusió en el perfil del contractant, els contractes d'obres l'import de les quals siga inferior a 1.000.000 €, així com els contractes de serveis i subministraments que superen els 50.000 euros i no es troben subjectes a regulació harmonitzada.\nNo obstant això, l'òrgan de contractació, atenent raons d'eficiència en la gestió de l'activitat de la societat podrà optar per acudir al procediment de contractació amb publicitat, encara que es tracte de contractes que no superen els límits anteriorment assenyalats per al procediment de contractació amb invitació.\nEl procediment de contractació amb invitació s'entendrà complit en tots els seus tràmits amb la submissió als requisits següents, dels quals es deixarà constància en l'expedient:\n• Elaboració i formació del Plec\n• Sol•licitud d'ofertes\n• Negociació amb un o alguns dels candidats triats.\n• Acord d'adjudicació del President del Consell d'Administració, òrgan de contractació competent per a l'adjudicació.\nAmb aquesta finalitat, se seguiran els tràmits següents:\n1. La contractació en aquests casos es realitzarà mitjançant petició motivada del Gerent, en la qual s'inclourà l'objecte i la justificació del contracte, el seu pressupost orientatiu i, si escau, els requisits de capacitat i solvència del contractista que es consideren oportuns.\n2. S'elaboraran el Plec de Condicions tècniques i el Plec de Condicions economicoadministratives. Aquests plecs s'elevaran, juntament amb l'expedient complet, a fi de sotmetre l'aprovació de la licitació i els seus plecs corresponents al President, òrgan de contractació competent de l'adjudicació.\n3. El Gerent sol•licitarà almenys dues ofertes, adjuntant-ho a la invitació a participar els plecs de condicions corresponents. Si no resultara possible la sol•licitud d'almenys dues ofertes, es justificarà degudament en l'expedient.\n4. En els procediments de contractació amb invitació, el termini per a la presentació de proposicions no serà inferior a quinze dies, comptats des de la data d'enviament de la invitació. Una vegada rebudes les ofertes, s'haurà de deixar constància d’aquestes.\nNo obstant això, per raons d'eficiència i agilitat en la gestió de l'activitat de la societat, el President podrà fixar un altre termini, tenint en compte el temps que raonablement puga ser necessari per a preparar les ofertes, atesa la complexitat del contracte, que en qualsevol cas i com a mínim serà de 5 dies.\n5. A la vista dels informes tècnics requerits, si escau, amb el vistiplau del Gerent, s'elevarà Proposta d'Adjudicació al President, per a procedir-ne a l’adjudicació.\n6. El resultat de l'adjudicació serà notificat tant a l'adjudicatari com a la resta de candidats que no hagen resultat adjudicataris, pels mitjans que s'establisquen en el Plec. En qualsevol cas, es donarà publicitat del resultat de l'adjudicació, mitjançant la seua publicació en el Perfil del Contractant de la societat.\n7. Del contracte que se subscriga s'enviarà una còpia al Consell d'Administració i l'original quedarà registrat i custodiat.\n25. MITJANS DE PUBLICITAT\nLa publicitat dels procediments de les contractacions regulades en les presents normes que així ho requerisquen, es realitzarà, en tot cas, en el perfil de contractant, situat a la pàgina web de la societat, i quan, atesa la rellevància o naturalesa del contracte es valore convenient, pels òrgans habilitats per a això, es podrà publicar en el Butlletí Oficial de la Província o en un diari de tiratge provincial.\n26. ALTRES PROCEDIMENTS DE CONTRACTACIÓ\nEls contractes d’import inferior a 50.000 € tindran la consideració de contractes directes i podran adjudicar-se directament a qualsevol empresari amb capacitat d'obrar i que compte amb l'habilitació professional necessària per a realitzar la prestació. Aquests contractes es realitzaran amb subjecció als tràmits següents:\nA. Els contractes directes d’import inferior a 18.000 euros seran adjudicats directament pel gerent a la presentació de les corresponents factures.\nB. En aquells contractes directes d’import superior a 18.000 euros, el Gerent haurà de promoure la publicitat i concurrència suficients, i sol•licitar almenys 2 ofertes a empreses amb la capacitat i l'habilitació professional necessàries per a realitzar la prestació. Rebudes, si escau, les ofertes, després de l'informe del Gerent, se sotmetrà al President perquè aquest procedisca a adjudicar el contracte corresponent a l’empresa seleccionada.