Compromís amb els nostres entorns - Frescos Delisano\nUn contracte amb la sostenibilitat\nCompromís amb els entorns\nApostem per la sostenibilitat dels nostres entorns per mitjà de nuestro Sistema de Gestió Ambiental, basado en la Norma UNE-EN ISO 14001:2015. Nos comprometem a complir amb tots els requisits legals que nos s'apliquen i altres que l'organització subscriga; a la protecció del medi ambient, inclosa la prevenció de la contaminació en qualsevol de les seues formes pertinents al context de la seua activitat, adoptant les millors tècniques disponibles; a reduir progressivament la generació de residus (això de difícil reducció seran depositats en llocs apropiats per al seu reciclatge o correcte tractament) ; a minimitzar el consum de recursos naturals, sense que això afecte nostre compromís de màxima qualitat i servicio; a actualitzar contínuament la Política i el Programa Ambiental, establint els objectius i metes del nostre Sistema de Gestió Ambiental.\nEns comprometem a facilitar una adequada formació i sensibilització al personal propi, que afavorisca el desenrotllament de la present Política i respecte al medi ambient; a considerar els requisits ambientals com un dels criteris en la selecció i avaluació de proveïdors i a involucrar a estos i subcontractistes perquè respecten, compartisquen i apliquen normes mitjà ambientals. Y a vetlar per la millora contínua del Sistema de Gestió Ambiental per a la millora de l'Exercici Ambiental de la companyia.\nI contribuïm al desenvolupament social recolzant causes de col·lectius desfavorits.\nFrescos Delisano està certificat per la Norma Internacional UNE-EN ISO 14001:2004 en especejament, tall i envasament de carns fresques i congelades, elaboració i envasament de preparats i productes carnis\nPremi Europeu a l'Excel·lència Empresarial (IESE, INSEAD y WHU) 2009


La Generalitat destinarà 500.000 euros perquè els ajuntaments de la Vega Baixa contracten tècnics que elaboren els seus plans d’emergències – RiberaTV\nLa Generalitat destinarà 500.000 euros perquè els ajuntaments de la Vega Baixa contracten tècnics que elaboren els seus plans d’emergències\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha anunciat que aquest dijous 30 de juliol es publicarà un programa dotat amb mig milió d’euros “perquè els 27 municipis de la Vega Baixa contracten un tècnic per a elaborar el seu pla d’emergències” enfront del risc d’inundacions.\n“Per a això, -ha continuat Ximo Puig-, es facilitarà la contractació de persones especialistes que ajuden els ajuntaments a posar en marxa aquests plans i que els implementen posteriorment. Es tracta de tindre tots els instruments de prevenció i facilitar l’ocupació”.\nEl cap de l’Executiu autonòmic, que ha visitat la localitat de Los Montesinos amb motiu del 30 aniversari de la segregació del municipi, ha indicat que aquesta efemèride posa en relleu “el que significa la institucionalitat d’un poble que sempre ha tingut la seua identitat”.\nSegons el president, Los Montesinos representa valors com el “coratge, la tenacitat, l’esforç, la capacitat d’unió i de mirar cap avant junts”, gràcies als quals “ha aconseguit ser un poble amb ajuntament”, i “a través d’aqueixa identitat” ser “motor de progrés i benestar” i disposar de serveis públics de qualitat.\nEn aquest sentit, Puig ha ressaltat la transformació que ha experimentat Los Montesinos en els últims anys perquè, segons ha afirmat, “hui és un poble de serveis, que ha crescut d’una manera espectacular, però que té un estat de benestar potent, amb una educació de qualitat i un sistema social fort”.\nLa Generalitat destinarà 500.000 euros perquè els ajuntaments de la Vega Baixa contracten tècnics que elaboren els seus plans d’emergències added by Ribera Televisió on 29 Juliol, 2020\nXimo Puig presenta una Estratègia Valenciana per a la Recuperació amb 410 projectes fins a 2027\nL’Alcúdia suspén la Fira Gastronòmica i el Concurs de Putxero\nFernando de Rosa presenta a Torrent l’Oficina de Parlamentària


