Convocades les subvencions per a la participació ciutadana i l'associacionisme\nEls projectes de confederacions, associacions i fundacions de la Comunitat poden optar a estes subvencions i les sol·licituds es podran presentar entre l'11 de gener i el 7 de febrer\nLa Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica ha convocat subvencions per a l'enfortiment de la participació ciutadana a l'àmbit de l'associacionisme destinades a promoure activitats que posen en marxa les confederacions, federacions, associacions i fundacions de la Comunitat Valenciana i amb seu o delegació estable a la Comunitat Valenciana.\nPer a això, es destinaran 1,5 milions d'euros el 2022, cosa que suposa un 41% més que l'exercici anterior, en què les subvencions van pujar a 885.000 euros.\nSe subvencionaran les accions de formació en matèria de participació ciutadana i foment de l'associacionisme; el foment de la participació dels associats i associades al dia a dia de l'entitat, així com la cooperació interassociativa i el treball en xarxa amb altres entitats.\nPel que fa als objectius específics, que s'han de definir i desenvolupar en el projecte, s'orienten a promoure iniciatives i propostes per aprofundir els drets polítics de participació col·lectiva; disseny d'espais o fòrums oberts de debat, intercanvi d'idees i elaboració de propostes, que puguen contribuir a la construcció de manera crítica de polítiques i presa de decisions públiques.\nAlhora, la promoció d'iniciatives de participació ciutadana que afavorisquen la realització de processos participatius que obrin espais de diàleg i acció sobre assumptes d'interés públic; a més de fomentar la innovació social i ciutadana que impulse la cultura i organització col·laborativa per a la participació ciutadana.\nTambé s'hi inclouen el foment de l'associacionisme i l'adhesió de les persones en col·lectius organitzats per dur a terme accions dirigides a millorar la qualitat de vida de les associades i els associats; l'impuls de la cooperació interassociativa i potenciar el treball en xarxa i la col·laboració entre entitats associatives per aconseguir interessos comuns i optimitzar recursos, mitjans i informació; així com incidir en la informació i formació de metodologies de participació adreçades als membres de l'entitat i/o a les persones beneficiàries de les actuacions de lentitat.\nPer assolir estos objectius se subvencionaran activitats i accions com ara jornades, debats i fòrums oberts; disseny i execució d'instruments o eines que afavorisquen la participació de la ciutadania a través de xarxes ciutadanes, plataformes digitals, trobades associatives, entre altres; cursos de formació, seminaris, jornades, congressos o altres accions anàlogues en matèria de participació ciutadana i foment de l'associacionisme; accions d'assessorament a la ciutadania; i realització d'estudis, materials informatius, de difusió, divulgatius, etc., com ara guies, butlletins, treballs o estudis de recerca social en el seu àmbit territorial, relacionats amb la matèria.\nCal destacar que la convocatòria s'ha publicat per primera vegada a la primera quinzena del mes de gener. En este sentit, les entitats subvencionades podran realitzar una millor planificació de les activitats i tindran més temps per executar-les.\nAixí mateix, l'elaboració de la convocatòria esmentada ha comptat amb la participació d'un grup de treball en què van formar part les entitats ciutadanes dels sectors representats al Consell de Participació Ciutadana.\nEl termini per presentar les sol·licituds començarà l'11 de gener, i finalitzarà el pròxim 7 de febrer. Es realitzarà exclusivament via telemàtica a la Seu Electrònica de la Generalitat o a través de la pàgina web de la Conselleria de Participació.\n"Educació convoca les oposicions a Infantil i Primària amb 1.228 places" "Ford Almussafes manté les mateixes condicions al nou ERTO després de pactar amb UGT"


Manualitats de natura: creatives peces decoratives fetes amb troncs - totnens\nruta: INICI » decoració infantil » Manualitats de natura: creatives peces decoratives fetes amb troncs\nManualitats de natura: creatives peces decoratives fetes amb troncs\ndecoració infantil, idees originals decoració, manualitats, manualitats i natura, manualitats per cosir 0\nPer aprofitant, encara més, les sortides i excursions que feu a la muntanya amb els nens podeu mirar de recollir troncs o branques per després, un cop a casa, poder fer alguna manualitat de natura amb els nens. Amb les branques es poden fer un munt de coses, des de pintar-les amb sanefes d’estil ètnic o oprofitant les formes pintar serps, animals o personatge, també podeu fer-ne algun tipus de joc, una súper tenda d’indis, decoratives composicions amb llanes o fins i tot originals mini estanteries decoratives per l’habitació dels nens.\nCom sempre us hem portat un recull de manualitats per fer amb troncs perquè us puguin servir com a models, mireu de no fer-los massa complicats i adaptar la mida de les branques a les habilitats manipulatives de cada nens.\nJocs fets a partir de trons i branques\nPer fer aquest súper tipi on hi puguin entrar els nens necessitareu troncs llargs i amb una mica de consistència. Aquí els han decorat amb llanes de colors simulant una tenda d’indis.\nEl joc del Mikado fet amb branques. Sempre podeu pintar alguna de les branques i establir les pròpies normes del joc.\nFer lletres amb branques per després penjar a l’habitació infantil. Amb les branques també es pot fer una corona de fades o follets, de princeses o prínceps o d’indis.\nQuadres naturistes amb trons i llanes\nPer a qui li agradi les manualitats naturals més treballades podeu veure com s’ha fet aquest singular quadre de branques i llanes complementats amb fulles, flors i herbes.\nAprofitant la singularitat de les formes de les branques també es pot teixir originals peces decoratives.\nDecorar l’habitació dels nens amb troncs\nUs hem portat diferents models de com decorar amb un tronc l’habitació infantil; fent-ne una estanteria per posar-hi els animals, fent un marc amb quatre branques, un singular penjador per la roba o un pràctic i decoratiu penjador pels complements com ara collarets i polseres. Un toc natural i personal per decorar l’habitació dels nens.\nCreatives lletres amb troncs i llana\nEn agraden els abecedaris i tot el que tingui a veure amb les lletres. Trieu les branques, lligueu-les segons necessiti la lletra a fer i decoreu-les amb llana o amb cinta washi\nPintem troncs de manera creativa\nPintar el tronc és una altra de les alternatives, disseny lliure, simulacions ètniques o serps amb la boca oberta.\nCom vestir un test amb branques de manera decorativa\nAquesta manualitat de folrar un pot per decorar el que ha de ser un test és una mica més complicat de fer, sobretot la part de lligar la filera de branquillons. Pot resultar entretingut per als més grans, sobretot si tenen la capacitat de serrar les branques a la mida correcte.\nl’erosió del sòl i la importància de les plantes\nEsculpim un Miró amb els nens\nApunts 08 – juny


Qui sóc - Alba Castellví, sociòloga i educadora\nRecorregut professional: sociòloga, mediadora i educadora\nSóc educadora, sociòloga i mediadora. Els estudis en mediació i Sociologia m’han permès comprendre com l’educació dels infants i els joves pot contribuir a la transformació social.\nLa meva principal activitat és l’assessorament de pares i mares. En tallers, conferències i sessions particulars amb les famílies, comparteixo les eines essencials per educar amb serenitat.\nEn les meves sessions plantejo formes concretes de procedir perquè la relació educativa entre pares i fills sigui satisfactòria i eficaç.\nVaig treballar en equips d’investigació universitaris i vaig impartir classes a les facultats d’Educació Social i de Sociologia.\nEm vaig especialitzar en la gestió dialogada de conflictes i la mediació, i vaig exercir com a mediadora comunitària i veïnal per a diversos Ajuntaments. Des de fa fa uns anys, exerceixo la mediació en l’àmbit privat en conflictes familiars, i específicament m’interessa la gestió de conflictes de convivència entre pares i adolescents.\nCom a mestra, he treballat en diversos centres educatius i vaig optar per col·laborar en un projecte educatiu alternatiu on sóc educadora de nens i joves de 3 a 15 anys.\nTambé em dedico a impartir l’ensenyament de la mediació a màsters i postgraus.\nHa publicat els llibres Un cistell de cireres. Set contes petits per fer-nos grans, (Estrella Polar) i Educar sense cridar. Acompanyant els fills d’entre quatre i dotze anys en el camí cap a l’autonomia (Angle Editorial).\nAquest conjunt d’experiències, sumades als reptes apassionants de la maternitat, m’han dotat de les eines que actualment em permeten compartir solucions i fer de d’assessora-terapeuta per a pares: les eines per educar amb serenitat i també amb fermesa, des del respecte i amb una autoritat tranquil·la.\nEducar els ciutadans del futur és canviar el món\nLes persones conformen la societat. De la formació d’aquestes persones en dependrà en gran mesura qui seran en el futur i, per tant, com serà el teixit social del nostre món.\nNingú ens ensenya a fer bé la tasca de pares i mares. Quan els nostres fills arriben, només el nostre sentit comú i l’exemple (o contraexemple) de les persones que ens envolten ens donen pistes sobre com relacionar-nos amb ells d’una manera educativa.\nSovint ens falten eines, ens demanem com ho podríem fer millor, com podem aconseguir que les coses passin més fàcilment. Ens preguntem com cal gestionar els problemes a l’hora dels àpats quan un nen no menja prou o de tot, com ho hem de fer perquè ens faci cas quan donem una ordre, com podem aconseguir que un adolescent col·labori a casa, com podem advertir-los dels perills sense que ens prenguin per ximples, com suportar amb serenitat les hostilitats, com superar la desconfiança, com evitar les rebequeries… Cal que algú ens ajudi a descobrir aquestes respostes perquè la tasca educativa de la família tingui el màxim èxit. Això és el que jo pretenc amb la formació de pares i mares.\nDotar les famílies d’eines per, entre altres coses, mantenir l’autoritat, educar per a la responsabilitat, acompanyar els fills en la recerca dels propis objectius i conviure-hi en pau quan són adolescents és una funció que tota societat hauria de poder fer. Aquest és el meu objectiu.


Els Reis apareixen per sorpresa sobre un bus fent una volta pels carrers de Lleida - Teleponent\nInici Tradicions Els Reis apareixen per sorpresa sobre un bus fent una volta pels...\nEls Reis apareixen per sorpresa sobre un bus fent una volta pels carrers de Lleida\nAlguns infants els han pogut saludar pel carrer\nEls Reis d’Orient han visitat Lleida aquest dimarts al vespre pujats sobre un bus turístic, guiats per l’Estel i custodiats per la Guàrdia Urbana.\nEl recorregut s’ha fet pels carrers principals de la ciutat, sense carrosses i per sorpresa, per evitar aglomeracions a causa de la pandèmia. Melcior, Gaspar i Baltasar, que duien mascareta, han passat de manera fugaç, a uns 25 quilòmetres per hora, per l’avinguda Blondel, el Pont Vell o el passeig de Ronda, entre d’altres.\nAlguns infants se’ls han trobat al carrer i els han pogut saludar. La visita dels ‘Reixos’ s’ha allargat durant gairebé tres hores.\nArticle anteriorLleida necessita un canvi\nArticle següentEls Reis Mags d’Orient visiten Enginyers Lleida


Manikomio Àmsterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOudezijds Voorburgwal 242B, Amsterdam-Centre, Àmsterdam, Països Baixos, 1012 GK - Veure al mapa\n"In the center of the action yet so calm. The hotess is very..."\nExcel·lent 8,8 (267 comentaris)\nExcel·lent 8,2 (214 comentaris)\nExcel·lent 9,0 (998 comentaris)\nExcepcional 9,3 (332 comentaris)\nMés informació sobre Manikomio\nBen posicionat a Amsterdam-Centre, Manikomio és un lloc ideal d'inici d'excursions a Àmsterdam. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Manikomio, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, bany compartit per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Manikomio.


