Disc de la Setmana: Andy Bey “Ballads Blues & Bey” | Bloc de toies.com\nDisc de la Setmana: Andy Bey “Ballads Blues & Bey”\ndissabte, 18 Octubre 2008 by Joan-Carles\nQuan les vacances ja semblen història, i el capritxós calendari no ens posa un pont salvador, les presses i pressions ens comencen a atabalar, una tarda de relax, la butaca un combinat per beure i escoltar a Andy Bey, puc assegurar que és un bon tranquil·litzant. Andy Bey, és un cantant misteriós, encisador, subtil, prodigiós i contundentment genial jo fins fa poc no ho coneixia i m’he quedat enamorat d’ell, definitivament, en matèria de cantants masculins, és dels millors opcions que tenim.\nPrestar-li molta atenció a Andy, és possible, altament possible que us dugui el seu temps gaudir plenament el que ell fa. Però ja veure que, una vegada que l’encís comenci a funcionar, no podré-ho deixar d’escoltar-lo!!!.\nMentre que el New York Times diu que es tracta de “un dels cantants de jazz més personals”, una certa Associació de Periodistes de Jazz ho ha proclamat Vocalista de l’Any 2003 i Kurt Elling, considera que “qui no ha escoltat cantar a Andy Bey, no ha viscut”.\nÉs el costat oposat a tots aquests cantants que es diputen substituir a Frank Sinatra (Michael Bubblé, Peter Cincotti….) . AL contrari d’ells, Andy Bey no vesteix roba de marca, és negre, activista gai i camina rondant els seixanta-cinc anys, pocs més dels qué li ha dut assolir aquest reconeixement, perquè als tres ja era un precoç pianista de boogie-woogie i als cinc va iniciar les seves aparicions en el teatre Apollo, de Harlem. El seu pas per Nova York li ha revaloritzat, de tenir solament un parell de àlbums publicats (el qué avui recomano) “Ballads, Blues and Bey” 1996, és un escruixidor àlbum de piano i veu, se li han afegit els més que respectables “Shades of Bey” i “Nights in Chinatown” i en el 2004 “American Song”, una hora de grans cançons de Weill, Ellington, Arlen i Bernstein que segurament haurà de figurar entre els vostres favorits.\nÀlbum Ballads, Blues & Bey\nCançó que escoltes In a sentimental mood\nMolt jove, Andy Bey va gaudir de sis anys de satisfaccions al capdavant de Andy & The Bey Sisters, el trio amb les seves germanes provinents del gospel i el blues que va anar un grup vocal superlatiu però massa intel·ligent i difícil de classificar per a subsistir més enllà de 1965,posteriorment va passar tres dècades col·laborant amb Horace Silver.\nEl mateix que va ocórrer amb més d’un veterà en l’oblit a qui li han pegat el rètol de cantant de jazz com pas previ a la reincorporació, també Bey hagué de canviar el seu repertori per a tornar, per això ja no canta lletres de protesta ni himnes religiosos amb ritme de jazz-rock sinó que ha recordat a Nat King Cole, el seu model de noi, per a interpretar els obligatoris estàndards nord-americans.\nAmb Andy Bey, podem dir sense por a equivocar-nos, que encara queden cantants masculins de jazz.\nEtiquetes : Andy Bey, jazz, The Bey sisters, Vocal\n← Passejant per Cadaqués – Esos pequeños placeres IV\nOne thought on “Disc de la Setmana: Andy Bey “Ballads Blues & Bey””\nMario on diumenge, 19 Octubre 2008 a les 9:33 said:\nNo baixes la guàrdia, eh …\nM’apunto a la recomanació. A mi m’ha servit per escoltar més discografia de’n Bey que havia escoltat en recopilacions però mai havia (ara sí) tingut un disc seu. Fins ara en Lou Rawls, Charles Brown, Joe Williams o Johnny Hartman eren veus de referència a la meva discografia però des d’ara hauré d’incloure al Bey.\nHe estat escoltant el disc recomanat i American Song i he de dir que son discs fantàstics.\nAnne Sexton - La nit estrellada


Qui deia que això de la Segona era avorrit?\nLLUÍS PLANAS 26/08/2013 00:45\nSis gols, dos expulsats, desgavell tàctic, joc dur, un penal en contra inventat, una remuntada avortada, un arbitratge horrorós, l'afició encesa, crits contra el propietari, contra els jugadors, incidents a la llotja… Qui deia que això de la Segona divisió era avorrit? Es poden dir moltes coses, moltes, del partit d'ahir -el primer a Segona a Son Moix-, però no que fos avorrit.\nTirar de la ironia potser ja és l'únic recurs per intentar explicar l'inici de temporada del Mallorca. Després de desdramatitzar la situació, també convindria tenir el cap fred. Perquè el club, tant els dirigents com els tècnics, els jugadors i fins i tot la mateixa afició -malgrat ser la menys culpable- comencen a donar signes de desballestament. I tot i que queden 120 punts per disputar, el Mallorca és coer amb zero.\nSi la plantilla l'any passat es va bloquejar davant la pressió de no descendir, enguany sembla igualment bloquejada per la pressió d'ascendir. Són jugadors que, almanco en el seu conjunt, són molt dèbils mentalment. Davant la primera adversitat, s'enfonsen. La responsabilitat és exclusivament seva i de l'entrenador, que ha de saber que l'han fitxat per fer-los reaccionar. L'entorn, però, no hi ajuda. I José Luis Oltra, tot i que manté un discurs honest, sembla una mica superat. Com ho podria estar qualsevol altre, això sí.\nVuit gols en contra en dos partits. Així és impossible, evidentment. Sense Nunes i amb Bigas de central, la defensa continua cometent errades grolleres. Oltra té aquí la seva responsabilitat, però després dels canvis fets ahir només li queda provar l'alternativa de posar un dels reforços de darrera hora, el portuguès Miguel García. Sembla poc marge per a un problema tan gran. Bé, posar Miño de porter és una altra, però aquesta vindrà forçada quan Aouate se'n vaig amb la selecció d'Israel. Ja ho veurem. Un altre dels reforços, Íñigo Pérez, es va estrenar al centre del camp. El debut del navarrès, encara que el partit d'ahir no serveix per fer gaire balanços individuals, va ser més que discret. Un altre canvi respecte de la Nova Creu Alta va ser posar d'inici Pereira en lloc del japonès Aki. No es va notar cap canvi, ni per bé ni per mal.\nI és que tot va continuar pràcticament igual que a Sabadell, i fins i tot que l'any passat. N'Sue i Pereira fallaren dues clares ocasions els primers sis minuts. A partir d'aquí, la desfeta. Res diferent al passat. I això és el que vertaderament preocupa. Mentre passa això, a la llotja n'hi ha que volen esbucar Son Moix. Potser la seva estratègia és continuar així. I que caigui tot sol.


S'inaugura la sisena edició del Festival de Narració Oral 'Munt de mots'\nSessió de contes 'El dit a la llaga', de Jordina Biosca al Harlem Jazz Club.\nBarcelonaAquest dilluns s'inaugura el sisè 'Munt de Mots. Aquest any, el festival duu com a lema 'Tradició i literatura: viatges d'anada i tornada', ja que l'objectiu és explorar les històries que relacionen narració oral, literatura i diferents tradicions.\nFins el 24 d'octubre, el Munt de Mots acollirà una àmplia oferta d'espectacles per al públic familiar, infantil i adult. Més de 20 narradors i narradores oferiran prop de 50 activitats a diferents espais de Barcelona, entre les quals hi haurà una exposició d'il·lustracions, conferències, documentals, concursos i tallers.\nL'espectacle inaugural serà avui, 19 d'octubre, a les 8 del vespre a la Sala Luz de Gas i comptarà amb l'actuació de diferents contacontes vinguts d'arreu del món, com Pablo Albo, Boni Ofogo, Paula Carballeira, Arnau Vilardebò, Alexánder Hernández i Albert Estengre. La clausura serà el dissabte a la nit al Pati Llimona amb una sessió de contes.


TMB prova una màquina expenedora de llaminadures a l’interior d’un autobús | betevé\nPatrícia Álvarez | dijous, 3 d'octubre del 2013, a les 15.09\nExperiment a bord d'un autobús. La protagonista és aquesta màquina expenedora de dolços que s'ha instal·lat en un únic autobús de la Línia 7. Està col·locada a la zona reservada per a cadires de rodes i cotxets, però el dipositiu de venda no toca a terra i fa 20 centímetres de profunditat. Unes dimensions que, en teoria, no haurien de molestar a ningú. Per TMB, és una nova via d'obtenir ingressos. FRANCESC TRIOLA, responsable de Comercialització de Productes de TMB "És un entorn que no és fàcil, l'espai és molt limitat però entenem que les coses s'han de provar. D'altra banda, també hi ha una raó important, ser més autònoms en generar recursos ens farà menys dependents dels recursos de l'administració." Entre les barretes de xocolata i els xiclets, un missatge alerta que el conductor del bus no se'n fa responsable. Per l'empresa que comercialitza la màquina, el producte lliga amb les necessitats del viatger. ELOI SOLÉ, director comercial de Wrigley "Són productes que es consumeixen entre hores, picar entre hores. Concorda perfectament amb la necessitat del consumidor." Entre els usuaris, hi ha opinions per a tots els gustos. Els detractors en critiquen que fomenta hàbits pocs saludables, sobretot per a la canalla. MURIEL BESTURI "A mi no me parece del todo bien porque es provocar un poco la tentación para que los niños coman dulces y creo que no es muy saludable." MONTSERRAT MILÀ "Penso que és una mica inadequat dins de l'autobús, valdria més posar-la a la mateixa parada i fora cadascú fa el que li sembla." CONXITA ROLLO "Si no fa cap nosa ni és cap estorbo per les persones que entren. Mentre el preu sigui assequible." ANTONIO JORNET "És una iniciativa bona perquè així els iaios podran gastar més amb els néts. Suposo que no serà bo però una vegada de tant en tant no fa mal." La prova pilot s'allargarà sis mesos i quan finalitzi, TMB valorarà si l'aplica o no en funció de la resposta dels usuaris i el benefici per a l'empresa. Us ho ha explicat des de l'avinguda Diagonal, Patrícia Álvarez.\nPer primera vegada a Barcelona s’experimenta amb la comercialització de productes a dalt d’un autobús. En col·laboració amb l’empresa Wrigley, TMB va col·locar la màquina de llaminadures el 16 de setembre a l’interior d’un únic bus de la línia 7. “Durant sis mesos, l’assaig servirà per analitzar la viabilitat tant comercial, com econòmica i tècnica del projecte“, ha explicat Francesc Triola, responsable de Comercialització de Productes i Serveis de TMB.\nL’empresa ha engegat aquesta prova pilot per generar ingressos extres. “Hem de buscar vies per ser més autònoms i això ens farà menys depenents dels recursos de l’administració”, ha argumentat Triola.\nSobre l’espai que ocupa la màquina dins el vehicle\nPrèviament a la instal·lació del dispositiu de venda, TMB va fer un estudi tècnic de l’espai on s’hi havia de col·locar, a la zona reservada per a cadires de rodes i cotxets. Segons Triola, “la màquina compleix la normativa i no hauria de molestar ningú”. L’empresa que comercialitza la màquina en qüestió ha explicat que l’aparell “es va fabricar específicament per a aquest entorn” amb unes dimensions concretes per no destorbar.\nSobre els hàbits poc saludables\nAlgunes crítiques que han caigut sobre aquesta iniciativa, tant procedents de ciutadans com de partits polítics municipals, apunten cap als hàbits poc saludables que promou. “El producte que comercialitzem es pot trobar a qualsevol entorn de la xarxa de transport públic com estacions de ferrocarril i de metro”, ha defensat Transports Metropolitans de Barcelona.\nSobre la possibilitat de vendre bitllets al bus\nEl fet d’introduir una màquina expenedora a l’interior d’un autobús podria fer pensar que també s’hi podria col·locar un dispositiu de venda de bitllets de transport. Però TMB argumenta que aquests equipaments tenen “una dimensió física considerable”. D’altra banda, l’empresa considera que ja hi ha una xarxa de distribució i venda de títols que “cobreix bastament la possibilitat de comprar bitllets”.\nEl primer bus elèctric supera el període de prova i aviat circularà amb passatgers\n“Per finançar el transport públic, no tot s’hi val”\nLa síndica alerta de l’augment de sancions a usuaris de la targeta rosa\nTreballadors de l’enllumenat i d’autobusos protesten en l’inici de la Mercè