Els combustibles necessiten aire per a la seva combustió. Normalment es tracta d'aire atmosfèric, però podria pensar-se en oxígen o en una combinació de combustible/comburent adequada com en els coets espacials.\nL'eolípila representa el principi d'ús de vapor en motors de reacció, tot i que es tracta d'una propulsió indirecta. En temps més recents ha sorgit un ús limitat del vapor per a coeteria, particularment amb l'ús de propulsió amb coet per automoció. Aquesta tècnica és, en concepte, molt simple. Es tracta d'emplenar un tanc a pressió amb un tanc d'aigua calenta a alta pressió i d'obrir una vàlvula que permet el pas de corrent cap a una tovera. La pèrdua de pressió dóna lloc immediatament a la transformació en vapor de part de l'aigua, fent circular vapor cap a la tovera. Això crea una força propulsiva significant.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Màquina_de_vapor&oldid=26667092»\nDarrera modificació: 17 març 2021 a les 20:40


Inici Actualitat Conveni amb Ulls del món per al desenvolupament sostenible de la salut ocular\nEl Museu de les Aigües va ser l'escenari triat el passat 4 d'abril perquè Fundació Agbar signés el seu primer acord de col·laboració amb la Fundació Ulls del món. El gerent de la Fundació Agbar, Eduard Pallejà i la directora de la Fundació Ulls del món, Núria Ramon, van segellar el seu compromís per al desenvolupament d'activitats dirigides a l’erradicació de la ceguesa evitable als territoris on Ulls del món té projectes en marxa.\nLa Fundació Agbar es va crear el 1998 amb l'objectiu de contribuir a la difusió dels valors ambientals i de vocació social que inspiren Agbar. La tasca d'aquesta Fundació se centra a promoure i fomentar accions relacionades amb la sostenibilitat o el desenvolupament sostenible des de tres eixos: protecció del medi ambient, igualtat social i creixement econòmic. I la seva missió, gestionar l'aigua amb eficiència per millorar la qualitat de vida de les persones, està estretament lligada als missatges de les campanyes de sensibilització d'Ulls del món, a través de les quals la Fundació divulga la importància de l'accés a l'aigua per la higiene facial, a l'hora de prevenir malalties infeccioses i patologies oculars, com el tracoma.\nL'aportació de la Fundació Agbar anirà destinada a la campanya '500.000 + 500.000', iniciada l'any 2018 per Ulls del món, per assolir el repte de 500.000 nous tractaments oculars en 5 anys.\nAquest nou acord se suma als esforços de la Fundació Ulls del món per aconseguir garantir el dret a la visió en els territoris vulnerables on les persones es queden cegues per causes que es poden prevenir o curar.


Activitat per pujar la nota: la saviesa pràctica | Comunitat Virtual de Filosofia\n← Primer debat Curs 2013-14: La idea d’una societat justa\nSegon debat Curs 2013-14: La regularitat de la naturalesa →\nEs tracta de comprovar si hem provat d’aplicar qualsevol de les teories que hem descrit dels filòsofs de l’antiguitat a la recerca de la felicitat. Tenim dues possibilitats que són:\nM’he sentit una mica socràtic (o platònic, aristotèlic, epicuri, estoic, cínic o escèptic) i he pogut ser feliç.\nSi hagués estat una mica més socràtic (o platònic, aristotèlic, epicuri, estoic, cínic o escèptic) no m’hauria sentit infeliç.\nS’ha de descriure breument una situació i, a continuació, s’ha de justificar el com s’ha aplicat la filosofia de l’autor esmentat.\nIMPORTANT: la situació no ha de ser necessàriament real ni personal i no s’han de mencionar els noms de les persones que hi hagin pogut estar implicades.\n21 respostes a Activitat per pujar la nota: la saviesa pràctica\n26 Desembre 2013 a les 12:33\nQuin dia s’haurà d’entregar aquest treball?\n26 Desembre 2013 a les 19:47\nAbans del 8 de gener. Bones festes!!\n31 Desembre 2013 a les 10:22\nAhir, mentre descansava al sofà després d’una llarga passejada sense cap mena de preocupacions era feliç. D’altra banda, el meu germà és infeliç. Es troba neguitós perquè afirma creure en Déu i diu estar preocupat pel destí que aquest tingui preparat per a ell, per la mort que pugui tenir. Aquesta petita crisi probablement ha estat accentuada per una greu caiguda que va tenir fa poc, de la que va sortir amb un braç trencat.\nEl fet de que el primer individu sigui feliç, mentre que el segon no ho sigui és justificable aplicant la filosofia d’Epicur. El primer gaudeix d’una absència de pertorbacions espirituals (ataràxia), no té dolors corporals (aponia), i a més sap apreciar els desitjos necessaris que el conduiran cap a plaers en moviment. El segon, té por al destí, a la mort i a la influència que Déu tingui en la seva vida. A més, té dolors corporals (el braç trencat) i a l’ànima (té fe en falses creences a arrel de la seva ignorància). Aquest conjunt de fets el conduiran a la infelicitat.