Javier Hidalgo, conegut per les seves festes amb famosos, va retornar a AirEuropa, l’empresa familiar, la va posar en ordre i ara la ven per 1.000 M€\nEl fill pròdig que va saltar de la premsa rosa a la salmó LAURA MAGALLÓN\nContractar un avió per portar els 300 millors amics, entre els quals cares conegudes de la premsa rosa com Alfons de Borbó i Nicolás Vallejo-Nágera, per anar a veure una corrida a Nimes, on José Tomás s’enfrontava tot sol a sis toros. És una de les moltes excentricitats de Javier Hidalgo, fill del fundador i màxim accionista de Globalia i la seva participada, Air Europa, que semblava viure fins fa només quatre o cinc anys en un estiu perpetu de vacances permanents. Javier Hidalgo (Salamanca, 1972) s’ha revelat com un conqueridor. Conqueridor de dones, almenys en una fase de la seva vida, quan se’l va relacionar amb conegudes models com Malena Costa, però també de grans operacions empresarials, com va fer amb Pepephone i ara amb Air Europa, que ha acordat vendre per 1.000 milions d’euros a IAG, la matriu de companyies com British Airways, Iberia, Vueling, Level i Aer Lingus.\nEl seu pare, Juan José Hidalgo, és el típic exemple de l’empresari de classe humil que va aixecar un imperi del no res. Hidalgo pare, nascut el 1941, en plena postguerra, va treballar en diverses feines des de ben jove a la seva província natal, Salamanca, fins que va emigrar a Suïssa. Tornat a Espanya, de l’experiència suïssa en va néixer, a començament dels anys 70, Halcón Viajes, precisament per facilitar als emigrants els viatges entre Espanya i la Confederació Helvètica. L’agència de viatges va ser el fonament sobre el qual va créixer l’imperi Globalia, que el 1991 integrava Air Europa, la primera línia aèria privada espanyola que intentava trencar el monopoli d’Iberia, que ara l’acabarà controlant.\nQui anys enrere era perseguit per paparazzis ara és l’objectiu dels periodistes econòmics\nEl seu fill i les seves dues filles es van anar integrant a l’empresa. Javier Hidalgo va créixer com a directiu mentre Globalia i Air Europa també es feien grans. Però no era conegut per això. La seva imatge atlètica, amb el cabell ben llarg i el bronzejat etern, es va convertir en objectiu de les principals revistes del cor d’Espanya. Els paparazzis estaven pendents de tots els seus moviments. Festes a les Balears, viatges amb amics i els rumors que sempre envolten la jet set espanyola el van convertir en protagonista del paper cuixé. El 2016 va viatjar amb les seves dues germanes i les seves parelles, a més d’Alfons de Borbó i Eugenia Silva, a Kènia en un vol privat, per passar un Cap d’Any de luxe i exclusiu, que també va cridar l’atenció de la premsa més frívola. Les revistes roses van seguir al detall el seu enamorament i casament amb Sol González, amb qui va tenir una filla el 2014. El matrimoni es va acabar, però en va quedar una bona relació: l’exdona, ja separats, va ser inclosa en un dels multitudinaris viatges que munta Hidalgo al Carib per als seus amics.\nPerò, paral·lelament a aquesta vida regalada, Javier Hidalgo va iniciar els primers grans -i sorprenents- moviments empresarials, que incloïen un camí d’anada i tornada a l’empresa familiar. Hidalgo es va fer càrrec el 2012 d’un dels negocis del conglomerat, Pepephone. Un any després es va vendre el 5% que tenia al hòlding familiar Globalia al conegut empresari balear (i també exministre del PP) Abel Matutes. L’operació coincideix en el temps amb l’inici de la seva relació amb Sol González.\nFora de l’empresa familiar, es va bolcar en la gestió de Pepephone durant quatre anys, fins que el 2016, juntament amb el seu soci, Rosauro Varo, van vendre l’operadora per 158 milions d’euros.\nRoda el món i torna al Born. Una dita que seria aplicable a Javier Hidalgo. Els diners obtinguts de la venda no els va dedicar a aquells comportaments que l’havien portat a la premsa rosa. Al contrari, va comprar la participació que el Santander i altres entitats tenien de Globalia. Primer va obtenir un 10% del capital del hòlding familiar, per arribar, després, a més del 17%.\nJavier Hidalgo tornava a casa per la porta gran i es convertia en el conseller delegat de Globalia. Mentre el patriarca es retirava en una jubilació d’or a la República Dominicana -en va obtenir fins i tot la nacionalitat-, Hidalgo fill aconseguia el control del negoci. El 2016 Globalia tancava l’exercici amb pèrdues de 15 milions d’euros, però el 2017 ja obtenia beneficis, de 16,5 milions. Un any després els guanys nets ja superaven els 48 milions d’euros, després d’un exercici qualificat d’històric pel mateix Hidalgo.\nEndreçada l’empresa i amb guanys que creixen, el conseller delegat de Globalia ha sorprès aquesta mateixa setmana amb l’anunci de la venda de la joia de la corona, Air Europa, a IAG, el hòlding hispano-britànic que controla Iberia, per 1.000 milions d’euros. La companyia que va néixer precisament per competir amb Iberia acaba a les seves pròpies mans, cosa que li dona el control quasi absolut d’alguns corredors, com el Barcelona-Madrid o els vols a les Balears, i un clar lideratge en les relacions entre Europa i l’Amèrica Llatina, a més de presència al Brasil. I de passada, la família Hidalgo haurà omplert encara més el calaix, ja que controla quasi tot el capital d’Air Europa.


Evento aplazado - Desayuno de nuevos socios en EADA\nInici > Esdeveniments & Notícies > Esdeveniments > Evento aplazado - Desayuno de nuevos socios en EADA\nEsdeveniment ajornat - Esmorzar de nous socis a EADA\nPer tal d'ajudar a contenir el COVID-19 i degut a les instruccions de les autoritats en relació a les mesures de prevenció, s'ha decidit ajornar l'Esmorzar de nous socis, previst per al proper dijous 26 de març a les 8h45. En breus publicarem la nova data.\nEl pròxim dijous 26 de març de 8:45h a 10:30h organitzem l'esmorzar de nous socis a EADA Business School Barcelona (Carrer d'Aragó, 204, 08011 Barcelona). Serà una bona oportunitat pels socis que s'han incorporat recentment a conèixer millor els nostres últims projectes i iniciatives.\nEns acompanyaran Pau Guardans i Cambó i Mateu Hernández, president i CEO de Barcelona Global, a més d'alguns dels membres de la nostra Comissió Executiva. Per part d'EADA Business School Barcelona, soci de Barcelona Global, seran presents Jordi Pursals, President del Patronat de la Fundació EADA, i Miquel Espinosa, director general d'EADA.\n*Aquest esdeveniment és sota invitació i està limitat només a nous socis.\nLloc:Carrer d'Aragó, 204, 08011 Barcelona


L'Agència de l'Habitatge recorda als propietaris d'habitatges l'obligatorietat de passar la Inspecció Tècnica dels Edificis | COL·LEGI D'ARQUITECTES DE CATALUNYA\nHabitatges carrer Còrsega. Projecte presentat a la Mostra d'Arquitectura de Barcelona. Arquitecte: Víctor Rahola. Foto: © Juny Brullet\nL'Agència de l'Habitatge recorda als propietaris d'habitatges l'obligatorietat de passar la Inspecció Tècnica dels Edificis\nL'Agència de l'Habitatge de Catalunya ha iniciat aquest mes de juny una campanya informativa dirigida als ciutadans per al foment de la Inspecció Tècnica dels Edificis d'habitatges (ITE). En el marc d'aquesta campanya, s'estan enviant cartes adreçades als propietaris i comunitats de propietaris dels edificis que ja haurien d'haver passat la ITE i encara no ho han fet.\nRecordem que tots els edificis d'habitatges de més de 45 anys d'antiguitat estan obligats a passar la Inspecció Tècnica de l'Edifici. Tal com explica la carta de l'Agència de l'Habitatge, la responsabilitat de passar la ITE recau sobre la comunitat de propietaris o el propietari únic, quan sigui el cas, que és qui ha de contractar un professional qualificat -arquitecte o arquitecte tècnic- per dur a terme la inspecció i l’informe corresponent. Un cop fet aquest informe, qui representa la comunitat ha de lliurar-lo a l’Agència de l’Habitatge de Catalunya en un termini màxim de 4 mesos per tal de sol·licitar el Certificat d'Aptitud de l'edifici.\nLa carta de l'Agència de l'Habitatge recorda als destinataris que estan fora de termini i, per aquest motiu, poden ser objecte de sanció. També remarca que la Inspecció Tècnica de l'Edifici és una oportunitat per conèixer en quin estat està i per impulsar-ne el seu manteniment, la rehabilitació i la millora (en accessibilitat, sostenibilitat i funcionalitat) mitjançant un Programa de Rehabilitació que la comunitat haurà d’aprovar posteriorment, d’acord amb les seves possibilitats i necessitats.\n· Per consultar les guies de la Inspecció Tècnica dels Edificis, elaborades pel COAC i dirigides a la ciutadania, clica aquí.\n· Per consultar les guies i models per redactar i tramitar l'informe de la ITE, clica aquí (només disponible per a arquitectes col·legiats).\n· Per a més informació, consulta la pàgina de Preguntes freqüents al web de la Generalitat de Catalunya.