Projectes Llavor: Convocatòria 2010! — Institut de Sostenibilitat — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya BarcelonaTech. Cerca\nComparteix Poden sol·licitar els ajuts dels Projectes Llavor tots els membres de la comunitat universitària de la UPC: els professors i investigadors (PDI), personal d’administració i serveis (PAS) i els estudiants de grau i postgrau de la UPC. La convocatòria 2010 s’obrirà el 23 d'abril i romandrà oberta fins l’últim dia del mes d'octubre, i els sol·licitants podran entregar la documentació corresponent als ajuts en qualsevol moment, dins aquest termini. Hi haurà tres períodes d’avaluació: 31 de maig, 31 de juliol i una convocatòria extraordinària, el 31 d'octubre. L’import de l’ajut destinat a cada projecte no pot superar en cap cas la quantitat de 15.000€. Els criteris de valoració són els següents: Vinculació als objectius del Pla UPC Sostenible 2015 (www.upc.edu/sostenible2015) Viabilitat de la proposta i aplicabilitat als campus de la UPC Que estimuli la interdisciplinarietat/transdisciplinarietat Que estableixi vincles amb la societat–col·lectius socials, agents econòmics administracions, etc. Que contingui una visió de sostenibilitat que promogui canvis sistèmics i d’enfocament global Fulletò Bases de la convocatòria


Els ajuntaments i internet – Gemma Urgell Rocías\nGemma Urgell 5 novembre 2008 comunicació, entorns rurals\nAmb la importància que està assolint avui en dia internet i les noves tecnologies, les administracions haurien d’esforçar-se i, primer de tot, tenir una web i, després, oferir a l’usuari les noves possibilitats de la societat de la informació. L’ajuntament d’un municipi és un espai clau per transmetre als usuaris, als ciutadans, què són aquestes eines que cada cop més copen diferents espais de la vida d’una persona. L’ajuntament ha de visualitzar en la seva web com és el seu municipi pels de fora, mostrar les atraccions que té, i, al mateix temps, oferir informació i diàleg al ciutadà. Un exemple que, des de la localitat es pot treballar la globalitat.\nI tot això ho dic perquè l’estudi web Redall ofereix als ajuntaments fer webs a cost 0. Si, això mateix, de forma totalment gratuïta. I si no us ho creieu, ho podeu llegir al blog del Ricard Espelt.\nFE DE ERRATES: En un principi, deia en aquest post que l’ajuntament de Falset no tenia web. Però, un amic m’ha comentat que si que en tenen: www.falset.org, el que passa que no està ben posicionada a Google. Accepteu les meves disculpes per aquest error. Gràcies!\nV Congrés d’Internet, Política i Dret de la UOC (2na part)\n2.0 i vi a l’Ateneu Igualadí\ncopons 2.0 redall ricard espelt\n4 Responses to "Els ajuntaments i internet"\n5 novembre 2008 a les 21:51\n6 novembre 2008 a les 9:31\nhome, seria molt positiu que totes les administracions, ajuntaments dels municipis fessin una pàgina web, tant per donar a coneixer el poble, els serveis i la cultura d´aquest, per augmentar el sector turístic, com per que el ciutadà pugi dir la seva, però com diu el miquel, això ens queda molt lluny aquí a vendrell, però suposo que algun dia hi haurà un avispat que se´n adonarà i ho farà…..una pregunta, això del redall, m´ha semblat llegir que només es per la comarca de l´anoia, o els d´aquí també ho podem aprofitar?\n6 novembre 2008 a les 14:30\nMiquel, jo crec que tampoc estem massa lluny, només cal veure com s’està estenent tot això de la web 2.0, la quantitat de blogs que hi han de nous, o quin munt de vendrellencs hi ha al facebook!\nI Sonia, crec que aquesta “oferta” o oportunitat, només és per l’Anoia, amb l’objectiu de difondre la web 2.0 allà.\nXAVIER LLAÓ ha dit:\n7 novembre 2008 a les 10:46\nDe passada també he vist que existeix tota una constelació de blogs de gent que s´estima el Penedès, i m´ha animat a obrir un gmail i el meu propi espai, LA TABERNA DE L’ARBOÇ.\nAixò que dius de la manca de pàgines webs i sobretot del poc interés per part d’alguns consistoris és molt trist, i encara més quant hi ha serveis subvencionats de la Generalitat,diputacions i consells comarcals per aquestes finalitats.\nEvidenment jo no entro a la web d’una població per veure la salutació del batlle o per conèixer els regidors i els detalls de l’últim ple municipal. Jo busco informació sobre el que puc trobar interessant si decideixo visitar-la.\nLa deixadessa que demostren els regidors responsables de la dinamització econòmica i del turisme rural i cultural d’aquestes poblacions no només es fa notar a la xarxa, també en la manca de projecte desde la seva base, com passa a l’interior de la comarca del Baix Penedès.\nApa, ja he opinat…


seopan photos on Flickr | Flickr\nView allAll Photos Tagged seopan\nPRESENTADA LA TROBADA EMPRESARIAL AL PIRINEU QUE SE CELEBRA A LA SEU by ajlaseu\nLa XXII Trobada Empresarial al Pirineu, que se celebrarà el 16 i 17 de juny a la Seu d'Urgell, centrarà les seves ponències entorn a la voluntat de créixer que manifesta el sector empresarial. Una intenció que el lema d'eguany 'Volem créixer! mercat local o mercat global' referma, tot i l'escenari incert que viu l'economia a dia d'avui.\nLa Trobada ha estat presentada aquest matí pel president de l'Associació Trobada al Pirineu, Ramon Roca, juntament amb l'alcalde de la Seu, Albert Batalla, el tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Lleida i vicepresident de la Diputació de Lleida Josep Presseguer, el vicepresident de l'Associació Trobada al Pirineu, Antoni Garí i els vocals de la mateixa associació Núria Saurí, M. Rosa Armengol, Francisco Caus i Vicenç Voltes.\nPel que fa al tema escollit aquest any, Ramon Roca ha manifestat que “estem davant una nova realitat i ja no volem ser pessimistes”, fent referència a que sector empresarial té clar que vol créixer, tot i que no sap cap on dirigir aquest creixement. “S’ha tocat fons”, ha dit, i ara “hi ha consciència de reacció”.\nRoca ha elogiat el programa d’aquesta 22a Trobada que inclou ponències que engloben diferents sectors empresarials i, a més, portarà a la Seu d’Urgell personalitats rellevants del món de l’empresa, la política i la universitat. En aquest sentit, el perfil del ponent és heterogeni, ja que hi ha un conferenciant més acadèmic, un altre més emprenedor o amb perfil més econòmic o financer i, finalment, la Trobada compta amb la presència de grans executius com Antoni Brufau, president de Repsol YPF i de Global Lleida; Josep Piqué, exministre, president del Cercle d’Economia i president de Vueling i Àngel Simon, president executiu AGBAR. El programa abarca temàtiques i presenta ponents que són representatius de sectors tan diversos com les TIC, les assegurances, els recursos humans, l’agroalimentació, l’obra pública o les aerolínies. El president de l’Associació Trobada al Pirineu ha destacat també l’èxit de la passada edició que va significar un rècord d’inscripcions, convertint aquesta iniciativa en les jornades econòmiques amb més inscrits de totes les que se celebren a Catalunya. A més, la Trobada s’ha convertit en el punt de trobada de l’empresariat lleidatà que aprofita les jornades per intercanviar experiències i fer contactes professionals.\nPer la seva banda, l’alcalde de la Seu d’Urgell, Albert Batalla, ha volgut agrair a l’Associació Trobada Empresarial al Pirineu l’elecció de la Seu per la celebració d’aquest esdeveniment. Un fet que “és bo per la Seu” donat l’èxit de la trobada que, enguany, ha dit “presenta un programa d’alt nivell”. Finalment, Josep Presseguer ha destacat que el lema d’aquest any pot aplicar-se també al territori lleidatà, ja que “les institucions de les comarques lleidatanes volen que Lleida creixi, situant-la en el mapa i, des del mercat local, arriba al mercat global”.\nLa XXII Trobada Empresarial al Pirineu començarà el 16 de juny amb una ponència de motivació personal del doctor Mario Alonso Puig. Un visió teòrica de la gestió de la intel·ligència emocional que es veurà complementada per la següent intervenció que correrà a càrrec del conseller delegat de DKV Seguros, Josep Santacreu. L’empresari de Guissona parlarà del treball en equip i donarà una visió internacional de l’empresa. La tarda finalitzarà amb la posada en comú d’experiències lleidatanes d’èxit de la mà de quatre empresaris lleidatans com són Jaume Alsina (Agropecuària de Guissona), Rafael Pujol (Supermercats Pujol), Jesús M. Farga (Farga-Farggi) i Tatxo Benet (Mediapro i la Sexta). La segona jornada de la trobada, el 17 de juny, s’iniciarà amb la inauguració oficial a càrrec del president de la Generalitat, Artur Mas, que donarà pas a una taula rodona sobre la internacionalització de les empreses amb Juan José Ibarretxe (exlehendakari), Josep Piqué (Vueling), Sandro Rossell (FC Barcelona) i Àngel Simon (AGBAR). El tradicional dinar-col·loqui correrà aquest any a càrrec de Jüergen Donges, assessor del govern d’Angela Merkel, i la darrera tarda de la Trobada s’iniciarà amb una taula rodona sobre el futurs reptes empresarials amb Francisco Martin (MRW), Carme Mur (Manpower), Pau Garcia Millà (eyeOs) i David Taguas (Seopan). Finalment, el president de Repsol-YPF Antoni Brufau, parlarà de “Reptes i oportunitats en un escenari incert”. Una ponència que donarà pas a la cloenda a càrrec del cap de govern d’Andorra.\nSegunda mesa de debate "Infraestructuras" by UGT FICA Industria, Construcción y Agro\nDe izquierda a derecha: Manuel Niño González, secretario general de Infraestructuras del Ministerio de Fomento; Félix González Argüelles, director gerente de la Fundación AGFITEL y Julián Nuñez Sánchez, Presidente de SEOPAN.\n10/9/2015 Encuentro Empresarial España-Vietnam by CEOE ES\nDavid Taguas, secretario General de SEOPAN by Casa de América\nAquí podéis ver el vídeo del acto: www.casamerica.es/politica/infraestructuras-y-transporte-...\nJulián Núñez, presidente de SEOPAN by Casa de América\nPara más información: www.casamerica.es/economia/oportunidades-de-inversion-en-...\nRed ffcc mercancias Seopan by labsot