\nEn el cas que, per raons d'urgència o eficiència, no siga possible recaptar ofertes, motivant aquest aspecte en l'expedient, el President aprovarà la despesa corresponent.\n27. CONTRACTES D'EMERGÈNCIA\nTindran la consideració de contractes d'emergència aquells la celebració dels quals responga a la necessitat d’evitar o reparar un perill imminent de danys greus o per a minorar els danys que s'estigueren produint.\nEls contractes d'emergència podran acordar-se directament per l'òrgan de contractació que tinga atribuïda la competència, havent de complir amb la normativa sobre Prevenció de Riscos Laborals.\nNo obstant l'anterior, la resta d’actuacions que siguen necessàries per a completar l'actuació escomesa i que no tinga caràcter d'emergència es contractaran d’acord amb les presents instruccions.\nCONTINGUT I FORMA DEL CONTRACTE\n28. LLIBERTAT DE PACTES\nEn els contractes que celebre la Societat podran incloure's qualssevol pactes, clàusules i condicions, sempre que no siguen contraris a l'interés públic, a l'ordenament jurídic i als principis de bona administració (article 25 LCSP).\n29. CONTINGUT DELS CONTRACTES\nLlevat que ja es troben arreplegats en els plecs, els contractes hauran d'incloure necessàriament:\n• Identificació de les parts\n• Acreditació de la capacitat dels signants\n• Definició de l'objecte del contracte\n• Referència a la legislació aplicable al contracte\n• Enumeració dels documents que integren el contracte\n• Preu cert o la manera de determinar-lo\n• Durada del contracte o les dates estimades per al començament de la seua execució i la seua finalització, així com la de la pròrroga o pròrrogues, si estigueren previstes.\n• Condicions de recepció, lliurament o admissió de les prestacions.\n• Condicions de pagament.\n• Supòsits en què procedeix la resolució.\n• Rúbrica comptable a càrrec del que s'abonarà en el preu, si escau.\n• Extensió objectiva i temporal del deure de confidencialitat que, si escau, s'impose al contractista.\nEl document contractual no podrà incloure estipulacions que establisquen drets i obligacions per a les parts distintes de les previstes en els plecs.\nLlevat que s'indique una altra cosa es consideraran celebrats al lloc on es trobe la seu de l'òrgan de contractació.\nNo es podrà contractar verbalment, llevat que el contracte tinga, conforme a l'assenyalat en l'art. 97.1 de la LCSP, caràcter d'emergència.\n30. FORMALITZACIÓ DEL CONTRACTE\nLa formalització del contracte, que no podrà realitzar-se verbalment, excepte en el cas d'emergència (article 28 LCSP), s'executarà mitjançant document escrit, durant els 15 dies naturals comptats des de la data de la comunicació de l'adjudicació.\n31. VARIACIÓ DEL CONTRACTE\nUna vegada perfeccionat el contracte, en el cas que, per raons d'interés públic i per atendre causes imprevistes, es produïsquen variacions en el contingut del contracte, hauran de ser aprovades per l'òrgan de contractació competent, per raó de l’import de la variació a introduir. La necessitat d'aquesta variació haurà de quedar degudament justificada en l'expedient de contractació corresponent.\n32. REGLA ADDICIONAL\nEs podrà arribar fins a la formalització dels contractes, fins i tot en els casos en què s'establisca la necessitat d'autorització prèvia d'un òrgan de la Societat, sempre que es faça constar expressament en el Plec corresponent que l'execució del contracte queda sotmesa a la condició suspensiva d'obtenir l'autorització pertinent.\nPRINCIPIS SUPLETORIS DE LA CONTRACTACIÓ DE LA SOCIETAT\n33. PRINCIPIS SUPLETORIS\nEls dubtes que suscite la interpretació d’aquestes instruccions hauran de ser resolts a la llum dels principis de publicitat, concurrència, transparència, confidencialitat, igualtat i no discriminació, inspiradors de la regulació de la contractació del sector públic.\nL'anunci de licitació que publicarà la Societat contindrà una breu descripció dels detalls essencials del contracte que ha d'adjudicar-se i del mètode d'adjudicació, juntament amb una invitació a posar-se en contacte amb l'òrgan adjudicador.\nEn cas de necessitat, es completarà amb informació addicional disponible en el Perfil de contractant o prèvia petició a l'òrgan adjudicador.\nLa Societat no podrà divulgar la informació facilitada pels empresaris que aquests hagen designat com a confidencial. Aquest caràcter afecta, en particular, els secrets tècnics o comercials i els aspectes confidencials de les ofertes.