Glossari d'igualtat - Centre Dolors Piera d'Igualtat d'Oportunitats i Promoció de les Dones\nEnfoc de la recerca i els estudis des d'una perspectiva del gènere masculí. Una societat androcèntrica el masculí es pren com a model referent que cal imitar.\nMesures dirigides a un grup determinat amb les que es vol suprimir i prevenir la discriminació o compensar les desavantatges resultants d'actituds, comportaments i estructures existents.\nAnàlisi de Génere\nEstudi de les diferències en les condicions, necessitats, índexs de participació, accés als recursos, control d'actius, poder en la pressa de decisions, etc. entre homes i dones, degut als rols que tradicionalment se'ls-hi assignen.\nObstacles als plens drets de les dones fonamentats en les estructures i costums socials.\nAccions positives realitzades per a aconseguir la igualtat d'oportunitats per a les dones. La seva aplicació i resultats serveixen de model a organismes i entitats per a futures planificacions i actuacions.\nProcés d'accés a recursos i desenvolupament de les capacitats personals per a poder participar activament i modelar la pròpia vida i la de la comunitat en termes socials, polítics i econòmics.\nCoeducació = Educació en igualtat\nUna educació centrada en els i les alumnes considerant a ambdós grups en igualtat de drets i oportunitats.\nProporció dels càrrecs, escons o recursos que han de ser atribuïts a un col·lectiu específic. Amb aquesta mesura es preten corretgir un desequilibri anterior, generalment en posicions que comporten pressa de posicions, en quant a l'accés a les oportunitats de formació i als llocs de treball.\nConcepte societat integrada a parts iguals per homes i dones en la que la representació equilibrada d'ambdós gèneres en les tasques decisòries de la política és una condició prèvia per a l'aprofitament ple i en igualtat de la ciutadania.\nSituació en la que es tracta una persona (en raó del seu sexe) de manera desfavorable.\nSituació en la que una llei, política o acció aparentment neutral, té un impacte desproporcionadament advers per als membres d'un o altre gènere.\nConcepte que té una doble dimensió, una d'individual de recuperació de la pròpia dignitat de cada dona com a persona; i una altra de col·lectiva, de caràcter polític, que pretén que les dones estiguin presents en els llocs on es prenen les decisions, és a dir, que exerceixin el poder\nEs pot tracta d'igualtat en el tracte o d'un tracte diferent, però que suposa una equivalència en termes de drets, beneficis, obligacions i oportunitats.\nRepresentacions generalitzades i culturalment acceptades sobre les funcions socials i els comportaments que homes i dones han d'adoptar.\nTendència a l'augment de la incidència i la permanència de la pobresa entre les dones.\n(Extret de "Recomendacións para unha linguaxe non discriminatoria na administración pública" 2ona Edició. Servicio Galego de Igualdade. Pàgines 27-28).\nIgualtat entre sexes\nSituació en que totes les persones son lliures de desenvolupar les seves capacitats personals i prendre decisions, sense les limitacions degudes als rols tradicionals. Tenir en compte, valorar i potenciar d'igual manera, les diferents conductes, aspiracions i necessitats dels homes i les dones.\nIgualtat d'oportunitats entre dones i homes\nAbsència de tota barrera sexista en la participació econòmica, política i social.\nIntegració de la perspectiva de gènere en el conjunt de les polítiques / Transversalitat\nIntegrar sistemàticament les situacions, prioritats i necessitats dels homes i les dones en totes les polítiques, amb l'objectiu de promoure la seva igualtat recorrent a totes les accions polítiques i mesures adequades.\nRelatiu a la organització, millora, desenvolupament i avaluació dels processos polítics de manera que la igualtat de gènere s'incorpori a totes les polítiques, en tots els nivells i en totes les etapes per part de persones involucrades en l'adopció de decisions.\nRepresentació equitativa dels homes i les dones en tots els àmbits socials, fonamentalment els polítics.\n(veure Democràcia paritària).\nTenir en consideració i fixar-se en les diferències entre dones i homes en qualsevol activitat o àmbit d'una política promotora de la igualtat d'oportunitats.\nMarcs referencials d'actuació política que contemplen el principi d'igualtat de tracte, a través de la elaboració de estratègies basades en el dret de les dones a ser tractades com a ciutadanes i proposen solucions per resoldre les desigualtats per raó de sexe.\n(Extret de "Recomendacións para unha linguaxe non discriminatoria na administración pública" 2ona Edició. Servicio Galego de Igualdade. Pàgines 28-29).\nConcentració de dones i homes en sectors específics.\nConcentració de dones i homes en nivells específics de treball o responsabilitat.\nEl concepte de gènere fa referència a les diferències socials per oposició a les biològiques entre homes i dones (sexe). Aquestes diferències muten amb el temps i presenten grans variacions tant entre diverses cultures com dins d'una mateixa cultura.\nConjunt de mètodes integrats en el si de la societat androcèntrica que determinen una situació d'inferioritat, subordinació i explotació del col·lectiu femení o masculí. El sexisme avarca tots els àmbits de la vida i de les relacions humanes; el llenguatge és un factor important de la seva superació.\nSostre de cristall\nBarrera invisible resultant d'una complexa trama d'estructures en les organitzacions dominades pel col·lectiu masculí que impedeix a les dones accedir a llocs destacats socialment.\nIncorporació del principi d'igualtat d'oportunitats a tot tipus de projectes públics o privats en diferents àmbits: educatiu, econòmic, cultural, polític, social...\nLa societat androcèntrica fonamentada en una relació de desigualtat entre els gèneres masculí i femení va assentar, tradicionalment, modes de relació entres les persones injustificables, però evitables com la violència de gènere.\nLa violència de gènere sustentada en la relació descrita es mostra exercida mitjançant amenaces, la força física o el xantatge emocional, adoptant diferents manifestacions entre les que s'inclouen la violació, el maltracte a les dones, l'assetjament sexual l'incest i la pederàstia.\nFa referència a les agressions contra les persones que conviuen sota un mateix sostre. Aquesta violència es considera un problema d'Estat.\nFer visibles les dones i les seves aportacions a la cultura i a la ciència en el àmbit educatiu.\n(Extret de "Recomendacións para unha linguaxe non discriminatoria na administración pública" 2ona Edició. Servicio Galego de Igualdade. Pàgines 29-30).


Apartments Kolar Podstrana Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPopa Glagoljaša 22, Podstrana, Podstrana, Croàcia, 21312 - Veure al mapa\nTwo-Bedroom Apartment-Ground Floor\nMés informació sobre Apartments Kolar\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Podstrana, no busqui més enllà de Apartments Kolar. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartments Kolar, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Podstrana, el Apartments Kolar és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


La quarta edició de la convocatòria XYZ proposa intervenir els Ullals de Baltasar - Imagina Ràdio\nLa quarta edició de la convocatòria XYZ proposa intervenir els Ullals de Baltasar\nLo Pati-Centre d’Art Terres de l’Ebre d’Amposta ja ha publicat les bases de la quarta convocatòria del premi XYZ d’instal·lacions artístiques a espais singulars a les Terres de l’Ebre, que enguany proposa intervenir els Ullals de Baltasar. Es tracta d’un espai que forma part del Parc Natural del Delta de l’Ebre, situat al terme municipal d’Amposta, al costat de l’antic canal de navegació Carles III. Una mena d’oasi, configurat per diverses surgències d’aigua dolça envoltades d’eucaliptus. Les bases de la convocatòria destaquen que les característiques paisatgístiques i morfològiques dels Ullals el fan un espai singular i “quasi bé màgic.” I també remarquen el simbolisme del seu topònim: Ullals, “fonts com ulls”. Els ulls miren i veuen, com si la terra fos “un ésser viu, una deessa que observa i vigila.” D’altra banda, com són aigües que sorgeixen de la terra, també connecten la memòria amb allò atàvic, ancestral que ens relaciona amb els orígens, la qual cosa permet interpretar l’espai com un nexe entre natura, pensament i consciència.\nEls artistes interessats tenen fins al 21 d’abril per presentar els treballs. La dotació del premi és de 4.000 euros, i a partir del 26 d’abril, el jurat farà pública una selecció de les tres millors propostes que se sotmetran a votació popular. La idea és que la intervenció a l’espai es materialitzi durant la primera quinzena del mes de juliol. En aquesta edició el jurat està integrat per l’artista visual, Nora Ancarola; pel director del CDAN (Centre d’Art i Natura del Museu d’Osca), Juan Guardiola; i pel tècnic del Parc Natural del Delta de l’Ebre, Xavier Abril.\nullals del baltasar\nArticle anteriorDemanen set anys i mig de presó per a un home acusat de ‘grooming’ a Tortosa\nArticle següentImpulsen beques per retenir professionals sanitaris a l’Ebre


(S'ha redirigit des de: Laveissière)\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 406 persones, 323 eren actives i 83 eren inactives. De les 323 persones actives 313 estaven ocupades (179 homes i 134 dones) i 10 estaven aturades (4 homes i 6 dones). De les 83 persones inactives 38 estaven jubilades, 21 estaven estudiant i 24 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Laveissière hi havia 254 unitats fiscals que integraven 583,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.939€.\nDels 108 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses extractives, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 12 d'empreses de construcció, 18 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de transport, 32 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 6 d'empreses immobiliàries, 5 d'empreses de serveis, 25 d'entitats de l'administració pública i 5 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 10 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era una botiga de menys de 120 m2, 1 una carnisseria, 1 una llibreria, 1 una botiga d'equipament de la llar i 6 botigues de material esportiu.\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Laveissière a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Laveissière a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Vaissièra_(Cantal)&oldid=27136349»\nDarrera modificació: 8 maig 2021 a les 08:28\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 maig 2021 a les 08:28.


La Consellera de Salut de la Generalitat de Catalunya, Alba Vergés, ha visitat aquest divendres les obres del nou Servei de Rehabilitació de l’Hospital de Figueres, acompanyada de l’alcaldessa de Figueres i presidenta del Patronat de la Fundació Salut Empordà, Marta Felip, diversos representants de l’entitat i de la Regió Sanitària de Girona. Vergés, gràcies a unes ulleres de realitat virtual ha pogut “veure” com quedaran les noves instal·lacions.\nArran de l’increment d’activitat del Servei de Rehabilitació en els darrers anys s’ha previst el trasllat i adaptació d’un espai més gran per poder disposar d’unes instal•lacions més adequades tant per als usuaris com per als professionals.\nL’any 2017 el servei va atendre 4.598 pacients, un 7 % més que el 2016, i va realitzar 69.809 sessions, un 6 % més que l’exercici anterior. Actualment, en el servei també es porta a terme la rehabilitació dels pacients ingressats en el Centre Bernat Jaume, una activitat que se seguirà desenvolupant en el mateix espai, situat a la planta baixa del sociosanitari.\n900.000 €, més de 600m2\nEl projecte preveu la inversió de 900.000 € per adequar els 642 m2 que tindrà la nova rehabilitació, que augmenta la seva superfície en 242 m2. Està previst que les obres finalitzin abans d’acabar l’any. La nova ubicació planteja millores com el circuit d’accés directe del pacient des de l’exterior pel carrer Glòria Compte, sales polivalents, espais personalitzats i llum natural directa. Disposar de més espai també permetrà donar un impuls a la Unitat de Neurorehabilitació, amb l’àrea de rehabilitació virtual.


context :: neuro: en la intersecció entre art i ciència\nmiercoles :: 5 marzo, 2003\nneuro: en la intersecció entre art i ciència\nUna col·laboració entre el Califòrnia Institute of Technology i l'Art Center College of Design estan investigant noves possibilitats estètiques en la intersecció entre art, ciència i enginyeria. El projecte NEURO del Caltech Art Center busca punts de trobada entre art i ciència i està motivat per la creença que una espurna de creativitat inesperada pot ser el resultat d'animar a cada disciplina que activi les altres.\nOrganitzat pel centre Caltech per a l'Enginyeria de Sistemes Neuromòrfics (CNSE) de la National Science Foundation (NSF) i el Centre d'Art de la Galeria Alyce de Roulet Williamson, el projecte posa en connexió a sis artistes contemporanis amb els recursos de coneixement i tecnologia del CNSE. Els resultats d'aquesta col·laboració d'un any de durada seran documentats en l'exposició NEURO, del 15 d'abril al 29 juny del 2003.\nEn el CNSE, els científics i enginyers estan treballant per a traduir la nostra comprensió dels sistemes biològics a una nova classe de dispositius electrònics que imiten la manera com els éssers humans i els animals senten i donen sentit al món. Segons el director del CNSE, Pietro Perona, "a través del treball d'artistes amb talent podem arribar a la gent que pugui sentir-se intimidada pel nostre argot científic. També esperem poder mirar el nostre treball amb nous ulls: els artistes poden proporcionar-nos una percepció fresca sobre el significat del que fem".\n"La ciència i la tecnologia estan soscavant moltes de les convencions socials i intel·lectuals establertes i, conseqüentment, la cultura humana s'està movent cap a noves definicions i oportunitats, encara que també dilemes. Tal nexe de canvi sempre atreu els artistes, i la naturalesa col·laborativa d'aquest projecte combinarà ciència i art contemporanis en treballs que són únicament de -i per a- aquest nou segle", diu el director del Centre d'Art, Stephen Nowlin.\nUn exemple del projecte NEURO; Infiltrate: A través de l'ull de peix de Ken Goldberg, reconstruint la visió d'un peix. En l'exposició, un tanc que conté peixos serà instal·lat a l'alçada dels ulls en el centre d'una galeria. Tres càmeres fotogràfiques seguiran el moviment de tots els peixos; al mateix temps, una computadora reconstruirà digitalment les imatges que veu un dels peixos. Aquestes imatges mòbils seran projectades en una paret. Quan entres, et converteixes en un peix. "Havia estat lluitant amb la idea de l'art després de l'11 de setembre i pensava en com dues cultures poden veure els mateixos esdeveniments de forma totalment diferent. Així que la nova tècnica de seguir el moviment, reconstruint aleshores digitalment el punt de vista, era obligada", va dir Goldberg. >de el *lloc web de NEURO*.\n> ArtSci2002: noves dimensions en col·laboració. 9 de desembre, 2002\n> information arts: interseccions d'art, ciència i tecnologia. 15 de gener, 2002.\n> celebració gràfica per a un art-ciència igni