Miguel Frigenti, el col·laborador més incisiu del moment a Telecinco | Instagram\nHa sortit a la llum que el tertulià hauria tractat molt malament a dues hostesses de 'Mediaset'\nActualment, Miguel Frigenti viu les seves hores més baixes a 'Sálvame'. I tot perquè ha estat acusat de ser un dèspota i mirar per sobre de l'espatlla a altres treballadors de 'Mediaset'. Concretament, el tertulià hauria protagonitzat un acalorat enfrontament amb dues hostesses, a les quals hauria parlat de molt males maneres.\nUn succés que han tret a la llum durant el programa quan el reporter Sergi Ferré es desplaçava fins als camerinos de 'Mediaset' per relatar el que havia passat just abans de gravar l'emissió. I és que, segons sembla, Frigenti la feia grossa realment: «Al camerino 13 va passar una cosa molt desagradable».\nMiguel Frigenti de 'Sálvame': «No vaig tenir infància. Me la van robar entre tots»| GTRES\nUn altre dels col·laboradors, Rafa Mora, que just era al camerino del costat, va poder sentir tot el que va passar. Una cosa que qualificava d'«una vergonya i un despropòsit».\n«Va tenir unes paraules molt desagradables amb dues companyes», relatava llavors Sergi Ferré, «es va dirigir de molt males formes amb uns fums que no serien els adequats».\nI de fet, com que és una zona de pas, hi ha molts testimonis que van veure el que va passar. «Va ser una situació molt incòmoda i violenta sobretot perquè tots som companys».\nTot i això, el tertulià acabava explicant que va demanar disculpes després d'aquest succés. «Soc el responsable d'aquesta situació, n'estic molt penedit i avergonyit», assegurava.\nLes xarxes socials carreguen contra Miguel Frigenti\nDavant d'això, les xarxes socials no trigaven a fer-se ressò i atacar Frigenti pel seu lamentable comportament. «Que Frigenti li va dir a una de les hostesses: 'Amb qui et creus que parles?'», han comentat sense donar crèdit.\n«Frigenti sent un dèspota, mal educat i classista. Doncs res de nou en ell. Quin fàstic de personatge!», prosseguien els atacs a Twitter.\n«Res de nou, ha tornat a quedar retratat, el temps al final dona la raó i sempre ha estat així. Al concurs ha estat igual», deia un altre usuari.\n«I després el senyor Frigenti es queixa que li van fer 'bullying'», han carregat els usuaris.\n«L'humil retratat pel seu propi programa. Tard o d'hora les caretes cauen, sabem que a Miguel Frigenti les disculpes només venen perquè se l'agafa, però no perquè ho sent. Al pobre li vau inflar tant l'ego, que teniu al veritable Miguel».\n«Frigenti ofèn, menysprea i insulta tothom, després demana perdó i tot arreglat. Això no val, ja ho has fet moltes vegades i amb moltes persones. Ets un dèspota i un superb, ja és hora de baixar fums, ser decent i no fotre més», continuaven atacant.\nFins i tot el mateix Antonio David Flores va voler opinar sobre això. «Consell nadalenc per a Miguel Frigenti, més conegut com a 'el rei dels passadissos'. Tracta les hostesses de 'Mediaset' amb el respecte degut, no són menys que tu», li recomanava l'ex de Rociíto.\nSofía i Cristian Suescun | Catalunya Diari\n«Deixa't de crits i escarafalls. Espero que et disculpis i et sancionin com mereixes. Canvies el discurs quan ningú et veu?», prosseguia.\nUna cosa davant del qual no trigava a obtenir resposta per part dels seus detractors: «Mira qui parla de respecte. Després de tot el que en sabem, es permet el luxe de donar consells als altres».\n«Si tinguessis un mínim de vergonya, et ficaries a casa teva i no sortiries més. Però és clar, respecte i vergonya escassegen a casa teva», atacaven al pare de Rocío Flores.\nTot i que també hi ha hagut qui ha donat la cara per ell. «Em sembla increïble que el linxin, quan ha demanat disculpes per les seves males paraules a les hostesses i no parlen de la pujada que va estar Jorge Javier Vázquez amb Lucía Pariente en directe».\nI, per si no n'hi hagués prou, Frigenti també va haver de fer front a fortes acusacions de deslleialtat cap a la seva parella. En concret, Cristian Suescun l'acusava d'haver pagat ni més ni menys que 250 euros per fer dues videotrucades pujades de to.\nAnar a portada Última hora Televisió Última hora Twitter Última hora Sálvame Última hora Mediaset\n«Ets bona persona a estones»: Charo, la mare de Rosario, trenca la relació amb Álvaro\nFidel Albiac, enganxat: Té una cita secreta amb un home poderós


Del 20 de desembre al 26 de juny: Què s'ha mogut a les Illes? - Revista L'Altra Mirada\nCoordinador d’activitats de la Fundació*\nLes dades a les Illes:\nEl PP passa de 140.640 vots a 162.863, un 35’09% dels vots emesos. Puja 6’03 punts percentuals respecte al 20-D, mentre el PP estatal puja sols un 4’02 punts a la resta de l’Estat.\nUnides Podem MÉS, va tenir amb candidatures separades el 15-D, Podem+MÉS+la coalició d’IU (111.628+33.877+11.451=156.956 vots). La coalició sumà el 26-J, 117.812 vots i obté un 25,38% dels vots emesos. Per obtenir un tercer diputat s’hauria d’haver arribat als 141.000 vots. La coalició perd 39.144 vots, respecte la suma aritmètica anterior de les mateixes forces anant per separat.\nA nivell de l’Estat la coalició de Podemos i IU perd 1.098.148 vots sobre la suma de les dues forces anteriors anant per separat. Això suposa una pèrdua de vot absolut del 17’88%. La pèrdua de la coalició a les Illes suposa una baixada del 24,93% del vot absolut sobre la hipotètica suma de les forces col·ligades.\nEl PSOE passa de 88.635 vots a 93.279 vots, un 20,1% dels vots emesos. Són 4.644 vots d’augment respecte al 20-D, mentre a nivell estatal baixa el PSOE en torn a 100.000 vots. En punts percentuals el PSIB puja un 1’8%, mentre a nivell estatal el percentatge puja un 0’6%, que dissimula la pèrdua absoluta de vot pel fet de l’augment de l’abstenció.\nCiudadanos passa de 71.651 vots a 67.612 vots, un 14,57% dels vots emesos. Perd 4.039 vots i un 0’21% punts percentuals. Baixa menys que al conjunt de l’Estat, on Ciudadanos té un descens del 0’89% de punt percentual.\nSobirania per les Illes obté 7.413 vots, un 1,6% dels vots emesos.\nPACMA obté 7.247 vots un 1’56% dels vots emesos. Puja 2.133 vots i un 0’5% en percentatge respecte al 20-D.\nUna interpretació de les dades:\nPel que fa al PP podríem suposar que l’increment ve majoritàriament de bona part dels 12.910 vots del PI que no es presentà aquesta vegada, dels 3.900 vots que perd Ciutadans i la recuperació d’uns milers d’abstencionistes anteriors, segurament motivats per la campanya de la por promoguda pel PP estatal. Per ells és un bon resultat, que permet apaivagar les bregues internes, i que fins i tot s’apropen al quart diputat ( el 8è diputat és pel segon quocient del PSOE amb 46.636 i el quart quocient del PP és de 40.715)\nEl PSOE recupera uns vots que l’ajuden a poder mantenir còmodament el segon diputat. És possible que sigui per alguns votants que abans votaren a MÉS, que s’abstingueren en les eleccions anteriors o d’alguns decebuts de Podem.\nCiudadanos sofreix una petita baixada pel vot útil del PP, però consolida les seves posicions electorals.\nEls vots de la coalició Unidos Podemos al conjunt de l’Estat, comparats tan sols amb els de Podemos del 20-D, mostren que al conjunt de l’Estat la coalició baixat de vots excepte al País Basc, les Illes Balears i qualque altra província. Fent una projecció del que ha passat a nivell estatal si MÉS no hagués format part de la coalició a les Illes, ens podria dur a pensar que Podem i EU baixarien un 17’88% de la seva suma anterior a la nostra comunitat ( 123.079 vots), el que suposaria que haurien obtingut després d’aplicar la mitjana de descens estatal, 101.073 vots. Per tan l’aportació hipotètica de MÉS a la coalició hauria estat de 16.739 vots. És a dir que 17.138 vots de MÉS el 20-D no haurien anat a la coalició i uns altres 22.006 vots perduts podrien ser atribuïts a les altres forces.\nEvidentment aquest calcul és a la grossa i no té cap valor científic. Però tal volta ens ajuda a plantejar la reflexió sobre el que ha pogut passar al conjunt de la coalició. En un article que vaig llegir al diari digital Público, es feia referència a unes dades de l’enquesta del CIS abans de les eleccions. Segons l’enquesta en torn a un 25% dels votants d’IU deien que no votarien de cap manera a Podemos, i en torn a un 20% dels votants de Podemos, manifestaven que no votarien en cap cas a IU. Això explicaria que el 1.100.000 vots que perd la coalició, sobre la suma hipotètica dels vots obtinguts quan anaren per separat, no vagin a cap altra força política, sinó que vagin cap a l’abstenció.\nPel que fa a les Illes Balears, a més de les incompatibilitats entre una part dels votants d’IU i de Podem entre si, caldria afegir les incompatibilitats entre alguns votants de Podem i EU respecte al caràcter sobiranista de MÉS i el seu protagonisme dintre la coalició, i viceversa, alguns votants de MÉS disgustats ja sia pel fet de votar a un cap de llista de partit estatal o molests per les circumstàncies de la negociació.\nEs a dir, es creuen les possibilitats d’incompatibilitats entre els hipotètics votants, el que fa que augmenti la pèrdua de vots des de diferents camps. Malgrat això i amb totes les turbulències de la campanya, un 25% dels votants a les Illes han donat suport a la coalició. Les Illes Balears entren en el mapa estatal on el PSOE no és la primera força política de l’esquerra, juntament amb Catalunya, País Valencià, País Basc, Navarra, Madrid i les províncies gallegues d’A Corunya i Pontevedra. Un mapa a retenir per poder analitzar i entendre moltes de les coses que passen i poden passar a l’Estat espanyol.\nUna consideració a fer: El 20-D a les Illes Balears, Esquerra Unida tingué el suport d’un sector d’Esquerra Republicana de Mallorca. Dels 11.451 vots que tingué aleshores, es podria estimar que aquí no tots aquests vots eren d’EU. D’aquests vots tradicionals d’ER, en torn a 4.000 el 2011, tan sols una part anaren a EU el 20-D. Ara haurien anat a Sobirania per a les Illes.\nAltra consideració seria el supòsit de què MÉS s’hagués volgut presentar en solitari el 26-J. Amb la dificultat de la quasi certesa que no sortiria el diputat, és previsible que hagués tingut una baixada molt important del seu vot respecte del 20-D. L’efecte del vot útil cap al PSOE o Podem segurament s’hagués evidenciat molt més. MÉS amb la coalició ha perdut alguns milenars de vots que han anat cap al PSOE, alguns milenars que han pogut anar a SI, però segurament la majoria del vot que abans els havia votat el 20-D i no ho ha fet per a la coalició el 26-J, ha anat a l’abstenció.\nPel que fa a Sobirania per a les Illes, a més dels votants d’ER que mai han votat MÉS, hi hauria que afegir uns milenars d’antics votants de MÉS el 20-D. Els 7.413 vots obtinguts. no permeten dir que hagin cobert massa expectatives de recanvi.\nI del Senat?\nÉs prou significativa la diferència d’importància política que és dona a les candidatures al Senat a Mallorca, de les que tenen a Menorca o a Eivissa-Formentera. A Mallorca pràcticament no es valora, mentre que a Menorca es considera més important que la pròpia candidatura al Congrés, i si fa no fa, igual passa a les altres dues illes. Elegir tres senadors per Mallorca i poder votar sols dos candidats, permet que hi hagi sempre un senador de la minoria. A Menorca i a Eivissa-Formentera, el fet d’elegir tan sols un senador, converteix l’elecció en un sistema majoritari d’un sol guanyador.\nA Menorca i a Eivissa-Formentera, sols quan hi hagut candidatures unitàries de tota l’esquerra, s’ha pogut obtenir la victòria. El fet que Ciudadanos presentés també candidatures en aquestes illes, dividint el vot de la dreta, va fer pensar a molta gent progressista de Menorca en la possibilitat de guanyar l’escó amb la candidatura de la independent Margalida Joana Benejam, amb el suport, en el darrer moment, de la coalició Unidos Podemos. Va obtenir un gran resultat amb 12.037 vots ( un 30’39%) front als 13.239 vots de la candidata del PP (un 33’42%), però no va poder obtenir l’escó. El candidat del PSOE obté 7.711 vots ( un 19’47%) i el de Ciudadanos 4.761 vots ( un 11,91%). A Menorca la suma de vots de les candidatures d’esquerra sumen més vots que la suma de les dretes.\nNo passa així a Eivissa-Formentera, on el candidat del PP s’imposa per 19.316 vots ( un 35’83%) front al candidat de Podemos (Unidos Podemos) que n’obté 12.766 ( un 23’68%), el candidat del PSOE 11.990 (un 22’24%) i la candidata de Ciudadanos 6.733 ( un 12,49%).\nA Mallorca els senadors del PP treuen 127.224 i 124.325 vots ( 35’49% i 34’68%) i els d’Units Podem MÉS 84.826 i 76.092 ( 23’66% i 21’23%). Els del PSOE treuen 74.020 i 68.214 (20’65% i 19’03%). Els de Ciudadanos 43.757 i 40.881 vots ( un 12’21% i 11’4%). Se reprodueix el fet més significatiu que succeí el 20-D. La minoria majoritària de l’esquerra mallorquina en el Senat deixa de ser el PSOE.\nPens que el tema del Senat s’hauria de debatre amb una visió diferent per part de l’esquerra. El desprestigi de l’anomenada cambra alta, no pot suposar menysprear la capacitat de bloqueig de la institució. Malgrat la batalla política més important és la del Congrés, el Senat no hauria de ser considerat un simple apèndix. Desgraciadament aquests monstre inoperant mal anomenat cambra territorial, és tan sols una cambra reproductora de l’estructura centralista, basada en una realitat política purament administrativa com són les províncies, i a més, considerades com a ens iguals i del mateix pes polític cadascuna d’elles. Compta amb una majoria absoluta del PP, gens representativa del seu pes polític real. També necessitaria d’una batalla específica diferenciada per a derrotar-lo. Però això ja és un tema que s’escapa de l’àmbit d’aquest article.\nI com afectaran els resultats a MÉS?\nTal volta és la força política més sacsejada des del 20-D al 26-J. No perquè les altres se n’alliberin. Després dels resultats de les eleccions hi ha les gestions d’aquests. I a vegades comporten molt més perills. Les onades post-electorals afectaran més als partits estatals que al propi MÉS. No s’ha resolt la incògnita de com es governarà l’Estat. En unes eleccions generals MÉS sofreix. En 6 mesos ha plantejat dues maneres diferents d’afrontar-les des del pur interès partidari i programàtic. Anar sols no va anar bé en l’objectiu de treure un diputat. Anar en coalició el 26-J tampoc. Tant en unes com en les altres, MÉS ha demostrat la seva presència i la solidesa de la seva estructura orgànica. Però probablement la subtilesa de tant de canvis tàctics en tan breus períodes de temps, s’interpretin de diverses maneres en diferents franges d’electors.\nHaurà de saber pair els sotracs de la pèrdua de votants en les dues darreres eleccions generals, i, a l’hora, afinar molt més en l’anàlisi de la transversalitat del vot municipal i autonòmic que va obtenir ara farà un any. Caldrà fer un debat rigorós i seré, però des de l’avantatge de la feina feta i molt propera al propi territori. Hi haurà debat profund i potent a MÉS. I tot apunta que es farà des de la maduresa i per l’aposta per l’ampliació i consolidació del propi projecte.\nDesprés de la ressaca electoral segueixen existint els mateixos problemes estructurals que afecten a les nostres Illes. Amb un diputat propi és més fàcil posar a les Illes Balears en el tauler polític espanyol. Però una força sobiranista assenyada i potent segueix essent més necessària que mai. Amb obertura ampla de mires. Amb capacitat de diàleg amb la resta de l’esquerra. Amb la voluntat d’avançar en la complexa construcció nacional de les nostres Illes. Amb vocació d’incidir en el debat de les idees i promoure canvis culturals. Amb donar suport a les mobilitzacions socials i projectes alternatius que ja és produeixen a la societat civil. MÉS farà falta més que mai.\nDel 20de desembre al 26 de juny: (OpenDocument Text – 99 kB)