\n8 gener 2014 a les 12:18\nEl primer hauria de ser que “sap apreciar els desitjos necessaris que el conduiran cap a plaers en” REPÓS\n3 gener 2014 a les 16:00\nL’altre dia, estava parlant amb el meu tiet quan de sobte va sorgir el tema de la religió. La conversa que se’n va derivar va fer sentir-me una mica escèptic. El meu tiet i la seva família creuen en la religió cristiana i són feliços practicant-la, no obstant jo també sóc feliç i no crec en cap tipus de religió.\nVam estar conversant sobre les múltiples veritats que existeixen (segons el seu punt de vista i el meu), i vaig arribar a la conclusió de que no hi ha cap veritat que es pugui considerar definitiva, per tant és millor suspendre el judici (epokhé). Vaig mantenir la meva ment en suspens sense afirmar ni refusar res del que ell em deia. Així doncs vaig aconseguir la serenitat d’ànim (ataràxia) i vaig assolir una nova felicitat de tal manera que em va permetre veure el món d’una nova manera la qual consisteix en la tranquil•litat de l’esperit mitjançant la negació de cap model ni norma dogmàtica.\n3 gener 2014 a les 18:18\nNadal és l’época de l’any per excel•lència per a reunir-se amb la família, i això involucra els sopars familiar. Mare meva, quin fart de menjar, sopa, carn, polvorons, turró, xurros amb xocolata, bombons… I ara que aquest Nadal acabava em dono conta que he engreixat i a més tinc mal de panxa. La pitjor part de Nadal, sens dubte es aquesta, mal de panxa, estar empatxat, i encara queden les restes del sopar de cap d’any!\nPotser, si hagués pres una miqueta de l’eudemonisme d’aristòtil no em trobaria així de malament. Si, es que tampoc és no menjar res (defecte) ni menjar més del que hauria de menjar (excés), hauria d’haver menjat una quantitat raonable sense sobrepassar-me ni quedar-me curta (terme mitjà). Hauria d’haver pensat que menjar amb moderació no era ser mediocre ni fer un lleig a la meva avia. Sinò que hauria d’haver pres la meva força (virtut) i sabent el que havia de passar, evitar menjar tant. Així tenint, les condicions aptes per a poder prendre aquesta decisió (ja que no em faltava menjar, no com altres persones que no podrien prendre aquesta decisió perquè quasi no tenen menjar) hauria d’haver intentat trobar el terme mitjà.\nAlexander Magnusson ha dit:\n4 gener 2014 a les 16:06\nAnava jo un dia qualsevol pasejant pel bosc més proper de la ciutat. Em sentia infeliç, buit per dins, sense sensacions ni emocions. De sobte m’adono que passo pel costat d’un vagabund i em vaig fixar que portava un somriure a la cara, al contrari que jo. Però ell no té un pis i un llit per dormir, com és llavors que està feliç?. Com que sóc molt curiós, i volia obtenir aquella felicitat, li vaig preguntar, com és que podia ser feliç, vivint i dormint al bosc. Ell em va senyalar la seva roba, la seva motxilla i per últim, a ell mateix i va dir: Res més. I a continuació afegeix: I tú? Quantes coses hauries de senyalar abans de dir: res més?\nLa felicitat del vagabund ve de la teoria cínica, la senzillesa i l’apropament a la naturalesa, de la seva vida, era independent de la societat i sobreviu com un animal, sense preocupacions i sent feliç. Llavors, si jo fós més cínic, en aspectes materials i en la dependencia que tinc sobre algunes persones, segurament trobi la felicitat.\nPAULA MELÓN ha dit:\n4 gener 2014 a les 20:14\nFa uns quants mesos vaig particpar a un consurs amb el meu grup de ball. Vam actuar i vam haver d’esperar dues hores fins que donessin els premis Durant aquestes dues hores vaig mantenir una conversa amb una companya, la qual estava totalment convençuda que guanyariem, al menys el segon premi. Yo, en canvi, no vaig ser tan optimista, millor dit, vaig ser totalment pesimista perque vaig defensar que hi havia grups molt més bons que nosaltres i que era imposible que guanyèssim cap cosa.\nVa arribar el moment dels premis i vam quedar tercers. Aquest noticia va provocar moltes reaccions diferents, la meva va ser d’emoció, ja que no m’ho esperaba, però la de la companya amb la que vaig estar parlant, va ser de tristor, ja que tenia molt segur que quedariem millor.