Es convoca la propera Assemblea General Ordinària 2016 – Agrupació de Colles Geganteres de Catalunya\nJa s’ha convocat l’Assemblea General Ordinària de l’Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya, que tindrà lloc el proper 13 de febrer de 2016, al Centre Cultural de Terrassa, de les 10.00 h fins a les 14.00 h, aproximadament.\nLes colles associades estan cridades a participar a la reunió anual, amb l’ordre del dia següent:\nConvocatòria de l’Assemblea General Ordinària – Terrassa 2016\nAl document, hi trobareu l’adreça exacta i informació sobre l’aparcament disponible per a les colles associades (amb preu especial de 5 €; podeu consultar-ne la ubicació exacta en aquest mapa: https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=zcMCrN4RapvI.k_UlWJ7poqfA).\nRecordeu que, si el representant oficial d’una colla no pot assistir a l’assemblea, la persona que el substitueixi haurà de presentar el Full d’autorització de representació. En el moment de l’acreditació per a l’Assemblea, caldrà presentar el DNI i, si s’escau, aquest full d’autorització.\nSi voleu fer qualsevol canvi en les dades oficials de la colla, recordeu que caldrà enviar el full d’actualització de dades de soci (https://www.gegants.cat/wp-content/uploads/2015/03/ACGC-Dades-Socis.pdf). Els canvis es podran fer fins a 48 hores abans de l’Assemblea; tots els que es rebin posteriorment no tindran vigència fins passada l’Assemblea.\nCom a darrer punt, us informem que, com a resultat del patrocini de Damm, s’entregaran 10 samarretes a cada colla assistent; totes aquelles colles que no puguin assistir-hi, les rebran posteriorment a través de les vocalies.\nDocumentació d’interès addicional:\nProposta de declaració com a Entitat d’Interès Cultural\nProposta d’assegurança per a les juntes directives de les colles\nMenú per al dinar de l’Assemblea


«Estem desprotegits»: El crit d'un català que fa saltar les alarmes\nIván, el català que posa veu al problema dels malalts crònics en plena pandèmia\nReclama al govern mesures específiques per no sentir-se «desemparats i desprotegits»\nper Anna Corbatera 07/05/2020 17:00h\nEl coronavirus arribava sense avisar a Espanya, obligant a improvisar mesures i noves normatives per gestionar la gran crisi sanitària. Milers de persones han perdut familiars i amics per culpa de la Covid-19 i milers de persones viuen en una situació insostenible. És el cas d'Iván Parejo, un català de 40 anys que forma part del col·lectiu de risc, junt amb la seva parella. «Estem desemparats i desprotegits», assegura a 'Crónica Global'.\nIván és malalt crònic i té asma. I a la seva parella, amb qui conviu, li han trasplantat un ronyó. A més, Ivan està de baixa mèdica, tot i que presta serveis essencials, perquè l'empresa de Barcelona on treballa d'auxiliar administratiu no pot garantir-li un entorn segur. Però no és només a la feina on perilla la seva salut. D'entrada, la parella evita per tots els mitjans sortir a fer la compra. «Demanem gairebé tot a domicili. Ens porten el peix a casa del mercat», explica.\nNo tenen protocol de desescalada\nIván assegura que es troben perduts perquè en les mesures de desescalada publicades al BOE no se'ls contempla i no s'hi senten identificats. De fet, no sabien quina franja horària els pertocava per sortir a passejar. «Parla de majors de 70 anys i de dependents, però s'oblida dels malalts crònics», comenta sobre la normativa.\nEls Mossos els han confirmat que haurien de sortir en la mateixa franja que la gent gran, però si ho fan, assegura, són mal vistos pels ancians, que creuen que estan incomplint les indicacions. I d'altres en la seva situació ni tan sols ho saben i surten amb els esportistes, posant en risc la seva vida.\nEl cert és que Espanya comença a veure la llum al final del túnel amb la desescalada, però a persones com Ivan i la seva parella els costa més. Viuen amb la incertesa de què suposarà per a ells que el govern allargui més l'estat d'alarma o no ho faci. A més, viuen amb por. Ivan tem per la seva salut el dia que hagi de tornar a la feina, però sobretot per si acaba contagiant la seva parella, que teletreballa.\nNecessiten recuperar l'atenció mèdica\nLa crisi del coronavirus està generant seriosos problemes laborals i econòmics, però en el cas de persones com Iván, hi ha en joc la vida. I és que el seu risc va més enllà de quedar-se sense feina o no poder pagar el lloguer. Des de la Plataforma d'Organitzacions de Pacients recorden la gran vulnerabilitat d'aquest col·lectiu, que necessita reprendre l'atenció mèdica habitual, que s'han vist truncada per la Covid-19, virus que ha deixat a segon pla anàlisis, proves, tractaments i cirurgies.\n«Els majors de 70 anys tenen preferència per anar a les consultes dels hospitals, nosaltres no tenim res específic, ni tan sols podem acollir-nos a les mesures d'aquest grup», lamenta Ivan. La Plataforma demana amb insistència que els malalts crònics passin a formar part de l'agenda de desescalada i deixin de sentir-se oblidats enmig d'aquesta pandèmia, que els amenaça amb força.\nEl preocupant problema que ha general als hospitals la desescalada\nUrgent: Educació confirma la notícia que han de saber tots els pares de Catalunya\nBarcelona Malaltia Govern Espanyol


El Parc Natural de la Font Roja guarda la millor manifestació de bosc mediterrani de tot Alacant. Exemplars d'alzines, aurons, freixes i roures formen una massa forestal únic. Per accedir al santuari de la Font Roja, on iniciarem l'excursió, hem de partir d'Alcoi. A la seva sortida en direcció Alacant per la N-340 part a la dreta la carretera AP 2001 que, en 11 km, ens condueix als aparcaments del santuari, on deixem els cotxes.\nSabatilles o botes de muntanya. Roba apropiada a l'estació. Motxilla amb aigua i avituallament per picar a meitat de l'excursió (entrepà, fruita i fruits secs, etc.). Gorra, ulleres de sol, protector solar i labial. Màquina de fotos.\nEl Santuari i el seu entorn. El bosc. Cova Gelada. Els miradors i les vistes. Els exemplars d'alzina, freixe, auró i roure. Els pous de la neu. L'interior del bosc. Mas de Tetuan i la seva teix centenari. Les vistes des del cim del Menejador. El conjunt de l'excursió.\nSANTUARI DE LA FONT ROJA.\nIniciem l'excursió a l'esplanada del mateix santuari, on hi ha el centre de Visitants. Per unes escalinates vam pujar a on hi ha el restaurant i girem a esquerra per arribar aviat a la Glorieta dels Paellers.\nEn aquesta glorieta, amb taules i paellers, trobarem les alzines més velles del Parc. Sortim d'ella i fem un gir a la dreta amb el camí, que aviat passa pel costat de cova Gelada, d'origen càrstic, que conserva una temperatura de 7 graus. El camí puja fins que arriba al Pla de la Mina.\nAl Pla de la Mina trobem una reproducció d'un forn de calç i d'una carbonera. També hi ha un esplèndid mirador, al qual aconsellem pujar, per veure tant la bella factura del bosc de la cara nord que estem travessant com la vall que s'alça als seus peus, i la Serra de Mariola, una mica més lluny. Seguim pel camí i arribem al Pla dels Galers. Aquí observem com el carrascar forma una densa coberta vegetal, amb molsa i líquens adherits a la roca i als troncs dels arbres, pels quals també pugen les heures i altres lianes del bosc mediterrani. Més endavant arribem a l'alçada del Mirador de Pilat. Nova parada per gaudir d'una altra perspectiva de les anteriors vistes. Continuem caminant i arribem a Mas de Tetuan, exemple de vella explotació agrícola. Un centenari exemplar de teix cridarà la nostra atenció.\nAbandonem el GR 7, que va cap a Ibi. El camí que portem fa un gir a esquerra, pujant lleugerament, fins que vam arribar a Cava Coloma, una de les antigues construccions emprades per a la conservació i l'ús de la neu. Seguim per la pista forestal i donem vistes a la solana de la serra, on la vegetació s'aclareix notablement. A dreta queden tres caves (Noguera, Simarro i Canyo), que podem visitar si disposem de temps. El camí fa una lleu baixada i ens condueix al costat d'un dipòsit d'aigua per a l'extinció d'incendis.\nEn el dipòsit d'aigua el camí que portàvem es bifurca. Rebutgem el de l'esquerra, pel que després baixarem. El que gira a la dreta puja a un refugi que tenim davant. Podem prendre-ho, però és millor pujar per la senda que surt a la seva esquerra (entre els dos camins) i que aviat ens deixa en l'esmentat refugi. Per darrere del refugi surt un camí que, travessant un carrascar de muntanya, amb exemplars rabassuts, ens deixa al cim del Menejador, esplèndid turó des del qual es veuen totes les muntanyes del voltant: Aitana, Maigmó ... i fins i tot el llunyà Mugrón d'Almansa, ja gairebé a La Manxa. També és visible la mar.\nTornem des del cim del Menejador al refugi i al dipòsit d'aigua. Ara si prenem el camí que rebutgem en la pujada i que ara tenim a la nostra mà dreta. Seguint per ell, a uns 150 metres ens trobarem que surt una senda. La hem de prendre. La senda s'interna al bosc, un bosc meravellós, de follets. és cosa d'anar tranquils, ens envolta una alenada de màgia. El sender baixa, serpentejant pel bosc. En un moment trobarem restes d'una vella carbonera. Els troncs dels arbres, coberts de molses i líquens tenen una bella pàtina multicolor. Finalment, el sender s'acaba i acaba al Pla de la Mina. Des d'allà vam seguir pel camí d'anada fins al Pla dels Paellers i després al santuari. Hem gaudit d'una excursió única.


Torna la cuina de les roses, els propers 19, 20 i 21 d’abril | notícies\n« Mercat popular a Mas Lluí; Per causa del mal temps l’activitat ha estat anul.lada\nEls Amics de les roses visiten a la poetessa i escriptora Joana Raspall amb motiu del any del seu centenari »\nTorna la cuina de les roses, els propers 19, 20 i 21 d’abril\n3 Abril 2013 per Amics de les Roses Sant Feliu Llobregat\nTorna la segona edició de els jornades gastronòmiques “La cuina de les roses”. Després de l’èxit que va tenir la primera edició, aquest 2013 calia tornar-hi i satisfer els aficionats a les roses i la gastronomia. Aquestes jornades són un certamen únic on cuiners professionals de Sant Feliu de Llobregat, coneguda com la ciutat de les roses, ens mostren com preparar plats deliciosos amb roses i altres flors.\nEls propers dies us farem a mans tota la informació sobre les mateixes, perquè tenim novetats que us interessaran.\nDe moment us fem a mans les bases del concurs de pastissos


Frédéric Kanouté - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(fr) Frédéric Oumar Kanouté\n2 setembre 1977 (44 anys)\n1997–2000 Olympique Lyonnais 40 (9)\n2000–2003 West Ham United FC 84 (29)\n2001–2001 França B\n2003–2005 Tottenham Hotspur 60 (15)\n2005–2012 Sevilla FC 209 (89)\n2012–2013 Beijing Guoan 38 (12)\n1998–1998 França sub-20 5 (0)\n1998–1999 França sub-21 6 (1)\nVa néixer a França, però els seus pares són malians, i va decidir jugar per al seu país d'origen. Es va convertir a l'islam quan tenia 20 anys.\nEl 25 d'agost del 2006 va marcar el segon gol del Sevilla contra el FC Barcelona, a la final que enfrontava el campió d'Europa, el FC Barcelona, enfront del campió de la copa de la UEFA, el Sevilla FC, en un partit que acabà amb la victòria d'aquest últim per 3-0, resultat que donava el títol a l'equip andalús.\nA més, va marcar l'únic gol de la final de Copa del Rei, davant el Getafe CF, que va finalitzar 1-0 a favor dels andalusos. Es va convertir, així, en l'únic jugador que ha marcat en totes les finals jugades, i guanyades, del Sevilla FC en els últims temps.\nKanoute celebrant un gol amb el Sevilla\n2006 Supercopa d'Europa\n2006-07 Copa del Rei\n2007 Supercopa espanyola\n2009-10 Copa del Rei\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Frédéric Kanouté\nDades i perfil de Kanouté (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Frédéric_Kanouté&oldid=29818344»\nPersones de Sainte-Foy-lès-Lyon