Política de Privadesa i Protecció de Dades - Ramon Bergadà\nRamon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L., ha adoptat les mesures necessàries per mantenir el nivell de seguretat requerit, segons la naturalesa de les dades personals tractats i les circumstàncies del tractament, amb l'objecte d'evitar, en la mesura del possible i sempre segons l'estat de la tècnica, la seva alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat.\nL'estructura de fitxers, equips i sistemes d'informació amb l'objecte de donar compliment a la legislació vigent en matèria de protecció de dades, s'aplicaran a tots els fitxers, temporals o permanents, titularitat de Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L., que continguin dades de caràcter personal, així com a qualsevol equip o sistema d'informació que els tracti. Tot el personal contractat per Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L. i els seus Encarregats de Tractament, estan obligats al compliment de la citada normativa, amb especial atenció quant a les seves funcions i obligacions, que seran degudament determinades per Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L.\nL'acceptació de les presents condicions, precisa de l'usuari la recollida d'unes dades imprescindibles per a la prestació dels seus serveis, que li seran sol·licitats personalment a través de formularis o de la pàgina Web. Al moment que un usuari es registra en el lloc web, o realitza una comanda, les seves dades personals, domiciliaris, i els relatius a les seves compres i formes de pagament, són incorporats a la nostra base de dades per tramitar la comanda, i romanen disponibles per a consulta de l'usuari. Perquè la informació que contenen els nostres fitxers estigui sempre actualitzada i no contingui errors, demanem als nostres clients i usuaris que ens comuniquin, com més aviat millor, les modificacions i rectificacions de les seves dades de caràcter personal.\nEls drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició, podran ser exercitats per l'usuari, o qui a est representi, mitjançant sol·licitud escrita i signada, dirigida a Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L., C/ Recs, 26, 43201 Reus - Tarragona, Espanya. No obstant això podran utilitzar-se altres mitjans que permetin reconèixer la identitat del client que exerciti qualsevol dels anteriors drets.\nL’usuari presta el seu consentiment per a que Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L. pugui fer ús de les seves dades personals a fi de prestar un correcte compliment dels serveis contractats. Així mateix, l'usuari presta el seu consentiment exprés al fet que les seves dades puguin ser utilitzats per Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L. per a l'enviament de comunicacions comercials, incloses les comunicacions electròniques, dels seus productes i serveis per a empreses (material d'oficina, mobiliari, productes i serveis informàtics i internet, i disseny i desenvolupament web), a través de qualssevol de les seves marques comercials i llocs web de la seva propietat. L'emplenament del formulari inclòs en el lloc o l'enviament de correus electrònics o altres comunicacions a Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L., implica el consentiment exprés del client a la inclusió de les seves dades de caràcter personal en el referit fitxer automatitzat, titularitat de Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L.. Al temps de la petició d'aquesta informació, es comunicarà al client o usuari del destinatari de la informació, de la finalitat per la qual es recullen les dades, de la identitat i adreça del Responsable del Fitxer i de la facultat de l'usuari d'exercitar els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició al tractament de les seves dades.\nRamon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L. no cedeix dades de caràcter personal sense el consentiment exprés dels seus titulars, que haurà de ser concedit en cada ocasió, sent només cedits amb la finalitat expressada i sempre amb el consentiment de l'usuari o client. Per al compliment dels seus serveis, Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L., facilitarà el nom i cognoms, adreça i número de telèfon dels usuaris a les empreses de transport que col·laboren amb l'entitat per a la prestació del servei.\nLes dades recollides en totes les comunicacions privades entre Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L. i els clients o usuaris seran tractats amb absoluta confidencialitat, comprometent-se Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L. a l'obligació de secret de les dades de caràcter personal, al seu deure guardar-los i adoptar totes les mesures necessàries que evitin la seva alteració, pèrdua i tractament o accés no autoritzat, d'acord amb l'establert en el Reglament de Mesures de Seguretat dels Fitxers Automatitzats que continguin dades de caràcter personal. A més, també tindrà la condició de confidencial la informació de qualsevol tipus que les parts intercanviïn entre si, aquella que aquestes acordin que té tal naturalesa, o la que simplement veure's sobre el contingut d'aquesta informació. La visualització de dades a través d'Internet, no suposarà l'accés directe als mateixos, excepte consentiment exprés del seu titular per a cada ocasió. Recomanem al client que no faciliti a tercer algun la seva identificació, contrasenya o nombres de referència que Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L. pogués proporcionar-li. Així mateix, per garantir que la protecció del secret professional entre Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L. i el client es preservi en totes les comunicacions, el client/usuari no ha de revelar la informació confidencial a tercers.\nRamon Bergadà Mecanització d’Oficines, S.L. es reserva el dret de modificar la seva política de seguretat i protecció de dades amb el objectiu de adaptar-ho a les novetats legislatives o jurisprudencials, així com les que poguessin derivar-se de codis tipus existents en la matèria, o per decisions corporatives estratègiques, amb efectes de la data de publicació de dita modificació a la pàgina Web de Ramon Bergadà Mecanització d´Oficines, S.L.. Ramon Bergada Mecanització d´Oficines, S.L., a tenor de la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, els comunica que l'accepció àmplia d'aquesta Llei, engloba entre aquests serveis el subministrament d'informació per dita mitjana. En tot cas, serà aplicable referent a això, la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de Desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, i la seva normativa de desenvolupament, especialment, pel que fa a l'obtenció de dades personals, la informació als interessats i la creació i manteniment de fitxers de dades personals.