\nEl contractista haurà de respectar el caràcter confidencial d'aquella informació a la qual tinga accés amb ocasió de l'execució del contracte a la qual s’haguera donat el referit caràcter en els plecs o en el contracte, o que, per la seua pròpia naturalesa, haja de ser tractada com a tal.\nAquest deure es mantindrà durant un termini de cinc anys des del coneixement d'aqueixa informació, llevat que els plecs o el contracte establisquen un termini superior (art.124 LCSP).\n36. IGUALTAT I NO DISCRIMINACIÓ\nLes convocatòries, licitacions i contractes de la Societat seran accessibles a tots els interessats en les mateixes condicions (article 123 LCSP).\nREGISTRE I FISCALITZACIÓ DELS CONTRACTES\n37. REGISTRE I CUSTÒDIA DELS CONTRACTES\nEls contractes s'arreplegaran, a manera informativa, en un registre creat amb aquesta finalitat, on es relacionaran el tipus, el contractista, el preu d'adjudicació i la forma d'adjudicació.\n38. TRAMESA D'INFORMACIÓ A L'EFECTE DE FISCALITZACIÓ\nEl President, durant els tres mesos següents a la formalització del contracte, remetrà a l'Ajuntament tots aquells contractes que superen els 600.000 €, en el cas d'obres, concessions d'obres públiques, gestió de serveis públics i contractes de col•laboració entre el sector públic i el sector privat; de 450.000 €, en el cas de subministraments, i de 150.000 € en els de serveis, perquè aquest el remeta al Tribunal de Comptes o òrgan de fiscalització extern de la comunitat, per a l'exercici de la funció fiscalitzadora.\nIgualment, es procedirà amb qualsevol modificació, pròrroga o variació dels contractes anteriors.\nD'acord amb la Llei de Contractes del Sector Públic, els contractes no subjectes a regulació harmonitzada se subjecten a les disposicions de caràcter general per a tot el sector públic, establertes en el Títol preliminar i el Llibre primer de la citada Llei. Seran d'aplicació a aquests contractes, amb caràcter general, els preceptes següents: • Article 123. Principis d'igualtat i transparència. • Article 124. Confidencialitat. • Article 129. Proposicions dels interessats • Article 131. Admissibilitat de variants o millores. • Article 132. Subhasta electrònica • Article 133. Successió en el procediment. Serà, igualment, d'aplicació per a contractes superiors a 50.000 euros, allò establert en l'article 104, relatiu a informació sobre condicions de subrogació en contractes de treball.\nL'adjudicació dels contractes definits en els articles 14, 15, 16 i 17 de la LCSP se subjectaran al que preveu l'article 174 de la LCSP.\nINSTRUCCIONS APROVADES PER REUNIÓ DEL CONSELL D’ADMINISTRACIÓ DE LA SOCIETAT DE DATA 29 DE JULIOL DE 2010


L’art i l’acompanyament emocional duen pau a 200 infants i adolescents de Medellín - Fundación Privada Nous Cims\nL’art i l’acompanyament emocional duen pau a 200 infants i adolescents de Medellín\n“Profe, avui no vinc perquè estic fent parloteo [vigilància al barri], però prefereixo estar aquí que no pas agafar una arma. Ens veiem a la propera classe”. En J.J. és un adolescent de 14 anys que viu a Medellín (Colòmbia). L’ha reclutat una banda armada, però de tant en tant s’escapa per a participar a “Circonpaz”, un projecte desenvolupat per la Corporació Educativa Combos amb l’impuls de Nous Cims. A partir d’estratègies artístiques i psicosocials, els infants i adolescents que hi participen poden conèixer els seus drets i identificar els riscos als que estan exposats.\nMedellín és la segona ciutat més important de Colòmbia. Amb 2,5 milions d’habitants, la conflictivitat armada que s’hi viu afecta tant les persones que participen de la guerra, com les que són alienes a les confrontacions, en especial els infants o els adolescents. La major part dels nens i nenes es mostren afectats emocionalment per la violència que viuen al seu entorn. El seu estat d’ànim és irritable i passiu. Senten desànim i desmotivació per les activitats escolars, i a més molts són víctimes de maltractament.\nAixí, doncs, els riscos als quals els menors viuen exposats a Medellín són certament greus: des del reclutament en grups armats, passant per l’explotació sexual i laboral, el maltractament i negligències, o l’abandonament, que deixa els infants desescolaritzats i vivint al carrer.\nPrecisament, sobre el terreny, Combos treballa en la prevenció de riscos i la promoció dels drets dels nens i nenes. Junt amb Nous Cims ha dissenyat “Circonpaz”, un projecte innovador a Colòmbia amb impacte a infants i joves de 7 a 17 anys basat en dues estratègies.