Explora la privadesa\nChrome protegeix la teva privadesa i et dona el control\nLa seguretat i la protecció en línia formen part de l'ADN de Chrome. Amb els seus controls de privadesa intuïtius, Chrome et permet ajustar la configuració i personalitzar l'experiència de navegació com més et convingui.\nConfirma la teva seguretat en línia amb la comprovació de seguretat\nLa comprovació de seguretat ajuda a garantir la seguretat i la privadesa generals de l'experiència de navegació. Et notificarà si alguna contrasenya desada a Chrome s'ha posat en perill, marcarà les extensions perilloses i comprovarà que tinguis les proteccions de seguretat actualitzades.\nControls potents i d'ús intuïtiu\nAmb els controls de privadesa de Chrome pots esborrar el teu historial de navegació, gestionar les galetes i controlar els permisos dels llocs web, com ara l'accés a la ubicació o la càmera.\nNo hauràs de preocupar-te per la seguretat\nChrome s'actualitza cada sis setmanes perquè tinguis sempre les correccions i les funcions de seguretat més recents i per protegir-te contra amenaces de seguretat, com ara el programari maliciós o la pesca de credencials.\nInformació sobre com t'ajuda Chrome\nChrome està pensat per proporcionar-te comoditat: t'ofereix des d'un feed de notícies personalitzat fins a una funció per gestionar les contrasenyes d'una manera pràctica. Sempre pots gestionar la teva experiència amb l'opció Sincronització o els controls de privadesa, que et permeten suprimir l'historial del navegador i més.\nObtén més informació sobre les funcions de Chrome


L'ONU, amb el vistiplau dels EUA, exigeix constituir un Estat palestí\n18 setembre 2020 16:35\nEl secretari general Kofi Annan endureix el seu discurs envers la política d'Israel\nAgències | 14 març 2002\nDavant de la gravetat dels enfrontaments al Pròxim Orient, les Nacions Unides han endurit progressivament la seva posició contra Israel fins a l'extrem que Kofi Annan tornà a defensar ahir la seva denúncia pública que és «il·legal» la seva ocupació dels territoris palestins. Una altra mostra clara d'aquesta tendència fou l'aprovació anit per part del Consell de Seguretat d'una resolució en la qual s'exigeix clarament i sense marrades la constitució d'un Estat palestí, petició que va comptar amb el suport fins i tot dels Estats Units i de la Gran Bretanya, fins ara molt reacis a molestar Tel Aviv.\nAnnan afirmà que és impossible considerar «legal» la manera en què l'Exèrcit israelià està atacant zones civils palestines, disparant sobre ambulàncies o prohibint l'accés del personal sanitari per tractar els ferits. Assenyalà, a més, que és evident que ambdues parts, palestins i israelians, són incapaços d'aconseguir la pau per ells mateixos i que, per tant, és necessària la intervenció immediata d'un tercer, «un facilitador», que els ajudi a aconseguir un acord. La resolució fou aprovada per 14 vots a favor, cap en contra i l'abstenció de Síria, i la seva importància, més enllà del simbolisme que representa, rau a saber fins a quin punt la institució i els països estan disposats a portar-ho a la pràctica.\nLes referències d'Annan a la il·legalitat de l'ocupació israeliana de Cisjordània i altres territoris són les primeres que realitza en públic com a secretari general per descriure les zones que van capturar les tropes d'Israel durant la guerra de 1967. L'actitud del secretari general de l'ONU de criticar Israel per l'ús d'armament militar pesant contra els civils palestins de manera indiscriminada és especialment rellevant, perquè fins ara Annan havia estat percebut com un bon amic de Tel Aviv. Les paraules d'Annan reflecteixen el creixent descontentament que existeix a la comunitat internacional i entre els màxims aliats de Tel Avivi, com Washington, per la campanya militar que du a terme Israel contra el poble palestí, que en les últimes dues setmanes s'ha cobrat la vida de més de 160 palestins, com també de 60 israelians, en aquest cas per atemptats terroristes.\nEmperò el secretari general de l'ONU també criticà durament el líder palestí i qualificà de «moralment repugnant» que no hagi fet prou per evitar els atemptats terroristes contra civils israelians. «Els palestins han tingut la seva part de culpa en l'increment d'aquest cicle de violència, contra violencia i revenja. Ells han de detenir tot tipus d'actes de terror i bombes suïcides», ressaltà Annan, qui va confirmar que assistirà amb un missatge de pau a la pròxima reunió de la Lliga Àrab, que es durà a terme a finals de març a Beirut i en la qual s'estudiarà la possible aplicació en un futur del pla de pau saudita.


La comunitat boliviana de Catalunya es bolca a les urnes - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nLa comunitat boliviana de Catalunya es bolca a les urnes - Diari de Barcelona\nELECCIONS A BOLÍVIA\nLa comunitat boliviana de Catalunya es bolca a les urnes\nLlargues cues on era difícil mantenir distàncies i problemes en el registre de votants marquen la jornada electoral boliviana al territori català\nPer Marc Carola Espuña i Pol Solernou\nDurant el dia d’avui, quasi 18.000 bolivians que resideixen a Catalunya han estat cridats a les urnes per elegir el president i vicepresident de l’estat, 36 senadores, 130 diputades i 9 representants davant organismes parlamentaris supraestatals, en la repetició de les eleccions generals que es van celebrar el 20 d’octubre de l’any passat i que van quedar anul·lades després que l’Organització dels Estats Americans (OEA) presentés dos informes on evidenciava suposades irregularitats en el recompte de vots.\nEl 10 de novembre de l'any passat, el govern d’Evo Morales es va veure forçat a dimitir després que les revoltes socials, la pressió internacional i que l’exèrcit i la policia boliviana els suggerís la dimissió, fet que alguns països van qualificar de cop d’estat. La successora fou Janine Áñez, vicepresidenta de la Cambra de Senadors, que es va autoproclamar presidenta al·legant successió constitucional i basant-se en un pronunciament del Tribunal Constitucional a favor de la “successió immediata”.\nMorales va ser el primer president indígena a conquerir les elits polítiques, l'any 2006. Des de desembre roman com a refugiat a l'Argentina.\nAbans de la seva dimissió, Morales havia convocat unes noves eleccions que havien de celebrar-se el 3 de maig i que es van suspendre per la pandèmia de covid-19. Durant el seu mandat, Áñez va ratificar les eleccions amb un projecte de llei que, a més de convocar eleccions, també plantejava una reforma completa del Tribunal Suprem Electoral. Les votacions d’avui són la primera volta d’uns comicis en els quals es pot evitar una segona votació si un dels candidats aconsegueix el 50 % més un dels vots o si n'aconsegueix més del 40 % i una diferència del 10 % respecte de la segona força més votada, tal i com havia aconseguit Morales en les últimes eleccions, quan va obtenir el 47,08 % dels vots mentre que Carlos Mesa va obtenir-ne el 36,51 %. Júlio Egue, delegat de MAS a Barcelona, adverteix a Diari de Barcelona que “tot i que els bolivians que vivim a Europa tenim la garantia que aquí es complirà la normativa electoral, ens preocupa que això no passi a Bolívia”.\nVotacions a Catalunya\nLa jornada electoral d’avui a Catalunya ha tingut lloc sense el desplegament policial i militar que sí que hi ha hagut a Bolívia. Egue afirma que “van sortir com si estiguéssim en estat de setge. És la primera vegada que en unes eleccions democràtiques surt l’exèrcit al carrer”. Així i tot, les votacions a Barcelona no han quedat exemptes de polèmica. Tot i les franges horàries per votar segons el cognom, les zones que envoltaven els recintes electorals s’han omplert de ciutadans que esperaven el seu torn. Aquestes aglomeracions han dificultat el compliment dels protocols de protecció contra la covid-19, en alguns punts de la cua. Així i tot, les mesures de seguretat s’han aplicat el peu de la lletra dins el recinte electoral i a les meses.\nInterior del recinte electoral de Fira de Barcelona on es realitzaven les votacions.\nA més a més, una part de la població boliviana que s’ha acostat a votar als diferents recintes habilitats no ho ha pogut fer. Tot i tenir la documentació necessària, alguns dels votants que havien exercit el seu dret en les eleccions del 2019 no han pogut fer-ho en aquesta ocasió. La majoria d’ells no sabien el perquè d’aquest fet, però bona part ho atribueixen a motius polítics. Juan Carlos Vasco Pérez, director general de Bolívia Primero TV a Barcelona, afirma que “moltes de les persones que estan al govern no volen deixar el poder. Des del ministre Murillo a la presidenta Áñez, són ells els que convulsionen el país”. Una de les afectades, Daisy Aguilera, ha explicat al Diari de Barcelona que “l’única resposta que ens han donat és arreglar-ho demà al consulat quan ja hagin passat les eleccions i això no pot ser. L’any passat vaig votar i ara em surt que estic inhabilitada”. Des de l’organització han demanat paciència a tots els bolivians que s’han acostat a votar i no han pogut fer-ho.\nVotants arreu del món\nEls comicis bolivians es celebren en una trentena de països diferents d’entre els quals Espanya, amb 60.239 ciutadans habilitats, és el tercer amb un cens més ampli de votants, només per darrere d’Argentina (142.568) i evidentment de Bolívia (7.031.294). D’aquests més de seixanta mil ciutadans cridats a les urnes, gairebé una tercera part (17.833) tenien la seva mesa electoral a Catalunya. Totes les eleccions han començat a les vuit del matí hora local i han acabat als voltants de dos quarts de sis de la tarda.\nArreu del món més de 350.000 ciutadans amb nacionalitat boliviana han estat cridats a les urnes, una xifra una mica inferior a la de les últimes eleccions i que contrasta amb l’augment en el nombre de votants en el cens total.


La Vall d’Albaida ja té el seu Punt d’Informació Comarcal a El Teler :: elperiodic.com\n-La Vall d’Albaida ja té el seu Punt d’Informació Comarcal a El Teler :: elperiodic.com\nL'agenda cultural, els recursos juvenils, com també la informació turística, guies i rutes ja es poden trobar en horari de matí i vesprada en el Punt d'Informació Comarcal (PIC) del centre comercial el Teler d'Ontinyent. Com explica el president de la Mancomunitat, «És un espai obert per a compartir amb els ajuntaments i un exemple del que estem fent en matèria turística», departament al qual va agrair l'esforç realitzat. El local del PIC, de 30m2 a l'entrada per la planta baixa al costat del supermercat, l'ha cedit gratuïtament durant dos anys el centre comercial ontinyentí i el seu gerent, Keping Chen Wu, va expressar la seua satisfacció per comptar amb una espai per a la Vall d'Albaida i els seus municipis en el cor de la capital de la comarca. A més Gomar i Chen Wu, la inauguració va comptar amb la presència del vicepresident de la Mancomunitat, Jaime Peris, i els consellers Fede Vidal, Diego Ibáñez, Carolina Mengual i Celia Juan, a més de treballadors de l'entitat, curiosos i, fins i tot, el Pare Noel.\nCultura, entorn i artesania són els principis creatius que han inspirat Pim Pam Studio en l'interiorisme del PIC, concebut com un espai d'atenció al públic obert, diàfan i acollidor, on la Vall d'Albaida està representada en l'interiorisme: de les plantes de la zona com el timó i el romer a l'espart i la ràfia, passant per la fusta tallada i el vidre bufat; una imatge que es completa amb l'ús de teles en referència al tèxtil de la comarca. L'espai interior està distribuït en una àrea expositiva amb fullets, un mapa retroil·luminat de la comarca, una tablet i un aparador interactiu, que dotarà l'espai d'una funcionalitat més enllà de l'horari d'obertura amb atenció personal; una àrea d'atenció al públic; i una zona recreativa que convida el visitant a sentir-se com a casa, assentar-se i mirar els fullets mentre s'interactua.\nEl Punt d'Informació Comarcal, que coordinarà el departament de turisme de la Mancomunitat, s'ha fet realitat gràcies a l'anualitat 2017 del Pla de Competitivitat Turística que impulsa l'entitat comarcal conjuntament amb la Generalitat i la Diputació amb l'objectiu de desenrotllar polítiques turístiques vertebradores que aglutinen tota la l'oferta comarcal per tal de promocionar, potenciar i divulgar totes les activitats de la Vall d'Albaida de forma homogènia, cohesionada i igualitària, tenint com a principal objectiu el desenvolupament i el creixement econòmic de la comarca atenent criteris de millora en la competitivitat, sostenibilitat i reequilibri socioterritorial.