-El rei tenia TOT EL PODER.\n- La monarquia era de caràcter diví  el poder ve de Déu, no passa\ncomptes amb ningú, només amb Déu.\n- Els governats eren SÚBDITS, no tenien cap dret.\n- El rei tenia l’ajuda de diferents institucions:\n- Consells d’Estat\n- a vegades també consultava els parlaments (quan volia diners\nper la guerra o aprovar nous impostos)\n- Estats Generals  França\n- Corts  Espanya\n•Parlament  origen medieval\n• format per representants dels 3 estaments (NO HI HAVIA\n-S. XVIII  fi dels grans conflictes(Guerra dels Trenta anys). Pau relativa\n augment de la població\nNous conreus (patata, blat de moro….)\nMillora situació econòmica\n1713. Tractat d’Utrecht\n-Augment població  augment de la demanda de diferents productes.\n- augment de preus (+ beneficis)\n- augment de producció\n-Governs  impulsen reformes en l’agricultura\n- financien la instal·lació de manufactures (objectes de luxe)\n- protecció de companyies comercials\n- Importància del comerç colonial\nEL COMERÇ COLONIAL I EL TRÀFIC D’ESCLAUS\n- desigualtat civil  2 grups (PRIVILEGIATS I NO PRIVILEGIATS.\n- societat estancada  pertànyer a 1 estament per naixement.\n- difícil ascens social (entrar a l’Església, monestir o sacerdoci)\nPrivilegiats: noblesa i clero\n- possessió de terres  explotats en règim senyorial.\n- accés a càrrecs públics.\n- no paguen impostos\n- NOBLESA: viu de rendes de la terra.\n- concessions honorífiques (banc església)\n- econòmiques (no col·laborar en obres públiques)\n- fiscals (no paguen impostos, en cobren als pagesos)\n- CLERO: també viu de renda (terres) + delme (1/10 part)\n- alt clero: molts luxes i privilegis (=noblesa)\n- baix clero: origen estat popular i vida modesta\nNo privilegiats. Tercer estat\n- majoria població (90 – 95%)\n- grup heterogeni: persones molt diferents, condició econòmica i\nBURGESIA (grans artesans, comerciants i banquers)\n- grup + ric\n- NO té influència política\nCLASSES POPULARS urbanes (petits artesans, servents, soldats,\nobrers de les manufactures…)\nPAGESOS (serfs, arrendataris, propietaris)\n- gurp + nombrós de la població\n- dures condicions de vida\n- obligats a treballar les terres dels privilegiats\n drets senyorials (impostos pagats als senyors)\n-moviment intel·lectual que qüestiona els principis de l’Antic Règim.\nApareix a Europa al segle XVIII.\n-defensa la fe en la RAÓ (intel·ligència humana) i no la pot substituir\nres, ni la tradició , ni l’autoritat, ni la revelació.\n- NO supersticions.\n- John Locke  critica l’absolutisme i planteja la divisió de\n- Isaac Newton  mètode científic basat en l’observació i la\ncomprovació dels fets plantejats.\nSEGLE XVIII = SEGLE DE LES LLUMS\n-Defensa del principi de llibertat i igualtat de tots els éssers humans.\n- oposició societat estamental\n- defensen mobilitat social\nEl pensament econòmic\nAntic Règim  mercantilisme (defensa acumulació de riquesa i el\ncomerç és la millor activitat)\nIl·lustració  FISIOCRÀCIA\n- agricultura és la base de la riquesa\n- defensa propietat privada\n- defensen llibertat de comerç i indústria\n- oposició a intervenció de l’Estat en economia.\n-Oposició a l’absolutisme\n- Nova doctrina: LIBERALISME\n- Montesquieu  divisió de poders\n- Poder executiu\n- Poder judicial (INDEPENDENT)\n-Rosseau  defineix el contracte social\n- pacte entre tots els ciutadans\n-Planteja el principi de SOBIRANIA NAICONAL\n poder és del poble, de tots\nels ciutadans i l’expressen amb\n-Voltaire  defensa la necessitat d’1 parlament\n limita el poder del rei\n- Defensa 1 sistema fiscal, no només per al poble.\n- s. XVII: canvis polítics a Anglaterra\n- influència idees il·lustrades → despotisme il·lustrat\n-Poder reial limitat pel Parlament → PACTISME\n- autoritzava a declarar la guerra\n-s. XVII: canvi dinastia → STUART\n- trencar PACTISME → governar sense control del Parlament\n- detencions i execucions d’opositors\n- guerra civil. 1649: Carles I ajusticiat → REPÚBLICA\n- Oliver Cromwell → dictadura militar\n- 1660: Parlament restableix la monarquia\n- Carles II: 1679 a favor d’HABEAS CORPUS\n- 1689: nova revolta → fi dinastia STUART\n→ nova dinastia: GUILLEM D’ORANGE\n- Declaració de Drets (Bill of the Rights)\n- retorn a monarquia de poder limitat\n- NOVETAT: es garanteix la llibertat individual\n- bon exemple per Rev. Americana i Rev. Francesa\n-Influència idees il·lustrades → reformes\n- idees de progrés, racionalització i modernitat\n- MANTENIMENT PODER ABSOLUT\nEx: Text Frederic II de Prússia\n- administració de l’Estat\n- reforma de l’ensenyament (obligatori i gratuït)\n- modernització agricultura (Fisiocràcia ≠ Mercantilisme)\n- desenvolupament de manufactures (impuls de\n- liberalització producció i comerç (menys taxes)\n- difícil fer reformes i mantenir societat estamental i poder absolut\n→ revolucions liberals s. XIX\n-1a insurrecció colonial →13 colònies angleses (costa est Amèrica del Nord)\n- influència idees il·lustrades + revolució anglesa\n- excusa: taxes i impostos + monopoli comercial\n- NO representació al Parlament anglès\n- NO obeir lleis no votades pels seus representants\n-4 juliol 1776: Declaració d’independència dels EUA (Thomas Jefferson)\n- dret a la llibertat i recerca felicitat (coneixement + progrés)\n- drets inalienables del poble que cal respectar\n- 1787: Constitució dels Estats Units\n- 1a constitució escrita\n- separació i equilibri de poders\n- forma de govern: República + estructura federal\n- llibertat de religió, premsa, expressió i reunió\n- dret a ser jutjat per un jurat\n- procediment judicial per tothom\n- suport països europeus (França → rival Anglaterra)\n- derrota Yorktown. → 1r president: George Washington\n- FORTA INFLUÈNCIA A EUROPA (rev. Francesa)\nARRIBADA DINASTIA BORBÓ\n1700: mor Carles II de la casa d’Àustria (Habsburg)\n- no té descendència\n- testament  hereu: Felip d’Anjou, casa dels Borbó (França)\n- Potències europees en contra del testament.\n- por a l’enfortiment de la casa de Borbó (Espanya + França)\n- Imperi austríac\n-Conflicte internacional i intern:\n- Castella (en general)  fidel a Felip V\n- majoria Corona d’Aragó  partidaris arxiduc Carles  volen\nprotegir els furs\n1707. Batalla d’Almansa, 25 abril. (“quan el mal ve d’Almansa a tots\nalcança”)  ocupació filipista de València i Aragó\n1711. Mor emperador austríac\n arxiduc Carles emperador!  problema: pot controlar molt\nterritori si guanya la guerra\n- les potències europees busquen un pacte amb FelipV\n1713. Tractat d’Utrecht  fi de conflicte internacional\n- territoris europeus d’Espanya passen a Àustria (Milanesat,\nNàpols, Flandes i Sardenya)\n- Gran Bretanya obté Gibraltar i l’illa de Menorca\n-Barcelona i algunes ciutats es continuen oposant a Felip V i continua la guerra\n- no tenen cap suport, estan sols\n- setge de Barcelona durant 14 mesos\n- 40.000 soldats assetjant contra 6.000 defensant\n- personatges: Rafael Casanova i Antoni de Villarroel.\n- 11 setembre 1714  ocupació de Barcelona\n- 1716. Decret que fixa les normes d’administració per Catalunya (= que\naltres territoris de la Corona d’Aragó)\n- imposa el model castellà a tot el territori\n- suprimides institucions catalanes: Generalitat i Consell de Cent\n- tots els càrrecs nomenats pel rei i hi pot accedir qualsevol persona de tot\nel país  imposició castellà.\n-Institucions i administració borbòniques\n- imposició model centralista francès\n- TOT el PODER pel Rei\n-ajudat per secretaris (nomenats pel Rei)\n reunits en un Gabinet (Consell de Ministres)\n- Cort només es convocaven a petició del rei.\n- Consells ara només són per consultes\n- unificació del territori  divisió en províncies\n-Nova divisió territorial  províncies\n- capità general: poder militar i administratiu\n- audiències: administració i justícia\n- govern municipal  corregidors\n- recaptació d’impostos  intendents\nEL CREIXEMENT ECONÒMIC I EL REFORMISME\nSegle XVIII  etapa de creixement econòmic per Catalunya\n- diferències resta ESP  forta crisi s. XVII\n- augment de la població\n- reformes impositives: cadastre\n- beneficia Catalunya, pq era +\nequitatiu per la població\n- Creixement econòmic:\n- millores en l’agricultura\n- introducció de nous conreus (patata i\nblat de moro)\n- especialització vitivinícola\n- augmenten excedents  comerç!\n- censos emfitèutics (domini útil de la\nterra durant llarg termini a canvi d’un\n- ajuda al desenvolupament de les manufactures de cotó (indianes,\nestampats de cotó)\n- mesures aranzelàries (contra productes importats)\n faciliten el desenvolupament d’indústries locals\n- liberalització del comerç\n- expansió companyies comercials\n- catalans comercialitzaven amb Amèrica  tràfic esclaus Guinea\n- cafè, tabac, sucre\nIL·LUSTRACIÓ A CATALUNYA\n-Objectius il·lustrats: creixement econòmic + difusió ensenyament\n- reforma agrària per millorar l’agricultura\n fi a la concentració de terres en mans de privilegiats\npocs burgesos + molt poder dels privilegiats =\npoques idees il·lustrades\n- Personatges: comte de Floridablanca, comte de Campomanes,\nmarquès de la Ensenada….  REI: Carles III, despostisme il·lustrat\n- Madrid 1766. Rei: Carles III\n- decret que prohibeix les capes llargues i els barrets ala ampla\n- problemes per identificar delinqüents\n- cal portar capa curta i barret de 3 puntes (moda italiana)\n-Malestar per mesures del ministre:\n- encariment de productes de consum\n- a + de ser estranger\n-Amotinats davant el palau reial  rei cedeix als revoltats:\n- destitució ministre i revocació d’algunes ordres (preu aliments i vestimenta)\nA Utrecht (1713), Anglaterra, Holanda, Portugal, Savoia i Prússia van reconèixer\nFelip V com a rei d’Espanya a canvi de concessions territorials, comercials i el\nreconeixement del duc de Savoia com a rei. Menorca i Gibraltar van anar a\nparar a mans d’Anglaterra, així com un seguit de drets i privilegis comercials a\nl’Amèrica espanyola. Per a Savoia van ser Terranova, uns territoris cedits per\nLluís XIV a la badia del Hudson i Sicília. La Península Ibèrica i les colònies\namericanes quedaven en mans de Felip V.\nD’altra banda, a Tractat de Rastatt (1714), es signava la pau amb l’emperador\nCarles VI (l’antic arxiduc Carles) que va rebre Nàpols, Sardenya, el Milanesat i\nFlandes com a compensació per haver-se retirat de la lluita, que encara es\nmantenia, entre Felip V i les institucions catalanes.


Rosa Sala Rose | Un que passava\nArxiu d'etiquetes: Rosa Sala Rose\nDe concursos i premis\nAnys enrere, els llargs matins de diumenge els passava escoltant música clàssica a la ràdio. No recordo quin programa era, ni en quina emissora el feien, però sí que hi feien un concurs: una pregunta sobre el tema de què havien parlat que es podia respondre per correu o per correu electrònic. Les anava deixant passar, sense atrevir-me a enviar la resposta malgrat que més d’una vegada pensava: «Em sembla que la resposta és tal». Però vet aquí que un dia, en sentir la resposta, no vaig pensar «em sembla que la resposta és tal», sinó «ostres, la resposta és tal i diria que hi vaig llegir a tal lloc». Va ser la primera vegada que em vaig atrevir a respondre, i vaig guanyar. De fet, vaig guanyar tres o quatre vegades seguides; aquest fet ens semblava tan extraordinari que començàrem a fer broma sobre l’audiència del programa. «Deus ser l’unic que se l’escolta», em deien a casa. I un dia el concurs va acabar, sense que en sabés la raó —llavors a casa em deien que o s’havien quedat sense premis o s’havien cansat de donar-li el premi sempre el mateix.\nAnys més tard, vaig participar més o menys assíduament a «El concurs del Divendres», que es feia a la facultat, que també vaig guanyar algunes vegades. Tampoc no és un gran mèrit, no hi participava gaire gent llavors, i hi havia més possibilitat que et toqués el premi.\nPerò d’això en fa temps, i ja no faig gaire cas de concursos. Fins que ha arribat la nova temporada de L’hora del lector i l’Emili Manzano hi proposa una mena de concurs: una pregunta relacionada amb el llibre que es presenta. La primera la vaig deixar passar, la de dijous 2 d’octubre em vaig animar a respondre-la: no en sabia la resposta, però gràcies a la intercessió de Sant Gúguel la vaig aconseguir. I encara vaig tenir més sort: hi havia premi per a cinc persones i la meva trucada va ser la cinquena.\nI ja en tinc un altre. Un altre llibre per alimentar el vici. De moment, permeteu-me que en presumeixi una mica. Del llibre, ja en parlaré més endavant.\nRosa Sala Rose, Lili Marleen. Canción de amor y muerte. Global Rhythm, 2008\nPD. I mentre no arribava el llibre, n’he aconseguit un altre gràcies a Lou Reed i Joan Margarit.\nPPD. Això no ho esperava pas: el llibre arriba amb dedicatòria de l’autora, Rosa Sala Rose.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cinema, ràdio i televisió, Llibres i lectures i s'ha etiquetat amb concursos, L'hora del lector, Lili Marleen, llibres, Rosa Sala Rose el 20 octubre 2008 per admin.