\nSi ambdues haguèssim estat una mica més Aristotèliques i haguèssim aconseguit possar-nos en un terme mitjà, el qual no ens feia estar ni a una tan segura de si mateixa ni a l’altre tan insegura, jo no haguès estat dues hores patint i ella no s’hagès emportat una mala sorpresa. De manera que, trobant el terme mitjà del qual Aristòtil parla a la seva teoría, podriem haver estat molt és felices les dues.\nirene cortijo ha dit:\n6 gener 2014 a les 17:33\nUna vegada vaig conèixer una persona que pràcticament vivia tancada a casa ja que li tenia por la mort, no pel fet de que s’acabés la seva vida sino pel què hi havia desprès d’aquesta. Cada acció que portés a terme, cada moviment que fes creia que la podia matar. Vivint d’aquesta manera es perdia moltes coses que li podrien arribar a proporcionar felicitat.\nSi haguès estat més epicuria, la por a la mort i el més enllà no ha l’hagués amoïnat durant tota la seva vida, ja que la mort “no és res per a nosaltres” ja que és “absència de sensacions”, i hauria estat amoinada pel que passaria després perquè no hi ha judici postmortem ja que l’ànima és mortal.\n8 gener 2014 a les 12:24\nHaurias de posar “i NO hauria D’estat amoinada”\n6 gener 2014 a les 18:46\nM’he sentit una mica estoica i he pogut ser feliç.\nAquest trimestre m’ha quedat pendent l’assignatura de física. La setmana que ve tenim examen que ja compta per al segon trimestre i la professora ens ha posat uns exercicis perquè fem al nadal per tal de practicar i anar preparats a l’examen. Física és la matèria que més em costa i l’any passat la profe em va aprovar per llàstima. Sé que per molt que estudiï i m’esforci suspendré, ja que tot el que succeeix està subjecte al logos, i aquesta és una assignatura que mai he aprovat. Així doncs, per què amargar-me les vacances de nadal en comptes de gaudir-les si sé que encara que faci l’esforç d’estudiar suspendré de totes maneres? A més, estudiar per tal d’intentar treure com a mínim un 5 seria voler anar contra el destí, la qual cosa em provocaria un patiment que em faria sentir infeliç. Així doncs, per tal d’assolir la felicitat acceptaré el destí serenament i un cop la professora em retorni l’examen suspès no m’enfonsaré sinó que ho acceptaré serenament (apathía) i en conseqüència aconseguiré la tranquil•litat d’ànima (ataràxia).\n8 gener 2014 a les 12:27\nÉs una mica difícil suposar que treure un suspens està escrit al destí (no m’imagino com pot ser part de l’ordre de la naturalesa)\n6 gener 2014 a les 19:22\nAmb el Nadal arriba la loteria, amb la qual s’obre un món de somnis i il•lusions que poques persones veuran complir-los. Com cada any, es veuen les alegries de les persones agraciades a la televisió i aquest any, jo he sigut una d’elles. Al principi no m’ho creia però era veritat. Desprès, vaig pensar en que m’ho podia gastar, però vaig reflexionar bé i vaig entendre que no ho precisava ja que tot el que realment necessitava ja ho tenia.\nVaig aplicar l’eudemonisme d’Aristòtil i vaig pensar que si ho repartia amb aquells que realment ho necessitaven no hem gastaria res en mi mateixa (defecte). A l’inici volia gastar-m’ho tot en mi (excés). Però vaig pensar en la filosofia d’Aristòtil: per ser feliç s’ha de viure segons les virtuts, s’ha d’assolir el terme mitjà (mesótes), aquest seria gastar alguns diners en mi i els altres per altres persones, ja que la felicitat no consisteix en el plaer ni en l’honor sinó que es troba en les accions i per aconseguir-ho s’ha d’aplicar l’ànima racional, assolint el bé (compartir amb els altres).\n7 gener 2014 a les 19:18\nAra que ja hem passat el Nadal, us explicaré com va ser el meu sopar de cap d’any. Com tots els anys va vindre la meva família a sopar a casa. Mentre sopàvem jo ja estava neguitosa perquè sabia que havíem de prendre els dotze grams de raïm. Aquests nervis eren deguts a que cap any aconseguia menjar tots els grams de raïm, ja sigui perquè anava molt lenta (defecte) i quan la gent acabava jo encara estava menjant, o bé perquè anava massa ràpida (excés) i després vomitava tot el que havia menjat. Llavors aquest any vaig decidir aplicar l’eudemonisme d’Aristòtil, és a dir, no anar massa lenta però tampoc massa ràpida (terme mitjà). I així ho vaig fer i ha sigut el primer any que he aconseguit menjar els dotze grams de raïm i acabar just quan havia de fer-ho. D’aquesta forma vaig aconseguir el que em proposava i vaig poder ser feliç.