A l'esquerra del balcó: Quilòmetre 0 i el manifest comunista... ara, la qüestió és moure’s.\nQuilòmetre 0 i el manifest comunista... ara, la qüestió és moure’s.\n“(... )La necessitat d'una venda sempre més àmplia per als seus productes escampa la burgesia (capitalisme) per tot el món. Ha de fer-se un niu arreu, arreu ha d'arrelar, arreu ha d'estrènyer relacions.\nLa burgesia, amb l'explotació del mercat mundial, ha fet esdevenir cosmopolites la producció i el consum de tots els països. Amb gran sentiment dels reaccionaris ha sostret a la indústria la seva base nacional. Les antiquíssimes indústries nacionals han estat anorreades i ho seran cada dia més. Són arraconades per noves indústries la introducció de les quals representa una qüestió de vida o mort per a totes les nacions industrialitzades, i per indústries que ja no elaboren més matèries primeres autòctones, sinó matèries primeres pertanyents als països més remots; els productes d'aquestes indústries no seran consumits tan solament al propi país, sinó simultàniament a tots els continents del món. Al lloc de les velles necessitats, satisfetes amb productes de cada país, en sorgeixen de noves que, per a la seva satisfacció, exigeixen els productes dels països i els climes més allunyats. Al lloc dels antics aïllament i autosuficiència locals i nacionals sorgeix un tràfic universal, una dependència universal de totes les nacions entre elles. I com en la producció material, així també en l'espiritual. Els productes intel·lectuals de les nacions singulars esdevenen un patrimoni comú. La unilateralitat i la limitació es fan cada dia més impossibles, i de les moltes literatures nacionals i locals es forma una literatura universal(...).”\nAquest tros d’escrit no està extret d’un manifest actual del moviment antiglobalització. És ni més ni menys del 1847... fa més de 150 anys! I d’un escrit que tenim arraconat per l’atzar de la història i, suposo, interessos d’alguns, com és el “Manifest Comunista” que van escriure Marx i Engels http://manifestcomunista.blogspot.com/ . Aquest tros d’història també s’ha de recuperar, forma part de la nostra memòria històrica i, a més, alguns dels seus paràgrafs són d’una vigència actual, tot i ser reinterpretats, que ens ha de fer reflexionar la visió social que tenien fa 150 anys. Estaria bé que de tant en tant aquests escrits que han marcat la nostra història d’Europa i per tant de la nostra ciutat, es recuperessin pel debat i es tinguessin en compte alhora de parlar de política. No dic de retrocedir 150 anys però sí que utilitzar el manifest de la mateixa manera que s’utilitzen els filòsofs per citar algunes de les accions que duem a terme. I crec que aquest paràgraf és tot un elogi de la producció local i per exemple en fires com la de l’embotit o de Batet, perquè no Introduir-lo? Cal arraconar estereotips i odis passats i recuperar allò que s’ho mereix.\nPublicat per Llorenç Planagumà a 0:11


Joan Barril conversa amb l'escriptor Julià de Jòdar, un dels protagonistes de la rentrée literària d'aquest setembre amb el llibre 'El desertor en el\ncamp de batalla', una novel·la sobre la crisi econòmica, social i cultural que descriu un final d'època.\nJoan Barril conversa amb l'escriptor Julià de Jòdar, un dels protagonistes de la rentrée literària d'aquest setembre amb el llibre 'El desertor en el camp de batalla', una novel·la sobre la crisi econòmica, social i cultural que descriu un final d'època.\nFrancis Ghilès, la situació a Síria\nJoan Barril conversa amb Francis Ghilès, politòleg i investigador sènior del CIDOB, per analitzar la situació a Síria i la possible intervenció intern\nacional en els conflictes del Pròxim Orient i el nord d'Àfrica. Ghilès també ha estat corresponsal del "Financial Times" a Algèria i ha treballat com a assessor per als governs del Regne Unit, França i els Estats Units.\nJoan Barril conversa amb Francis Ghilès, politòleg i investigador sènior del CIDOB, per analitzar la situació a Síria i la possible intervenció internacional en els conflictes del Pròxim Orient i el nord d'Àfrica. Ghilès també ha estat corresponsal del "Financial Times" a Algèria i ha treballat com a assessor per als governs del Regne Unit, França i els Estats Units.\nEnric Tello, reptes mediambientals\nJoan Barril conversa amb Enric Tello, historiador econòmic i ambiental de la UB i president d'Ecologistes en Acció de Catalunya, per comentar la seva\ntesi sobre la crisi actual com a resultat de diverses crisis superposades: econòmica, energètica, alimentària, climàtica i ecològica. Amb Enric Tello, el programa analitzarà quins reptes mediambientals es plantegen i quin és el peatge ambiental que es paga a causa del desenvolupament econòmic.\nJoan Barril conversa amb Enric Tello, historiador econòmic i ambiental de la UB i president d'Ecologistes en Acció de Catalunya, per comentar la seva tesi sobre la crisi actual com a resultat de diverses crisis superposades: econòmica, energètica, alimentària, climàtica i ecològica. Amb Enric Tello, el programa analitzarà quins reptes mediambientals es plantegen i quin és el peatge ambiental que es paga a causa del desenvolupament econòmic.\nEntrevistem el cuiner Fermí Puig, propietari del restaurant Fermí Puig, amb qui parlarem de com l'alta cuina s'està adaptant als nous temps i del paper de la cuina catalana al món.\nAntonio Baños, 'La rebel·lió catalana'\nJa fa temps que escoltem arguments a favor i en contra de la viabilitat d'una Catalunya independent. D'aquest tema en parla amb sentit de l'humor i de\nmanera relaxada el periodista Antonio Baños al seu darrer llibre "La rebel·lió catalana". Sense dades exhaustives ni mètodes acadèmics l'autor va desgranant les idees que sustenten el destí de Catalunya com a nació.\nJa fa temps que escoltem arguments a favor i en contra de la viabilitat d'una Catalunya independent. D'aquest tema en parla amb sentit de l'humor i de manera relaxada el periodista Antonio Baños al seu darrer llibre "La rebel·lió catalana". Sense dades exhaustives ni mètodes acadèmics l'autor va desgranant les idees que sustenten el destí de Catalunya com a nació.\nMercè Pérez, l'envelliment\nVolem reflexionar sobre l'envelliment. Quines són les claus per gaudir d'una bona vellesa? Ara que moltes famílies depenen de la solidaritat dels més\ngrans i que el sistema de pensions està en perill, volem saber quines són les claus per afrontar aquesta etapa final de la vida. De tot plegat en parlarem amb Mercè Pérez, psicòloga, assessora tècnica de l'Àrea d'Atenció a les Persones de la Diputació de Barcelona i professora de l'Institut de l'Envelliment de la UAB.\nVolem reflexionar sobre l'envelliment. Quines són les claus per gaudir d'una bona vellesa? Ara que moltes famílies depenen de la solidaritat dels més grans i que el sistema de pensions està en perill, volem saber quines són les claus per afrontar aquesta etapa final de la vida. De tot plegat en parlarem amb Mercè Pérez, psicòloga, assessora tècnica de l'Àrea d'Atenció a les Persones de la Diputació de Barcelona i professora de l'Institut de l'Envelliment de la UAB.\nEntrevistem el nou comissari en cap dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero. Amb ell parlarem dels reptes que afronta al capdavant del cos.\nMayte Quílez, reflexió sobre la sàtira\nSón les publicacions satíriques símptoma d'una societat amb bona salut democràtica? Es pot fer broma de tot? Té límits el sarcasme? Hi ha personatges\no temàtiques intocables? Entrevistem Mayte Quílez, directora d'"El Jueves", una revista amb 36 anys d'història.\nSón les publicacions satíriques símptoma d'una societat amb bona salut democràtica? Es pot fer broma de tot? Té límits el sarcasme? Hi ha personatges o temàtiques intocables? Entrevistem Mayte Quílez, directora d'"El Jueves", una revista amb 36 anys d'història.\nIván Mañero, cirurgia plàstica per a nens cremats i dones víctimes de l'ablació\n"El Cafè de la República" conversa amb un cirurgià plàstic que porta la professió més enllà de la seva clínica de Barcelona: Iván Mañero ha fundat un\norfenat, una escola i un hospital a Guinea Bissau, a l'Àfrica, on ajuda nens cremats i mutilats i dones víctimes de l'ablació.\n"El Cafè de la República" conversa amb un cirurgià plàstic que porta la professió més enllà de la seva clínica de Barcelona: Iván Mañero ha fundat un orfenat, una escola i un hospital a Guinea Bissau, a l'Àfrica, on ajuda nens cremats i mutilats i dones víctimes de l'ablació.\nMón Sanromà, Qatar\nQatar té nou emir: Hamad bin Khalifa al Thani ha abdicat en favor del seu fill, de 31 anys. Es modernitzarà l'emirat del Golf Pèrsic amb aquest canvi?\nD'on prové la riquesa del país? Per què Qatar té tant interès en el Barça i en Catalunya? I pel que fa als drets humans, es respecten? Joan Barril aprofundeix en aquestes qüestions amb el periodista Món Sanromà, que acaba de publicar "Qatar. El país més ric del món".\nQatar té nou emir: Hamad bin Khalifa al Thani ha abdicat en favor del seu fill, de 31 anys. Es modernitzarà l'emirat del Golf Pèrsic amb aquest canvi? D'on prové la riquesa del país? Per què Qatar té tant interès en el Barça i en Catalunya? I pel que fa als drets humans, es respecten? Joan Barril aprofundeix en aquestes qüestions amb el periodista Món Sanromà, que acaba de publicar "Qatar. El país més ric del món".\nMireia Miró, esperit de superació i força mental i física\nEsperit de superació i força mental i física. Aquestes són dues de les qualitats que han de tenir els esportistes d'elit que practiquen esports extrem\ns. Parlarem amb una dona que representa molt bé aquest esperit, Mireia Miró, esquiadora i corredora de muntanya.\nEsperit de superació i força mental i física. Aquestes són dues de les qualitats que han de tenir els esportistes d'elit que practiquen esports extrems. Parlarem amb una dona que representa molt bé aquest esperit, Mireia Miró, esquiadora i corredora de muntanya.\nJoandomènec Ros, reptes de futur de l'Institut d'Estudis Catalans\nQuins reptes de futur afronta l'Institut d'Estudis Catalans? "El Cafè de la República" reflexiona sobre l'estat de la cultura i la llengua al nostre p\naís amb l'ecòleg Joandomènec Ros, que acaba de ser escollit president de l'Institut d'Estudis Catalans.\nQuins reptes de futur afronta l'Institut d'Estudis Catalans? "El Cafè de la República" reflexiona sobre l'estat de la cultura i la llengua al nostre país amb l'ecòleg Joandomènec Ros, que acaba de ser escollit president de l'Institut d'Estudis Catalans.\nTamara Djermanovic, viatge a l'antiga Iugoslàvia\n"El Cafè de la República" viatja a l'antiga Iugoslàvia per mitjà d'una conversa amb la professora de literatura i pensament eslau de la UPF, Tamara Dj\nermanovic, que presenta "Viaje a mi país ya inexistente". En aquest llibre, l'autora narra la trobada física i espiritual amb la seva terra natal, escenari d'un dels conflictes bèl·lics més dramàtics en la història recent d'Europa.\n"El Cafè de la República" viatja a l'antiga Iugoslàvia per mitjà d'una conversa amb la professora de literatura i pensament eslau de la UPF, Tamara Djermanovic, que presenta "Viaje a mi país ya inexistente". En aquest llibre, l'autora narra la trobada física i espiritual amb la seva terra natal, escenari d'un dels conflictes bèl·lics més dramàtics en la història recent d'Europa.\nJosep Planas, musicoteràpia\nPot ajudar la música un malalt terminal? Hi ha cançons i melodies amb poder terapèutic? Poden els malalts, a través de la música, reduir el nivell d'a\nnsietat? Tot això li preguntarem al doctor Josep Planas, cap de la Unitat de Cures Pal·liatives de l'Hospital de l'Esperança i especialista en musicoteràpia.\nPot ajudar la música un malalt terminal? Hi ha cançons i melodies amb poder terapèutic? Poden els malalts, a través de la música, reduir el nivell d'ansietat? Tot això li preguntarem al doctor Josep Planas, cap de la Unitat de Cures Pal·liatives de l'Hospital de l'Esperança i especialista en musicoteràpia.\nXavier Casals, la legitimitat de les urnes i de les mobilitzacions ciutadanes\nLa ciutadania està protagonitzant una nova manera de relació amb el poder. La crisi econòmica, les desigualtats i la falta de rumb polític han generat\nnoves formes de protesta. Per reflexionar sobre la legitimitat de les urnes i dels ciutadans mobilitzats, el programa conversa amb el doctor en Història Xavier Casals, que presenta el llibre "El pueblo contra el Parlamento".\nLa ciutadania està protagonitzant una nova manera de relació amb el poder. La crisi econòmica, les desigualtats i la falta de rumb polític han generat noves formes de protesta. Per reflexionar sobre la legitimitat de les urnes i dels ciutadans mobilitzats, el programa conversa amb el doctor en Història Xavier Casals, que presenta el llibre "El pueblo contra el Parlamento".