Almussafes reforça el seu Programa Municipal de Prevenció d’Addiccions - Ajuntament d'Almussafes\nAlmussafes reforça el seu Programa Municipal de Prevenció d’Addiccions\nBy Ajuntament d'Almussafes on 20 de noviembre de 2017\nSegons l’enquesta epidemiològica impulsada pel propi Ajuntament, els joves de la localitat s’inicien en el consum d’alcohol i drogues abans que la mitjana espanyola.\nMés de 300 estudiants de l’IES Almussafes, entre 11 i 17 anys, completaren el formulari anònim a finals del passat curs educatiu 2016-2017\nLa Regidoria de Benestar Social de l’Ajuntament d’Almussafes acaba de fer públics els resultats de la I Enquesta Epidemiològica d’Hàbits de Consum impulsada pel consistori, un estudi que arreplega que els adolescents de la localitat s’inicien en el consum d’alcohol, tabac i cànnabis una mica abans que en el conjunt d’Espanya. Segons l’informe que arreplega els resultats de l’enquesta, en la qual han participat 329 alumnes i alumnes d’Educació Secundària i Formació Bàsica de l’IES Almussafes, els i les joves almussafenys comencen a consumir aquestes substàncies més ràpid, encara que només un percentatge molt baix assegura consumir-les de forma esporàdica o habitual. L’estudi, elaborat per la psicòloga Cristina Martínez Albiach i finançat amb fons propis, servirà per a reorientar les accions preventives que des de fa onze anys duu a terme l’Ajuntament a través del seu Programa Municipal de Prevenció d’Addiccions, al que se sumen altres iniciatives com l’Escola de Famílies i el Programa de Provincial d’Activitats Preventives de la Diputació de València.\nLa I Enquesta Epidemiològica d’Hàbits de Consum impulsada per l’Ajuntament d’Almussafes, els resultats de la qual acaba de fer públics el departament de Benestar Social del consistori municipal, llança que els menors de la població s’inicien abans en el consum de drogues que la mitjana nacional. Segons aquest estudi, realitzat de manera online amb la col·laboració del professorat a un total de 329 alumnes i alumnes d’Educació Secundària Obligatòria i Formació Bàsica, els joves almussafenys tenen els seus primeres contactes amb l’alcohol als 13,3 anys, mentre que en el conjunt d’Espanya ho fan als 13,8 anys, segons l’informe ESTUDES publicat en 2014.\nA més, quant al consum de tabac, els enquestats asseguren que van començar als 13,8 anys, un poc abans que el reflectit en el citat estudi nacional, que situa l’inici dels joves espanyols als 13,9 anys. Respecte al consum de cànnabis, a Almussafes s’inicien als 14,5 i en el conjunt del territori espanyol als 14,8 anys. Segons el regidor de Benestar Social, Faustino Manzano, “els resultats obtinguts amb aquest estudi, finançat pel consistori, ens ajudaran a establir nous mecanismes de prevenció i, sobretot, a avançar els que ja tenim en marxa en la localitat des que es va iniciar el Programa Municipal de Prevenció d’Addiccions”.\nEn l’enquesta, que els alumnes d’entre 11 i 17 anys van emplenar de forma anònima del 8 al 15 de juny de 2017, també es ressalta que sobre el 37% dels adolescents ha provat l’alcohol per primera vegada entre els 13 i els 14 anys i que al voltant del 62% de la població adolescent de l’IES Almussafes reconeix haver provat aquesta substància. Actualment, el 65,3% d’aquesta població assegura que no es bevedora en actiu i el 34,7% restant usa l’alcohol amb freqüències diferents, la majoria quan ix de festa.\nEl 28% dels enquestats ha provat el tabac per primera vegada entre els 13 i els 15 anys i al voltant del 39% reconeix haver fumat. No obstant açò, el 83,5% d’ells assegura que no és fumador actiu. Prop del 5% fuma únicament quan ix de festa i el 4% reconeix fumar tabac tots o quasi tots els dies.\nFinalment, respecte al consum de cànnabis, la investigació, realitzada per la psicòloga Cristina Martínez Albiach, de l’empresa Impuls, sobre el 21% dels adolescents ha provat el cànnabis per primera vegada entre els 13 i els 16 anys. Al voltant del 23% dels enquestats reconeix haver provat algun derivat del cànnabis i el 10,7% dels quals ho han provat assegura que usa el cànnabis amb alguna freqüència. Concretament, prop del 7% el consumeix de manera esporàdica i el 3% reconeix fumar-lo de manera més continuada o habitual.\n“És clar que no són les xifres que ens haguera agradat trobar en aquesta enquesta, però cal ressaltar que l’objectiu era conèixer els hàbits de la població estudiantil per a orientar les nostres actuacions i fer-les més efectives”, assegura Manzano. L’equip que integra el departament de Benestar Social ja s’ha reunit ja amb l’AMPA de l’IES per a traslladar-los els resultats, explicar-los el programa i rebre suggeriments i inquietuds per a futures accions.\nIniciatives de prevenció\nPrecisament, l’Ajuntament d’Almussafes acaba de clausurar dos noves sessions de la denominada “Escola de Famílies”, una iniciativa en la qual s’ofereixen tallers formatius per als pares i mares que desitgen millorar l’educació dels seus fills i que tenen com a finalitat prevenir el consum de substàncies, ensenyar un ús adequat de les noves tecnologies i fomentar una autoestima adequada.\nA més de desenvolupar aquest programa municipal, l’Ajuntament d’Almussafes està adherit al Programa Provincial d’Activitats Preventives de la Diputació de València. Dins d’aquest projecte es duen a terme el taller de mòbils i Internet, dirigit als alumnes de 6é de Primària del CEIP Almassaf, el taller de Prevenció d’Addiccions Tecnològiques, al que assisteixen els estudiants de Formació Professional Bàsica, i el taller de Binge Drinking, en el qual els alumnes de Batxillerat treballen en la prevenció del consum intensiu d’alcohol, entre altres iniciatives oferides a través de la Regidoria de Benestar Social.\nAlmussafes reforça el seu...


'L'Exquisit Mediterrani', la nova marca gastroturística que donarà visibilitat i valor a la gastronomia\n4:08 pm - Saturday, 30 May 2020\n‘L’Exquisit Mediterrani’, la nova marca gastroturística que donarà visibilitat i valor a la gastronomia\nLa marca està basada en els colors de la palmera de la marca 'Comunitat Valenciana' i vinculada als valors de la dieta, la recepta, la manera de fer i l'hospitalitat en la taula\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha presentat hui en el Edifici Veles e Vents de València la nova Marca Gastroturística de la Comunitat Valenciana: ‘L’Exquisit Mediterrani’, que té com a objectiu donar major visibilitat i promoció al producte gastroturístic.\n“Esta nova marca aportarà valor a la nostra gastronomia posant de rellevància la qualitat extraordinària del nostre territori i manera de vida”. Així ha explicat Colomer la importància d’esta iniciativa, qui també ha destacat que “la gastronomia és el resultat d’una obra coral que es desenvolupa en tot el territori de la nostra Comunitat Valenciana, i el que des d’ací pretenem és saber interpretar bé el moment que vivim per a aportar coherència, estratègia i qualificació a un relat que, sens dubte, enriqueix el nostre model turístic”.\nAixí mateix, el secretari autonòmic de Turisme ha assenyalat que la marca “pretén servir de referència per a projectes turístics de base gastronòmica”. “Mitjançant esta nova marca es donarà cobertura a totes les accions promocionals del producte gastroturístic Comunitat Valenciana, ja que s’utilitzarà en totes aquelles accions de comunicació promogudes per Turisme CV o en aquelles que es realitzen en col·laboració amb altres entitats, en convivència amb Comunitat Valenciana/Mediterrani en Viu”, ha indicat Colomer.\nEls colors de la palmera\n‘L’Exquisit Mediterrani’ està basada en els colors de la palmera de la marca ‘Comunitat Valenciana’ i vinculada als valors de la dieta, la recepta, la manera de fer i l’hospitalitat en la taula. “És una proposta que es recolza sobre dos termes que enriqueixen el significat de marca i que són similars en els principals idiomes del nostre públic objectiu: mediterrani i exquisit“, ha explicat el secretari.\n“El concepte Mediterrani mostra el nostre caràcter, la nostra terra i mar, la nostra cultura i la nostra gastronomia” i ha afegit que exquisit “és un qualificatiu que mostra que és d’extraordinària qualitat, amb el que aquesta nova marca, identifica la gastronomia valenciana amb una proposta de valor“.\nExponent de la Dieta Mediterrània\nColomer també ha volgut ressaltar que la gastronomia de la Comunitat Valenciana “és exponent de la Dieta Mediterrània, amb gran varietat de productes i receptes de primera qualitat, associats al seu paisatge i història de mar, horta i muntanyes, tradicions romanes, musulmanes i cristianes que enllacen amb la cuina de hui amb identitat pròpia”.\nPrevious articleEls bous al carrer tornen al Centre Històric de Xàbia per Sant Sebastià\nNext articleUna mare viu amb el seu fill discapacitat en un traster a València des que els van desallotjar a l’octubre


Un esdeveniment que celebra la primavera i que té per objectiu mostrar les potencialitats del paisatge santjoanenc per ser gaudit amb als 5 sentits.\nLa primavera ha arribat amb força a Sant Joan les Fonts i per celebrar-ho s’ha presentat la primera edició de Sant Joan les Fonts amb els 5 sentits, una evolució de la clàssica exposició de flors que s’ha fet durant gairebé vint anys (Sant Joan Les Flors), però més sostenible i adaptada al territori. A l’acte, que ha tingut lloc avui als jardins de can Vila (Castell de Juvinyà), hi han participat l’alcaldessa de Sant Joan les Fonts, Maria Vidal; la regidora de Promoció municipal, Anna Serra; la tècnica de Cultura, Turisme i Promoció, Anna Escarpanter; i la tècnica d’Esdeveniments, Jenine Subirana.\nL’esdeveniment tindrà lloc el cap de setmana del 21 i 22 de maig distribuït en 5 àrees principals i va molt més enllà d’una mostra ornamental de flors. A part de mirar, els organitzadors volen mostrar als i les visitants les potencialitats del paisatge santjoanenc per ser gaudit amb als 5 sentits. Per això s’han organitzat tot un seguit d’activitats que engloben tallers, xerrades, caminades, banys de natura, presentacions de llibres, poemes de flors i experiències sensorials, entre altres.\nL’ornamentació floral seguirà tenint en el seu espai amb 26 punts arreu del municipi. En aquesta ocasió, a més, es dona gran rellevància a les nombroses fonts del territori, que seran l’escenari diverses actuacions musicals repartides durant tot el cap de setmana.\nEn l’organització de la mostra col·laboren també un gran nombre de voluntariat i d’empreses que han volgut posar el seu granet de sorra per fer de l’acte una gran celebració de la primavera.\nMés d’una trentena d’activitats per a tots els públics\nVisita guiada a l’exposició de bonsais\nAmb l’associació Amics del Bonsai de Sant Joan les Fonts. En aquesta edició, a part de l’exposició i la visita guiada, també farà un taller de disseny.\nTaller de formulació de Flors de Bach amb Sandra Bartrina\nAlexandra Bartrina és terapeuta i professora de Flors de Bach, Reflexologia, Astrologia i moltes altres tècniques a l’INSTENAT (Institut Superior de Teràpies Naturals) i l’ICATNA (Institut Català de Teràpies Naturals).\nMúsica a les fonts: Quintet de corda 4L\nFormat per Josep Ramon Llobet, Anna Maria Llandrich, Marc Llobet, Anna Llobet i Cristina Llobet, el quintet de corda 4L actuarà amb les fonts com a escenaris i interpretaran obres d’estils diversos que evoquen la natura...\nTaller “Viatge amb les aromes” amb Isabel Costa-LXIRelements\nIsabel Costa, llicenciada en Química, Aromateràpia i Alquímia, ens proposa gaudir d’una experiència sensitiva d’equilibri i benestar a través de l’olfacte.\nBany de natura amb Guillem Vila\nEl bany de bosc és un passeig tranquil dins la natura per aturar l’activitat física i mental i retrobar la tranquil·litat per connectar amb nosaltres mateixos.\nUna peça artística itinerant, una posada en escena de tres cossos pintats, una obra d’art biodegradable 100% construïda amb naturalesa morta recollida pel territori: espart, argiles, espècies, pigments, tints, flors seques, branques, llavors i cola natural.\nPresentació del llibre Flores de Bach de Sandra Bartrina\nLa fundadora d’ICATNA (Institut Català de Teràpies Naturals) presenta la segona edició del seu llibre Flores de Bach. Su uso y diccionario de enfermedades, publicat per l’editorial Oliveras.\nConcert amb el “Cuartet” de Bianya\nRitmes de swing, jazz, cançons d’autor, música de pel·lícules... a càrrec d’un grup format per Albert Girona (veu, guitarra i ukelele), Lluís Cases (baix), Jordi Zapata (guitarra), Esteve Ràfols (bateria), Jordi Marguí (saxos) i Marc Busquets (violí).\nBall de l’hora de la flor al prat amb Dj Kurba\nEl gran Dj Kurba ha preparat una selecció musical molt especial, centrada en cançons de tot tipus i estils que parlen de flors i primaveres, per ballar i celebrar la festa.\nCaminada a la cinglera de Fontfreda. Vulcanisme i vegetació\nEntre colades, Jordi Zapata Coll, extècnic del Museu del Volcans, tècnic forestal i observador meteorològic, parlarà dels orígens del vulcanisme, del clima i la vegetació d’aquest lloc tan especial.\nTaller “Ungüent per a les cremades, talls, picades, irritacions cutànies”\nLa Gemma, de Tremendinas Garrotxa, mostrarà les virtuts d’algunes plantes fàcils de reconèixer i com fer una pomada extraordinària, molt útil per a cremades, talls, picades, irritacions cutànies...\nMúsica amb Esmuvi\nL’escola Esmuvi impulsa la música en grup, a través dels combos, com a eina de creixement personal i relacional.\nL’associació Amics del Bonsai de Sant Joan les Fonts ensenyarà a podar i a donar la forma als bonsais, així com a manipular la fusta morta per protegir-lo.\nTot passejant pel Jardí de les Olors del monestir de Sant Joan les Fonts l’astrònom i jardiner David Soler explicarà la relació que hi ha entre les estrelles, les flors i les seves olors.\nPlantes silvestres per als sentits (píndola etnobotànica)\nA càrrec del col·lectiu Eixarcolant, microtaller molt dinàmic per descobrir les anomenades males herbes d’ús gastronòmic que creixen en el nostre entorn. Un tastet guiat a cegues per aprendre a identificar-les i incorporar-les al nostre dia a dia.\nHaikus i Flors\nPresentació del llibre “Sota un cirerer” d’Anna Vila i Josep M. Cros, de l’editorial Oliveras. Lectures de haikus a càrrec de l’Associació Garrotxa Cultural, Rapsòdia i Amics de les Lletres Garrotxines.\nLa singularitat del territori (lava, clima, paisatge...)\nXerrada a càrrec de Jordi Zapata Coll, membre de l’Agrupació Naturalista i Ecologista de la Garrotxa, que explicarà el perquè d’aquest territori tan singular.\nSant Joan les Fonts amb els 5 sentits convida a sembrar una llavor ecològica i emportar-la a casa.\nConte La flor que va esmorzar un raig de sol amb Dolors Arqué\nTaller “Xarop per a refredats”\nTaller a càrrec de Gemma de Tremendinas Garrotxa per conèixer algunes plantes que tenen virtuts per guarir símptomes del refredat, com la tos, la febre alta i la mucositat.\nCombos de l’Escola Municipal de Música de Besalú\nMúsica a les Fonts amb Miquel i Albert Pradas\nL’Albert i Miquel Pradas alegraran la Música a les Fonts amb instruments molt peculiars: trompetes, acordió i cajón.\nPoemes i Flors\nEls jardins de can Vila acolliran l’Associació Garrotxa Cultural, Rapsòdia i Amics de les Lletres Garrotxines, que recitaran poemes amb plantes i flors com a protagonistes.\nActuació de Surti com Surti\nEl grup santjoanenc Surti com surti estrena l’espectacle d’aquesta temporada amb motiu de la festa en homenatge a la vellesa.\nTast de cerveses amb Hopsters\nHopsters es una fàbrica de cervesa artesana fundada pels germans Nash i Nathan Dérégnieaux a la seva ciutat natal, Besalú. La seva formació com a xefs professionals influeix en el seu estil d’elaboració cervesera, igual que la seva profunda connexió amb la natura i tot allò que ofereix.\nEl Jardí de l’Hort del Rector compta amb un seguit de plantes aromàtiques i un recorregut per fer descalç envoltat de diferents olors.\nTaller sensitiu i joc de reconeixement\nUn petit taller de reconeixement de plantes aromàtiques en el qual s’explicaran els seus usos medicinals i culinaris.\nTaller de coronetes de flors\nA càrrec de Diademes Laura, una artesana es dedica a l’elaboració de complements i decoració fets amb flors, preservades, seques, naturals o artificials.\nRuta Rondacroquis del Parc de les Olors: la ruta autoguiada per dibuixar\nQui vulgui dibuixar i no porti els estris necessaris, als punts d’informació del Prat de can Miquelet i de l’Oficina de Turisme es venen la carpeta del Rondacroquis.\nConcurs de pintura de l’Escola Municipal de Belles Arts\nTaller “Llençant bombes”\nLa Fundació Nzuri Daima proposa aquest taller per construir bombes de llavors, que són petites i caben en el palmell de la mà.\nTambé hi haurà una parada d’intercanvi de plantes, un mercat, food trucks i un trenet per recórrer el municipi sense necessitat de caminar.