\nPer una banda, l’animació sociocultural, que treballa habilitats socials bàsiques com la protecció i l’autocura o la negació no violenta dels conflictes a partir d’activitats artístiques com el circ, la batucada, la música, la capoeira, la literatura o les arts plàstiques. Per l’altra, l’acompanyament psicosocial, amb un equip que fa les gestions necessàries perquè els infants puguin accedir a serveis que els garanteixin els seus drets fonamentals com a nens i nenes.\nViure com a infant una pandèmia a Medellín\nL’emergència sanitària per la pandèmia de la Covid-19, al març de 2020, va fer que “Circonpaz” hagués de reestructurar la metodologia d’acompanyament als grups de nenes, nens, adolescents i famílies.\nL’equip de Combos va haver d’actuar ràpid. Es van preveure les diferents situacions familiars que podrien afectar els nens durant la quarantena, establerta a tot el país. L’equip de treball va desenvolupar una sèrie d’activitats psicosocials, pedagògiques i metodològiques telefòniques i virtuals. De fet, el confinament, que va provocar la desescolarització i la convivència permanent de tots els integrants de les famílies, ha aguditzat les violències de gènere contra les dones i contra els infants a Medellín.\nDels 74 grups familiars que Combos acompanyava en aquest projecte, només el 58% comptava amb possibilitats de connectivitat amb telèfon. Tot i així, fins a 107 nens, nenes i adolescents s’han acompanyar via Whatsapp amb comunicació constant i propostes d’activitats en remot. La resta rebia trucades telefòniques setmanals.\nDe fet, gràcies a aquestes trucades exploratòries, l’equip de Combos valorava possibles riscos i vulneracions dels drets dels infants durant la quarantena i es va acompanyar emocionalment les persones de la família que necessitaven suport. A més dels problemes de salut pel coronavirus, s’hi ha afegit l’atur, els espais habitacionals poc dignes on les famílies romanien confinades, la privació d’aliments bàsics i nutricionals o la manca de recursos tecnològics.\nAjuda d’emergència de la Fundació Nous Cims\nA partir de detectar aquestes mancances, a més de l’acció psicosocial i l’acompanyament, “Circonpaz” i Nous Cims també han pogut dotar d’ajuda humanitària a les famílies més vulnerables durant la pandèmia: connectivitat amb recàrregues de dades per als telèfons mòbils per seguir donant suport als més petits, s’ha afavorit l’atenció mèdica i s’ha ofert suport econòmic per pagar lloguers i s’han repartit fins a 360 paquets d’aliments bàsics.


La meitat dels nens comptabilitzats com morts per covid a Espanya eren en realitat persones de més de 100 anys\nLa Generalitat treballa perquè els menors puguin sortir al carrer en de 10 dies\nUna nena a la finestra de casa seva a Ripoll.\nLa mort d'una persona de 101 anys, per exemple, quedaria computada com la d'un nen d'1 any\nActualitzada 18/03/2021 a les 16:39\nEspanya no té la major taxa de mortalitat infantil per covid-19 entre els països desenvolupats segons analitza un estudi publicat per la revista mèdica The Lancet, on s'arriba de forma equivocada a aquesta conclusió en utilitzar dades errònies del Ministeri de Sanitat.\nEl 10 de març la revista britànica va publicar l'article 'Els nens i els joves continuen tenint un risc baix de mortalitat per covid-19'.\nLa investigació compara dades oficials d'Espanya, els Estats Units, el Regne Unit, Itàlia, Alemanya, França i Corea del Sud.\nEls números d'Espanya indiquen que entre el 20 de gener de 2020 i el 10 de febrer de 2021 van morir 28 nens menors de 9 anys i 26 adolescents entre els 10 i els 19 anys a conseqüència de la covid, tal com consta en un apèndix de l'article.\nAquestes 54 morts situarien al país com el que té la major taxa de mortalitat infantil entre els estats analitzats.\nLes xifres van ser recollides per la periodista Beatriz Talegón en una informació del portal Las Repúblicas, on també es feia ressò de les opinions expressades per diversos experts sobre la veracitat d'aquestes dades.\nLa difusió a través de Twitter de l'article de Talegón va augmentar la repercussió a Espanya de l'informe de The Lancet i va generar nombroses reaccions.\nEl còmput real de menors morts per covid-19 a Espanya és molt inferior -set defuncions en lloc de 54, d'acord amb alguns experts- a la xifra difosa a The Lancet, l'origen de la qual es troba en un error de registre, segons ha confirmat el Ministeri de Sanitat.\nFonts de Sanitat consultades per EFE informen que «s'ha detectat que algunes comunitats autònomes van cometre errors en incorporar dades de menors» i afegeixen que «ja s'ha procedit a la seva revisió per corregir-ho», la qual cosa suposarà una reducció en el número de morts.