Canal Dessel-Turnhout-Schoten - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nA 51° 14′ 19″ N, 4° 30′ 02″ E / 51.238611111111°N,4.5005555555556°E / 51.238611111111; 4.5005555555556\nB 51° 14′ 04″ N, 5° 09′ 53″ E / 51.234444444444°N,5.1647222222222°E / 51.234444444444; 5.1647222222222\n63,312 ( ) km\nEl Canal Dessel-Turnhout-Schoten és un canal de Bèlgica que connecta el port d'Anvers via el canal Albert amb els canals Bocholt-Herentals i Dessel-Kwaadmechelen a Dessel. Té una llargada de 63,312 km.\n4 Turisme i ports esportius\nEl canal s'ha construït en dues fases al segle XIX: el tram Dessel a Arendonk de 1847 a 1848 i el tram d'Arendonk a Schoten de 1856 a 1860. La motivació era econòmica: la irrigació de les terres arenoses dels Kempen i la navegació comercial. A poc a poc, el paper d'irrigació va minvar-se. També, l'augment del trànsit comercial va disminuir el volum d'aigua disponible per a l'agricultura.\nAl segle XIX, el canal era molt important per a les fàbriques de ceràmica (teules, maons,…). Després de l'obertura del canal Albert el 1939, més modern, la importància econòmica del canal va minvar.\nEl canal a Ravels\nAvui, l'estat del canal no permet que dues embarcacions comercials es creuen. S'estudien les possibilitats de millorar el canal per a permetre el passatge de barcasses empesos de 50 m. La presència de deu rescloses no facilita una velocitat competitiu amb el transport per carretera. El pla general de la Província d'Anvers proveu sobretot el desenvolupament de les funcions recreatius i de reserves naturals.\nEl canal a Schoten\n1 Rijkevorsel 50,00 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 1,13 m\n2 Brecht 50,00 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,51 m\n3 Brecht 50,00 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,50 m\n4 Sint-Job-in-'t-Goor 50,00 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,75 m\n5 Sint-Job-in-'t-Goor 51,5 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,50 m\n6 Schoten 51,5 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,46 m\n7 Schoten 51,5 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,48 m\n8 Schoten 51,5 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,35 m\n9 Schoten 51,5 m 7,00 m 1,90 m 5,15 m 2,41 m\n10 Schoten 55,0 m 7,50 m 1,90 m 5,15 m 4,60 m\nHi ha quatre ports esportius: Schoten, Sint-Job-in-'t-Goor, Brecht i Turnhout.\nEl canal connecta amb el Canal Bocholt-Herentals, el canal Albert i el Canal Dessel-Kwaadmechelen.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Canal Dessel-Turnhout-Schoten\n↑ Pla general per al desenvolupament de la zona del canal [(en neerlandès)]\n↑ De Scheepvaart, la companyia de gestió del canal\n↑ 2,10 m assumint ne les responsabilitats i els riscs\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Canal_Dessel-Turnhout-Schoten&oldid=21837849»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 ago 2019 a les 02:30.


Inici > El Fòrum Energia d'Ecoviure es dedicarà a l'autoconsum d'energia solar fotovoltaica\nEl programa complet del Fòrum Energia es pot consultar clicant aquí .\nLa propera edició d’Ecoviure , que se celebrarà al Palau Firal de Manresa els dies 19 i 20 d’octubre, incorporarà un programa d’activitats adreçades al públic familiar, amb l’objectiu de difondre els valors de l’ecologia i la sostenibilitat entre els més petits de la casa. Sota el nom d’el Petit Ecoviure, la proposta englobarà diferents tallers on els nens i nenes podran experimentar, jugar i aprendre. Es tracta d’una de les grans novetats d’Ecoviure, que intensifica d’aquesta manera la seva vocació divulgativa cap a una societat més solidària, més justa i respectuosa amb el medi ambient. I és que Ecoviure, que enguany arriba a la 21ena edició, ha estat una de les fires pioneres a Catalunya en aquest àmbit.\nFòrum d'Energia Ecoviure - Programa  426.77 KB\nURL d'origen: https://www.sostenible.cat/noticia/el-forum-energia-decoviure-es-dedicara-a-lautoconsum-denergia-solar-fotovoltaica


Almogàver de Móra d'Ebre: Qui som els almogàver (II)\nQui som els almogàver (II)\nescrit per A la citela estan in almogaver, historia, vida\nLa vida dels Almogàvers\nPel que fa a la nostra vida, podem dir que no disposem de cap màquina, tot es fa a mà. Les grans baluernes feudals, els teixits més fins o grollers, els estris indispensables i els llibres: tot es fa a mà. L'home és molt acostat a la matèria. De la matèria, en tenim a penes una idea empírica. Això fa que siguem molt supersticiosos i molt hàbils. La nostra força motriu és el cavall o la somera. La matèria bruta i l'eina tenen un valor fabulós. La vida és molt dura. Hi ha molt poca gent, però en relació amb les extensions cultivades encara n'hi ha massa. Europa és un enorme bosc. La naturalesa és primigènia i crua i, llevat del litoral trepitjat, la botànica és invadent. Les feines principals són el desboscament i la caça. El llop, el porc senglar i els cérvols són constants amenaces per als homes i els ramats. L'arada és la romana i hom sembra cada dos o tres anys, no n'hi ha adobs. Les produccions agrícoles són irrisòries. No són pas suficients per alimentar la població. Hom paga al senyor feudal en fruits i el que queda no arriba mai a cobrir l'any. L'augment, petit, molt relatiu, de la població és més ràpid que l'augment de la superfície de les terres de cultiu.\nEl país és, gairebé en la totalitat, agrari. Hi ha, és clar, grans centres comercials- Marsella, París, Toulouse, Barcelona, Lió, Milà, Gènova, Venècia,...- que són, en graus diferents, ciutats comercials i cosmopolites, amb marxants de tot arreu, sobre tot d'Orient, car és d'Orient que arribaven la major part dels articles fabricats. Les indústries locals són basades en els artesans. Els articles de primera necessitat són fabricats a les cases. Les pageses filen la llana o el lli i els pagesos teixen les robes indispensables. A les petites viles, hi ha ferrers, ollers, basters, fusters... Tota la gamma. Els transports són, com correspon als camins, un desastre. L'isolament és total. Els objectes fabricats són caríssims. Els pobres se'n passen sempre, i sovint els rics- fins i tot dels objectes més necessaris, dels objectes que a la Roma imperial són corrents i ho són a Orient. El retrocés és impressionant.\nEl llit és un luxe, àdhuc per als rics. Solem dormir sobre màrfegues de palla a terra. La vaixella és raríssima. Mengem la sopa en plats de fusta- sovint diverses persones en el mateix plat. El pa generalment és sec i el fem servir per atrapar el talls. La taula són planxes de fusta que es posen sobre capitells. Del mobiliari, el més important és la caixa, el cofre, perquè té pany i clau. Hi guardem tot el que té algun valor. Serveix per a seure. Per a les grans solemnitats, els senyors tenen seients de fusta esculpida. La tendència és asseure's a terra o sobre els socs dels arbres. Els rics viuen en grans baluernes, generalment acastellades, la importància de les quals ve donada pel gruix de les parets i per la solidesa exterior. Els pagesos viuen en construccions de pedra i fang o de fusta. Els incendis són molt corrents. Per evitar que el gra recollit es cremi, el solen enterrar. A les petites poblacions la gent viu entaforada i densificada en construccions situades a dins de les muralles, de vegades, en construccions de fusta, que l'enorme bosc proporciona. La fusta és el que abundava més. Així, els focs fan feredat. Existeixen clavegueres o d'altres sistemes d'aigües. Els carrers són una porqueria indescriptible- una porqueria corregida per les aigües de pluja. L'olor de les deposicions dels animals és invadent. Fins i tot els castells són una concentració d'olors de quadra, de fum i de suor rància. La falta de confort i la promiscuïtat és total... Una cosa és fatal, en acabar-se la llum del dia: la il•luminació de les cases. Les candeles són raríssimes i cares. Hom s'il•lumina com a l'època homèrica amb llumenetes d'olis infectes i parpellejants o amb trossos de fustes resinoses que fan més fum que llum. Tot es afumat i vagarós i exhala una insuportable mala olor. Ens llevem a primera hora i recollim a l'hora baixa. La nit és un misteri total. Viure ho emplena tot- simplement el viure. Per a viure, en el sentit estricte de la paraula, cal realitzar una quantitat de feina fenomenal. Cal lluitar directament per resoldre les més peremptòries necessitats. La insolidaritat és total i quan es romp és ineficaç. En un món semblant ¿és possible d'ocupar-se d'alguna cosa més que de la vida crua i immediata?... Però, és clar, no és pas tot negatiu: la pobresa de l'utillatge vital obliga a l'adaptació i a l'enginy. Com que l'escriptura és un luxe desorbitat i s'ha de tenir memòria, l'home té emmagatzemats al cap tots els coneixements que posseeix. Coneixem els més elementals moviments del sol i de les estrelles, que ens orienten, i tenim l'ull i la mà segurs; coneixem les virtuts de les plantes; les festes religioses són el nostre calendari. Creiem en els vells, no perquè sàpiguen més, sinó perquè són vells, i els sermons dels capellans ens emplenen i els coneixements de l'ofici són reals.\nThis entry was escrit on dimecres, de juliol 16 at 2:38 p. m. and is filed under almogaver, historia, vida . You can follow any responses to this entry through the comments feed .