El Llagostera, a un pas de la glòria - FutbolCatalunya.com\nPublicat 1 de desembre de 2020 | per Jordi Grifol\nEn un any complicat pel futbol català, el Llagostera disputarà la final de la Copa Federació davant Las Rozas. Noranta minuts els separen de guanyar aquesta copa que encara no tenen\nAquesta és la imatge que tots desitgem presenciar aquest dimecres a la Copa RFEF // FOTO: Àlex Gallardo\n“Guanyar el títol quedaria per sempre al record, seria un motiu d’orgull pel club i pel poble”. Així expressava Pitu Comadevall el que significaria per la UE Llagostera poder aixecar la Copa Federació, títol que falta a les vitrines del club. No es pot fallar.\nLas Rozas serà el rival del conjunt blaugrana en aquesta final, que es disputarà aquest dimecres a les 18:00h a l’Estadi Dehesa de Navalcarbón, l’estadi del conjunt madrileny. El conjunt que milita al grup V de la Segona B, ha hagut de superar a equips com el Melilla i el Leioa en última instància.\nMalgrat això, els mèrits realitzats a aquesta Copa no van servir a Iván Helguera, exjugador del Reial Madrid, per continuar dirigint l’equip.\nEls mals resultats de l’equip a la lliga van sentenciar l’entrenador, després d’haver sumat un punt de dotze possible. Manolo Cano és el tècnic actual de l’equip, amb el qual han guanyat un partit i n’han perdut l’altre.\nNo serà un partit fàcil, ja que Las Rozas compta amb veterania i jugadors contrastats com Provencio i Marcos Gullón, amb moltes temporades al futbol professional a les seves botes. Tot i així, la dinàmica d’aquest equip fa que estigui tot ben obert de cara dimecres, el Llagostera tindrà moltes possibilitats.\nEjea, Nàstic de Tarragona, Platges de Calvia i UCAM Mùrcia ja han estat derrotats. Ara, Las Rozas // FOTO:Àlex Gallardo\nLLAGOSTERA, MOLT SÒLID\nL’equip d’Oriol Alsina ha hagut de superar rivals complicats per arribar a la final, i ho ha aconseguit. Ejea, Nàstic de Tarragona, Platges de Calvia i, finalment, l’UCAM Murcia han sigut derrotats pels gironins. El Llagostera, pel que fa la lliga, s’ha mostrat molt sòlid a nivell defensiu, encaixant dos gols i concedint només una derrota en sis partits.\nL’assumpte pendent de l’equip en lliga segueix sent la faceta ofensiva, ja que amb tres gols a favor només han pogut sumar els tres punts en una ocasió.\nOriol Alsina va voler ser cautelós a la prèvia de la final, sent conscient que caldrà esforçar-se al màxim. Las Rozas és un equip “fet per pujar de categoria”, amb futbolistes “de molta qualitat”, segons explicava l’entrenador català. A l’estadi hi haurà públic, uns 400 aficionats del conjunt local, fet que pot resultar un handicap per l’equip català.\nTot i així, la UE Llagostera té, a noranta minuts, la oportunitat d’aixecar una copa que encara no posseeix. Tocarà fer història.\nPublicat a Copa RFEF, Titulars | Tagged Especials, Llagostera


Destaquen inversions com la compra del celler de la Cooperativa, la instal·lació de plaques solars al Poliesportiu o el camí peatonal de Castellmoster\nImatge de l'edifici del magatzem de la Cooperativa, que passarà a ser l'any vinent de titularitat municipal AJUNTAMENT DE CASTELLVELL DEL CAMP\nDijous, 02 Desembre 2021 13:44\nEl Ple ordinari de l'Ajuntament de Castellvell del Camp va donar llum verda, aquest dimecres 1 de desembre, a l'aprovació inicial d'un pressupost de 2.902.722,11 euros per a l'exercici del 2022, que suposa un increment de 435.000 euros respecte al pressupost anterior. Els comptes van ser aprovats amb els vots favorables de l'equip de govern (ERC i Ara Castellvell) i amb l'abstenció de l'oposició (Junts per Castellvell i PSC). En el capítol d'inversions, destaca la compra de l'edifici del magatzem de la Cooperativa, el camí peatonal de Castellmoster o la reforma de la sala de vetlles. Com a novetat, aquest serà el primer exercici en què s'inclourà la proposta guanyadora dels Pressupostos Participatius del 2021, que va ser la instal·lació d'un tendal per a l'ombra al pati de l'escola i d'un rocòdrom.\nL'alcalde de Castellvell del Camp, Josep Sabaté, ha definit els nous comptes com “uns pressupostos socials, fets i pensats per a la gent”. Una prova d'això, ha dit, és la compra del celler “per assegurar que es quedi i doni servei al poble”. Sabaté també destaca que aquest pressupost “està molt lligat a la renovació energètica que estem començant a implantar”. El batlle també ha remarcat que s'han congelat les ordenances del 2022 per evitar incrementar la pressió fiscal sobre la ciutadania i ha afirmat que els diners que el consistori deixarà d'ingressar en concepte de plusvàlua “tampoc afectarà la butxaca dels nostres veïns veïnes”.\nEn l'apartat d'ingressos, les partides més importants s'obtindran del capítol d'impostos (1.217.646,51e); la participació als ingressos de l'Estat (528.000e); taxes, serveis i preus públics (332.376,33e); la subvenció de la Diputació de Tarragona del PAM 2021 i 2022 (304.287,27e); la venda de terrenys del SAU-8 (304.287,27e); la participació als ingressos de la Generalitat (92.000e) i l'Impost sobre Construcció, Instal·lacions i Obres (50.000e).\nEl pressupost inicial del 2022 contempla un capítol d'inversions de 616.388,25 euros. La inversió més destacada és l'operació de compra de l'edifici del magatzem de la Cooperativa (220.000e), que passarà a ser de titularitat municipal. L'actuació preveu l'adequació de l'equipament per convertir-lo en una sala polivalent, que estarà oberta tant a la programació d'activitats municipals com de les entitats del poble. D'aquesta manera, Castellvell guanyarà un espai amb més capacitat ja que la sala polivalent de l'Ajuntament només permet acollir actes de petit format.\nAltres inversions destacades del 2022 seran la instal·lació de plaques solars al Poliesportiu (107.351,20e); l'execució del camí peatonal de Castellmoster (63.666,40e); la reforma de la sala de vetlles -inclosa en el PAM- (61.713,13e); el reforç d'una part del refugi antiaeri (20.000e) o el canvi de parques de les llars d'infants (13.764e).\nEl tendal per a l'escola, proposta guanyadora dels Pressupostos Participatius\nCom a novetat, el pressupost d'inversions inclourà per primera vegada una partida destinada a la proposta guanyadora dels Pressupostos Participatius del 2021, que ha estat el projecte d'instal·lació d'un tendal per fer ombra a l'escola Santa Anna (30.000e). Es tracta d'una vella reivindicació de la comunitat educativa que es traduirà amb la construcció d'una gran marquesina, que anirà acompanyada d'una zona de lectura i d'un rocòdrom, entre altres elements.\nEls comptes del 2022 també destinaran una partida de 225.216,88e a l'amortització de préstecs i, d'aquesta manera, s'eixugarà l'endeutament.\nImatge de l'últim plenari de l'any de l'Ajuntament de Castellvell del Camp:\nNoves bonificacions de la taxa d'escombraries i de les tarifes d'aigua\nL'últim plenari de l'any també va acordar per unanimitat l'aprovació inicial de la modificació de la taxa de recollida d'escombraries. El canvi més significatiu és la bonificació del 50% de la taxa d'aquells contribuents que obtinguin uns ingressos anuals de la unitat familiar inferiors als establerts per l'indicador públic de renda d'efectes múltiples (IPREM) 14 pagues. Per gaudir d'aquesta bonificació, el sol·licitant haurà d'estar empadronat a Castellvell, amb un antiguitat mínima de dos anys de residència, i haurà de demostrar el seu topall d'ingressos amb la presentació de la declaració de la renda. A més, segons aquesta modificació, els “patis” -local destinat generalment a aparcar vehicles i altres usos no residencials- estaran exempts d'aquesta taxa.\nEl plenari també va donar llum verda al conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal del Baix Camp i l'Ajuntament de Castellvell del Camp per regular la delegació a favor de la comarca dels serveis de gestió de residus municipals. Aquest punt va es va aprovar amb els vots dels grups del govern (ERC i Ara Castellvell) i del PSC, i l'abstenció de Junts per Castellvell.\nEl ple també va aprovar per unanimitat les bonificacions de les tarifes dels serveis d'aigua potable. Gaudiran d'una bonificació del 50% de la quota fixa, del 50% del primer tram i del 25% del segon tram, els contribuents que obtinguin uns ingressos anuals de la unitat familiar inferiors als establerts per l'IPREM. No obstant això, aquelles famílies formades per cinc o més membres, gaudiran d'una bonificació del 50% de la quota fixa, del 50% del 70% del primer tram i del 50% del segon tram.\nLa sessió plenària va aprovar al preu públic per espectacles, actuacions culturals, musicals, o anàlogues organitzades per l'Ajuntament. També va acordar l'aprovació inicial del Reglament d'ús de la Biblioteca Municipal, que s'ha adaptat al de la Xarxa de Biblioteques Públiques de Catalunya. Els grups municipals també van aprovar el Reglament d'Honors, Distincions i Protocol de l'Ajuntament i el Pla Local de Joventut. Tots aquests acords es van prendre per unanimitat.\nEn un altre punt de l'ordre del dia, el Ple va aprovar amb els vots del govern (ERC i Ara Castellvell) i del PSC, i amb el vot en contra de Junts, la delegació de competències del Ple a favor de la Junta de Govern Local per l'establiment o modificació de preus públics. La raó exposada pel govern no és altra que donar més agilitat a aquests tràmits.\nFinalment, el plenari va acordar una moció d'ERC pel reconeixement públic del dol perinatal, gestacional i neonatal, que va ser recolzada per tots els grups.