\n«Les dades estaran actualitzades en el pròxim informe de l'Instituto de Salud Carlos III», afegeixen les mateixes fonts.\nEl ministeri ha corroborat d'aquesta manera el que ja havien assenyalat la Societat Espanyola de Infectología Pediàtrica (SEIP) i la Societat Espanyola de Vigilància Intensiva Pediàtrica (SECIP), que situen el nombre de morts en menors per covid-19 a Espanya en set i sis defuncions, respectivament.\nLa SEIP va emetre un comunicat el 14 de març en el qual exposava que, en funció d'aquests càlculs, la xifra inclosa en l'article de The Lancet «sembla errònia» i que «l'experiència dels pediatres a càrrec d'aquests nens als hospitals suggereix que les dades estan sobredimensionades».\nLa nota informativa subratllava que aquests errors, en qualsevol cas, no modifiquen la conclusió de l'article de The Lancet sobre el baix risc que suposa la pandèmia per als nens.\nLa SECIP, per part seva, té un registre que elabora un grup de treball liderat per Rafael González Cortés, pediatre de l'Hospital Gregorio Marañón.\nLes seves dades procedeixen de 47 UCI, el 90 per cent del total, segons estimava el mateix González Cortés en un fil de Twitter, amb el qual també va qüestionar la credibilitat dels càlculs de l'article acadèmic.\nEl pediatre admetia la possibilitat que algun menor pugui haver mort al marge d'aquest recompte, però assenyalava que la diferència reflectida en la revista mèdica britànica és massa gran, per la qual cosa apuntava la hipòtesi d'un error, confirmat posteriorment per Sanitat.\nSobre l'origen de la fallada, diversos pediatres han plantejat la possibilitat que alguns sistemes de registre no admetin notificacions d'edats superiors als 100 anys, per la qual cosa les defunció d'una persona de 101 anys, per exemple, quedaria computada com la d'un nen d'1 any.\nAixí ho indicava el pediatre d'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona Pere Soler, en declaracions al mitjà digital Nius, i David Andina, un altre metge especialitzat en l'atenció infantil, a Twitter.\nAmb les noves dades aportades per la SEIP, el nombre de morts de menors a Espanya per covid-19 seria de set entre una població de 9,2 milions, la qual cosa suposaria un 0,00007 per cent.\nAquesta taxa se situaria per sota de l'estimada en altres països inclosos en l'estudi de The Lancet i seria tres vegades menor que la incidència dels Estats Units, amb 134 morts detectades entre 60,8 milions de nens de 0 i 14 anys, que passaria a ser la més elevada de l'estudi.\nPer tant, la utilització en un article científic d'unes dades equivocades del Ministeri de Sanitat ha difós una taxa de mortalitat infantil per covid-19 a Espanya que no es correspon amb la realitat en estar sobredimensionada.\nComenta el contingut : La meitat dels nens comptabilitzats com morts per covid a Espanya eren en realitat persones de més de 100 anys


Biografia — Ajuntament de Sant Adrià de Besòs\nSou a: Inici Sant Adrià per temes Alcaldia Biografia\nUna trajectòria política vinculada a la dignificació de la ciutat i la seva gent\nVaig néixer un 4 d'octubre de 1959 a Igualada, tot i que el meu poble d'origen és Santa Coloma de Queralt.\nVaig començar a militar al PSC als 20 anys, a partir d'un anhel juvenil de justícia social que amb els anys s'ha anat consolidant. Avui més que mai crec que és necessari lluitar per la igualtat de drets i oportunitats i aquesta continua sent la meva motivació principal per estar en política.\nVaig estudiar la carrera de Magisteri a Tarragona i fa uns 30 anys vaig venir a viure a Sant Adrià de Besòs per un d'aquells atzars de la vida. En aquesta ciutat he gaudit d’alguns dels moments més importants de la meva trajectòria vital i professional. Aquesta ha estat la ciutat que m'ha acollit i m'ha permès desenvolupar el meu projecte de vida personal - fundar una família amb dos fills- i també el meu projecte de vida social i polític. Tothom tenim llocs i espais als quals ens uneixen lligams emocionals, i Sant Adrià de Besòs és un dels meus.\nDurant disset anys, abans d’accedir al càrrec d’alcalde, he estat al capdavant de l’àrea de Territori com a regidor, experiència que m’ha brindat moltes satisfaccions, entre d’altres l’oportunitat de veure des de primera línia la magnífica transformació d'aquell Sant Adrià dels anys 80 en el que tenim avui: un Sant Adrià molt més cohesionat, amb més serveis, més ben comunicat i amb molta més xarxa associativa.