García: “És inconcebible que el CEIP Pedro Alcázar encara estiga tancat”\nEl portaveu del Partit Popular de Nules, Mario García, ha assegurat que "és inconcebible que el CEIP Pedro Alcázar encara estiga tancat quan les obres estan acabades des de fa quatre mesos". Per açò, l'edil ha lamentat que "el 'pacte del gasto' desconeix, com ells mateixos han reconegut, quan podran tornar els xiquets al CEIP Pedro Alcázar".\nMario García ha assegurat que "el col·legi està acabat i els xiquets segueixen en males condicions per la passivitat i deixadesa dels quals hui governen tant en l'ajuntament com en la conselleria". Per açò, els populars han instat al 'pacte del gasto' que "abandone la talaia del poder" i reclame a la Conselleria d'Educació que agilite els tràmits que queden perquè els escolars puguen iniciar les classes en el nou centre. "Al 'pacte del gasto' li demanem menys 'postureo' i més treball per Nules".\n"Crida l'atenció -segons García- que els que abans es posaven darrere de la pancarta per a reivindicar el nou col·legi, ara que governen guarden silenci perquè són incapaços d'exigir per a Nules". "Cal recordar que les obres del col·legi es van adjudicar amb el govern del PP i ara el 'pacte del gasto' no s'obrin aquestes instal·lacions".\nPer açò, els populars han demanat al 'pacte del gasto' "que es moguen més, que trepitgen més el carrer i que deixen de basar la seua gestió en la cerca de titulars grandiosos que estan totalment buits".


Enamorat de l’amor | Imma Merino | Articles | El Punt Avui\nEnamorat de l’amor Enamorat de l’amor Enamorat de l’amor Enamorat de l’amor + Enamorat de l’amor E-mail\nEnamorat de l’amor Enamorat de l’amor Enamorat de l’amor Enamorat de l’amor Enamorat de l’amor E-mail\n“Una idea de Stendhal, a la qual va donar voltes en el seu assaig ‘De l’amor’. És una idea per pensar-hi: o és que no ens enamorem de l’amor?\nTot això que passa en el món post-convergent em sembla molt complicat, de manera que, com en el cas de moltes altres intrigues polítiques actuals, no entraré en un embolic respecte al qual en aquest mateix diari hi ha persones molt més competents, sens dubte, per abordar-lo. Com que se’m permet parlar a propòsit, per exemple, d’una novel·la, seguiré fent atenció als embolics de Fabrici del Dongo, que un dia se’n va anar a fer el seguiment d’unes excavacions arqueològiques a Sanguigna, a prop de Parma, mogut per la curiositat i amb el pretext de fer un favor al comte Mosca, ministre de la Policia, controlant que no s’hi robessin els objectes trobats. En aquelles contrades, hi retroba casualment una amant, l’actriu Marietta, però també el gelós Giletti, que l’envesteix per fer-li mal. El combat acaba amb la mort per espasa de Giletti, que deixa ferit Fabrici.\nMoltes són les peripècies per les quals passa Fabrici, al qual el narrador concedeix atzars i equívocs favorables, a més de la trobada provincial amb un antic xofer (Ludovic) de la seva tia Gina que es mostra disposat a protegir-lo en un moment en què es busca qui ha matat Giletti. Passant per Ferrara, on un metge el cura sota l’amenaça de Ludòvic de no explicar res a la policia, Fabrici arriba a Bolonya amb una identitat falsa. Havent escrit el nom de les ciutats de Parma, Ferrara i Bolonya, faltant-hi Mòdena, se’m fa vivament present que hi vaig ser fa uns mesos, abans del coronavirus o mentre covava, en un viatge propiciat per la lectura de La cartoixa de Parma que havia fet qui vaig acompanyar. Tant el viatge, que potser les circumstàncies derivades del coronavirus encara fan que el recordi més feliç, com aquella lectura aliena són a l’origen de la meva incursió en la novel·la de Stendhal.\nEl cas és que, a Bolonya, Fabrici retroba de manera imprevista Marieta i “es posa a viure en una joia i una seguretat completes”. Però li falta alguna cosa i és així que un dia, en sentir la “dolçor de l’angèlica veu” de La Fausta, creu que li arriba una “felicitat suprema que feien un contrast molt vistent amb la placidesa de la seva vida actual”. I es pregunta: ¿Que potser això, al capdavall, serà amor?” La Fausta, cantactiu, té un altre amant gelós, el comte***, i Fabrici s’exposa a tota mena de perills per seduir-la. Són molts els embolics fins a arribar a ferir greument el comte*** en un duel. Tot plegat per escriure finalment a La Sanseverina: “Estava enamorat de l’amor.” Una idea de Stendhal, a la qual va donar voltes en el seu assaig De l’amor, transferida al seu personatge. És una idea per pensar-hi: o és que no ens enamorem de l’amor?


Desarticulades dues organitzacions del sector dels hidrocarburs que han defraudat 120 milions d'euros\nDetingudes 30 persones en diferents punts de l'Estat\nACN Barcelona 16/07/2012 10:13\nLa Guàrdia Civil i l'Agència Tributària han permès desarticular dues organitzacions criminals que han comès un frau de 120 milions d'euros en el sector dels hidrocarburs. Es dedicaven a comprar grans quantitats de gasoil i gasolina sense pagar-ne l'IVA, i això els permetia vendre'ls a més bon preu.\nS'han detingut 30 persones en diferents províncies de l'Estat i s'han escorcollat 23 domicilis. L'entramat utilitzat per les xarxes desmantellades comptava amb societats a Alemanya, el Regne Unit, el Pakistan, Bèlgica, Portugal, Itàlia, els Emirats Àrabs Units, Panamà i Espanya. A més, la policia ha intervingut 79 vehicles de gamma alta, 209 immobles i altres béns valorats en més de 55 milions d'euros.\nAls detinguts se'ls acusa de delictes de blanqueig de capitals, organització criminal, contra la lliure competència, contra la hisenda pública i falsedat documental. L'operació, anomenada 'Bashnya', s'ha dut a terme a Espanya, Portugal i Suïssa, i va començar el febrer passat, quan la Guàrdia Civil va tenir notícies d'un possible frau en aquest sector.


Barcelona amb la muntanya de Montjuïc amb boira per pol·lució.\nEl transport terrestre representa el 48% de les emissions totals dels diferents òxids de nitrogen\nActualitzada 30/11/2020 a les 19:44\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha anunciat aquest dilluns que el nou Pla d'actuació per a la millora de la Qualitat de l'Aire de la Generalitat abastarà tot Catalunya i incorporarà nous contaminants com l'ozó troposfèric, amb l'objectiu d'ampliar el radi d'acció i donar una resposta global a aquesta problemàtica, més enllà de Barcelona i la seva àrea d'influència. El pla fa una diagnosi de la qualitat de l'aire en el termini 2014-2019 i inventaria les emissions per sectors econòmics del 2011 al 2017. Un dels fets que evidencia és que el transport terrestre representa el gruix de les emissions dels diversos òxids de nitrogen, amb un 48%, seguit del transport marítim, amb el 19% i la indústria, amb el 18%.\nAmb tot, les dades mostren una reducció d'emissions de NOx des del 2011, especialment al transport terrestre i la indústria. Així, el transport ha passat de representar el 53% d'emissions al 48% i la indústria, del 23% del 2011 al 18% el 2017.\nPel que fa a les partícules en suspensió PM10, el transport terrestre representa el 46% de les emissions totals, i el transport marítim i la indústria, el 21%. L'inventari mostra que les emissions del transport baixen el 2017 respecte del 2011, passant del 54% al 46%. Tanmateix, pugen les de la indústria i el transport marítim, del 13 al 20% en el primer cas, i del 16 al 21% en el segon.\nD'altra banda, per primer cop les mesures dels nivells de diòxid de nitrogen durant la pandèmia i la relació amb les xifres d'anys anteriors han permès elaborar una projecció de superació dels límits per al 2020. Així, a partir de les dades disponibles i completades amb les de la mitjana dels anys 2017-2019, el Departament de Territori i Sostenibilitat preveu que no es produirà cap superació del valor límit anual.\nEn el que va d'any, aquest gas és el contaminant que ha presentat una reducció més brusca, segons s'indica des del Govern. Les reduccions més grans han tingut lloc a les estacions urbanes amb major influència del trànsit, amb una mitjana del 61% de descens.\nEls documents que avui s'han presentat a la Taula formen part dels treballs d'elaboració del nou Pla de Qualitat de l'Aire de Catalunya, que es preveu aprovar el 2021, amb un horitzó temporal del 2025. Abastarà tot Catalunya, a diferència de fins ara, que se centrava més en Barcelona i la seva àrea d'influència. Així, s'identifiquen les àrees de millora prioritària de la qualitat de l'aire, on caldrà prendre mesures més contundents, per la seva singularitat.\nA més, el nou pla incorporarà nous agents contaminants, com ara l'ozó (O3), el benzo(a)pirè (BaP), i l'amoníac (NH3), sobretot en aquells àmbits territorials especialment problemàtics. En el cas de l'ozó troposfèric, el pla incorporarà, addicionalment a les mesures de reducció dels precursors que el generen, accions per augmentar el coneixement del seu comportament, atès que a hores d'ara la comunitat científica encara necessita més informació per entendre els mecanismes pels quals es produeixen alguns episodis de contaminació.\nComenta el contingut : El nou Pla de la Qualitat de l'Aire abastarà tot Catalunya i incorporarà l'ozó


La Marxa Andorra Fons de la Festa del Nòrdic aplega setanta participants - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa Marxa Andorra Fons de la Festa del Nòrdic aplega una setantena de participants\nEls guanyadors en categoria 10 km masculins han estat Sadurní Betriu, Marc Alonso i Aniol Borrell; en femení han estat Olga Grau, Mireia Galceran i Júlia Pueyo\n14/03/2021 (16:44 CET)\nEls participants, abans de la sortida d'una de les curses. FAE\nUna setantena de participants s'han donat cita aquest diumenge al matí a les pistes d'esquí de l'estació de La Rabassa - Naturlandia per prendre part en la 31a edició de la Marxa Andorra Fons. A l'acte ha assistit el president de la Federació Andorrana d'Esquí, Pepi Pintat. L'esdeveniment s'engloba dins la Festa del Nòrdic.\nEs tracta d'un acte de caràcter ludicoesportiu que normalment consta de dues proves més: l'esquí cross i el biatló, i que enguany no s'han dut a terme. No obstant això, els més fidels han pogut competir en els dos circuits preparats per a l'ocasió, un de 5 km i un altre de 10 km. D'aquesta manera, clubs d'esquí nòrdic del Pirineu, així com membres del NEC (Naturlandia Esquí Club) s'han donat cita aquest diumenge, en aquesta temporada tan atípica.\nEls esquiadors han agraït la celebració d'aquesta trobada, pel seu caràcter social, i al mateix temps han elogiat l'estat de les pistes, que han estat condicionades intensivament per l'equip de Naturlandia durant la setmana passada. La prova ha comptat amb un protocol específic adaptat i validat pel Govern, segons la situació actual de la pandèmia de la Covid-19.\nPel que fa als resultats, els guanyadors en categoria 10 km masculins han estat Sadurní Betriu, Marc Alonso i Aniol Borrell; en femení han estat Olga Grau, Mireia Galceran i Júlia Pueyo. Pel que fa als resultats de la cursa de 5 km masculins, el podi ha estat per a Marc Colell, Biel Balcells i Ot Bertran, mentres que en categoria femenina, les guanyadores han estat Joana Puig, Alexandra Pereiro i Aurem Pagés.\nFinalment, la família que ha fet el millor temps ha estat Cal Rei, formada per Bernat Sellés, Piluca Gasch, Martina Sellés i Lluís Sellés, en segon lloc han acabat la Família Melsió, amb Feliu Melsió, Marta Pallerola i Bernat Melsió, i en tercer lloc, Magui Team, amb Roc Martín, Dolo Guitart i Sergi Martín.