La nova direccionalitat a Camprodon no agrada a tothom - Ripollès Digital\nLa nova direccionalitat a Camprodon no agrada a tothom\nL'ajuntament confirma que s'ha demanat als tècnics una nova solució per a la plaça Santa Maria\nDimecres, 27 de març de 2019 a les 10:33h\nEl darrer ple de l'ajuntament de Camprodon, aquest dimarts al vespre | Guillem Sánchez\nL'execució de les actuacions del Pla Local de Seguretat Viària 2018-2021 no han agradat a tots els veïns de Camprodon. Un nou model de circulació impulsat per l'equip de govern que no ha millorat la seguretat i exigeix donar més voltes per arribar a alguns punts, segons la visió de l'oposició. Així va quedar pal·lès durant l'últim ple, celebrat aquest dimarts al vespre. Des de Tots per Camprodon es van repassar una per una les zones on els canvis de direccionalitat aplicats creuen que són més conflictius: el carrer Llandrius, la sortida a la rotonda per l'estació d'autobusos, la carretera de Sant Joan i, sobretot, la plaça Santa Maria. S'interfereix, segons ells, amb la sortida i entrada a l'escola i a les misses. Jordi Berdala, de Tots per Camprodon, explica que «ara donem la volta a tota la plaça; un lloc que era poc transitat, el convertim en zona de pas de tota la gent que entra al municipi». Un pla que ha comptat amb el vist-i-plau del Servei Català de Trànsit. «Amb el què ens ha costat, no ha millorat la seguretat de Camprodon; ara estarem el doble o el triple per arribar on abans era un moment i hem dificultat l'accés al centre de la gent que pugui baixar de Vallter o Setcases», exposa Berdala.\nL'oposició demana, doncs, una revisió del pla. L'equip de govern confirma que cap canvi és definitiu. També reconeix que no els agrada la solució aplicada a la plaça Santa Maria i així ho han traslladat als tècnics perquè se'n plantegi una altra amb caràcter «urgent», com va reconèixer l'alcalde, Xavi Sala. El batlle demana «paciència» als veïns per adaptar-se als canvis i va defensar l'aplicació dels mateixos. S'ha actuat seguint una premissa clara de Trànsit. «Carrers bidireccionals amb cotxes aparcats a banda i banda no poden ser i haver-los convertit en sentit únic sens dubte va en favor de la mobilitat i la seguretat», va dir l'alcalde.\nAlguns veïns també van mostrar la seva disconformitat per la nova direccionalitat o per altres qüestions del municipi, en la darrera sessió ordinària amb Sala com a alcalde. El ple va aprovar una modificació de pressupost per operacions pendents d'aplicar i una de crèdit amb els vots en contra de l'oposició. Per unanimitat es van tirar endavant mocions per instar a la Generalitat a actuar contra la vespa velutina i de suport als centres especials de treball d'entitats sense ànim de lucre.


Característiques – Instituto de Prospectiva y Análisis de la Realidad Social\nConstrucció totalment renovada de finals dels 80, amb vista a la vall de *Sentigosa, on la naturalesa salvatge i un entorn privilegiat de pau, harmonia i confort es fusionen permetent que interior i exterior sigui una mateixa experiència.\nLa Finca té 6 Ha de les quals 1.000 m2 de jardí i 4.000 m2 de prat envolten la construcció que compta amb uns 350m2, distribuïts en tres plantes. Les seves instal·lacions ofereixen un ampli menjador-sala d’estar amb llar de llenya, distribuït en dos ambients: zona de menjador (capacitat per a 8-10 persones), i zona de sala d’estar. Els amplis finestrals acosten la vigorosa naturalesa als ulls de l’observador. En primera planta se situa una àmplia cuina-office equipada i preparada per a cuinar de manera còmoda (admet 4 persones treballant).\nS’ofereixen tres àmplies habitacions dobles, una d’elles tipus suite (amb bany incorporat i vestidor), un despatx i una biblioteca distribuïdes en una mateixa planta i 3 banys complets distribuïts en dues plantes, un d’ells incorporat a l’habitació tipus suite. El tercer pis disposa d’una àmplia sala de treball per a grups.\nLa seva situació en un lloc afable, retirat i discret a peu de muntanya i de la “Ruta del Ferro” que va des de Ripoll a Sant Joan de les Abadesses, amb vista al Canigó i Pedraforca, li permet oferir activitats outdoor com a senderisme, tir en arc o rutes a cavall.\nUsos dels espais\nMenjars de treball\nRodatges de cinema


territoris.cat/Mossos d'Esquadra 20:23 16/08/16\nEl veí de Madrid de 29 anys, utilitzava una empresa de paqueteria de Balaguer per transportar el tabac\namb tabac veí balaguer detenen paquests\nTabac intervingut pels Mossos d'Esquadra a Balaguer\nAgents de la Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra van detenir el passat dijous un home, de 29 anys, de nacionalitat marroquina i veí de Madrid, com a presumpte autor d'un delicte de contraban.\nLa detenció és el resultat d'una investigació oberta arran les sospites que apuntaven la possibilitat que un home estava utilitzant una empresa de paqueteria de la Noguera per transportar tabac de contraban.\nDurant la investigació es va comprovar que una mateixa persona havia realitzat, durant els darrers dos mesos, sis enviaments des d'una empresa de paqueteria de Balaguer fins a Madrid. En tots els casos el mateix home que enviava el paquet era l'encarregat de recollir-lo.\nEl passat dijous es va interceptar el darrer enviament i es va comprovar que contenia 3000 paquets de tabac, valorats en 12.900 euros. Per aquest motiu, es va detenir l'home que havia fet l'enviament com a presumpte autor d'un delicte de contraban.\nDe la investigació es desprèn que el detingut realitzava periòdicament viatges a Andorra per tal d'adquirir tabac. Posteriorment, transportava il·legalment el tabac fins a Balaguer i, un cop allà, utilitzava una empresa de transport per enviar la mercaderia fins a Madrid. D'aquesta manera evitava els possibles controls policials que es pogués trobar durant el trajecte.\nLa investigació continua oberta per tal de comprovar si el detingut ha utilitzat altres companyies de transport per fer més enviaments de tabac.\nEl detingut, que té antecedents, va quedar en llibertat després de declarar amb l'obligatorietat de presentar-se davant del Jutjat d’Instrucció de Balaguer quan sigui requerit.\nCarril smartphone per a vianants amb mòbil, solució per al fenomen Pokémon Go?


Neix el 1è festival de cobla de Catalunya que es farà a Palamós > Ràdio Sarrià 87.6 F.M.\nNeix el primer Festival de Cobla de Catalunya, Amb So de Cobla, que s'ha presentat aquest dijous a la seu del Departament de Cultura a Girona. Es tracta d’una iniciativa impulsada conjuntament pel Departament de Cultura, l’Ajuntament de Palamós i la Diputació de Girona, amb el suport de la Confederació Sardanista de Catalunya i de l’Agrupació Sardanista Costa Brava de Palamós.\nAmb l’assistència del director general de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat, Lluís Puig; l’alcalde de Palamós, Lluís Puig; el vicepresident de la Diputació de Girona, Albert Piñeira, i el director dels Serveis Territorials de Cultura a Girona, Francesc Ten. El codirector del nou Festival, el músic i intèrpret de tenora Adrià Bauzó, ha estat l’encarregat de desgranar la programació d’aquesta primera edició que començarà el proper 29 de juliol a Palamós i que desplegarà la seva activitat fins el 6 d’agost d’enguany, amb aquesta vila del Baix Empordà com a epicentre però amb activitats programades en altres municipis de les comarques gironines.\nAmb So de Cobla vol reflectir la vitalitat i creativitat associada a la sonoritat de la cobla en tant que formació única al món, ja sigui en el seu format de cobla tradicional d’onze músics (i, per tant, recollint la seva funció d’intèrpret del repertori sardanista) com en les seves múltiples adaptacions i estils.\nEl festival presenta, en la seva primera edició, una producció pròpia: la fusió de rock i cobla que proposa el cantant Cris Juanico, acompanyat del seu quartet en l’espectacle inaugural, que tindrà lloc el dissabte 29 de juliol, a les 21 hores, al Parc del Convent dels Agustins.\nDijous 3 d’agost, Roger Mas i la Cobla Sant Jordi pugen de nou a l’escenari, amb Xavier Guitó al piano i als arranjaments, per fer-se ressò del bicentenari del naixement de Pep Ventura.\nLa Cobla Bisbal Jove presentarà divendres 4 d’agost, al Passeig de Mar, la seva nova aliança musical amb el grup de rumba catalana Los Gazpacho i amb arranjaments de producció a càrrec de Xavier Molina. La seva actuació precedirà els sons de la fanfara catalana Biflats, que precisament ha actuat.\nDissabte 5 d’agost, a les 19 hores i al Passeig de Mar, serà el torn de gaudir de l’espectacle familiar TUTUTS! a càrrec de la Cobla Bisbal Jove. A les 21 hores, la tenora càlida de Jordi Molina omplirà el Parc del Convent dels Agustins amb els temes que confegeixen el seu darrer projecte, Matèria del temps.\nDiumenge 6 d’agost finalitzaran les activitats amb un programa marcadament participatiu: el Curs Amb So de Cobla planteja diverses classes magistrals simultànies amb especialistes de prestigi (es crearà material pedagògic per a l’ocasió) que són solistes de cadascun dels instruments propis de la cobla, a manera de perfeccionament per als assistents. Després d’un matí de treball, a les 18 hores, els alumnes del Curs mostraran el resultat de la feina feta en el marc d’una ballada pública que culminarà, a les 20 hores i a la Plaça de Sant Joan, amb la cloenda del festival, que serà una audició de sardanes a càrrec de la Cobla Baix Empordà.\nl'alcalde de Palamós, Lluís Puig, ha declarat que és “un orgull i un luxe poder acollir un festival de la categoria d’Amb So de Cobla, un projecte seriós i ben traçat que neix fruit de la col·laboració de les quatre parts implicades: està clar que tenim ganes d’entendre’ns”.\nEl vicepresident de la Diputació de Girona, Albert Piñeira, ha destacat l’esfera gironina de la trobada i ha recordat que “tot i comptar amb festivals de gran trajectòria o d’altres d’estratègics, encara no comptàvem amb un festival de cobla, quan en realitat és un dels trets que més ens identifiquen. Feta aquesta reflexió vam decidir obrir aquest nou espai. Crec que Palamós fa un pas més endavant en la línia dels que ja ha fet al llarg de la història per ser referència en el món de la cobla”.\nEl director general de Cultura Popular, Lluís Puig, ha dit que “aquest festival ha vingut per quedar-se i ho diem així de fermament i clara perquè estem convençuts que serà un èxit’. Segons Puig, “Amb So de Cobla neix amb la voluntat de generar ones concèntriques, n’és un clar exemple la presència en aquesta presentació de la Confederació Sardanista de Catalunya i de la Fira Mediterrània de Manresa”.\nAmb un pressupost de 80.000 euros, la primera edició d’Amb So de Cobla presenta tots els espectacles i formació de manera gratuïta excepte el concert de l’Agrupació Sardanista Costa Brava, 17è Memorial Ricard Viladesau, que tradicionalment ha estat un acte de pagament.