\n7 gener 2014 a les 19:51\nVa arribar el moment en que em vaig qüestionar allò que m’aportava llegir revistes sobre premsa rosa: que si un famós s’ha anava de viatge, que si han tingut un fill.. I vaig decidir enriquir la meva cultura llegint un llibre de filosofia. Allà vaig trobar un fragment que parlava sobre els epicurs, els quals rebutjaven la participació en la vida pública, per trobar la felicitat i la pau interior, de forma individual. Vaig pensar: “I perquè no faig el mateix? De fet, estic disconforme amb moltes coses del meu voltant. Amb el meu treball principalment, mai aconsegueixo la perfecció. Per tant, potser és una bona opció”. Vaig fer les maletes, per dirigir-me a un indret de muntanya, on podria estar aïllada. Van passar els dies i les setmanes, i em vaig adonar que no estava bé emocionalment, allò no funcionava, no podia estar sola, per tant vaig tornar. Al cap dels dies vaig trobar un fragment en el llibre que parlava sobre Plató, que defensava viure en comunitat, on cada classe social havia d’esforçar-se a practicar la virtut pròpia dels aspectes de l’ànima que hi domina, per aconseguir l’harmonia, la felicitat i l’ordre. Va ser el moment en que vaig decidir aplicar el pensament platònic a la meva vida, ja que “ser epicura” no m’havia fet feliç.\n8 gener 2014 a les 12:31\nEls epicuris no defensen viure en solitud, precisament per ells l’amistat i vida en petites comunitats d’afins és una de les claus de la felicitat\n7 gener 2014 a les 21:28\nFa uns quants dies vaig voler comprar unes entrades per a un concert d’un grup que m’agrada, però els meus pares no volien fer-ho perquè deien que encara quedava molt, els hi vaig anar preguntant però deien que no, avui (que és l’últim dia per a comprar-les) m’han dit que ja podia comprar-les i quan he anat a fer-ho ja no quedaven entrades. Si haguessin estat una mica més aristotèlics els meus pares i m’haguessin deixat uns dies abans (terme mitjà) no m’hauria sentit infeliç ara i podria haver-les comprat, però com el primer dia que estaven a la venta no volien (defecte) i ara que és l’últim dia si i s’han acabat (excés), m’he he quedat sense poder anar al concert.\n7 gener 2014 a les 21:53\nEn el meu cas, em vaig trencar el peu, cosa que m’impedia caminar, i per tant, no ser feliç. Per poder aconseguir el plaer només ho podia fer a través de l’anima (ataràxia), amb la qual cosa, només em volia curar amb la meva fe en Déu i la meva superstició, és a dir, sense utilitzar la ciència. Fins que em vaig donar compte que per a assolir el plaer havia de ser més Epicur i utilitzar el benestar del cos (aponia), per això, es necessita la ciència. Així doncs, en conclusió, no només vaig necessitar l’ànima per aconseguir el plaer sinó a més a més la medicina.\n7 gener 2014 a les 22:54\nAra mateix s’ha acabat el temps de ‘llibertat’. Podríem resumi aquestes vacances de diferents formes. En primer lloc a mi m’han semblat un Nadal molt especial i he estat molt feliç, sense cap mena de preocupacions dels estudis ni problemes quotidians. En canvi, per al meu germà li han semblat unes vacances molt llargues i estressades.\nAquest fet es degut a que jo vaig acabar les meves feines només començar els dies de festes, buscant un punt d’equilibri, mesótes, i així poder aconseguir una veritable satisfacció de les festes. Per altre banda el meu germà no ha trobat aquest terme mitja, perquè ha estat més entretingut en els jocs, on és un defecte, i també ha pensat que aconseguir un aprofitament ple de les vacances es no fer res, on arriba a un excés, on per aconseguir una igualació li hauria sigut millor pensar en fer tot de cop i així estar bé amb si mateix.\n8 gener 2014 a les 16:31\nAquestes festes no he aconseguit ser plenament feliç. Les notes no han sigut prou bones i no he aconseguit mantindre’m impertorbable.\nPer haver sigut feliç crec que hauria d’haver sigut una mica més estoic i hauria d’haber acceptat el que m’ha succeït. Segons la filosofia estoica per aconseguir la felicitat s’ha d’acceptar amorosament el destí sigui quin sigui, tant si és bo com si és dolent. A més, actuant d’aquesta menera encara em faré més mal a mi mateix.\nSi no m’hagués pertorbat tant pels resultats hauria sigut més feliç (o com a mínim menys infeliç) i hauria pogut disfrutar al màxim les vacances de nadal.\nRuth Belio Figueras ha dit:\n8 gener 2014 a les 16:54\nSITUACIÓ: Ahir, mentre sopàvem, el meu germà es va queixar perquè aquest Nadal no havia aconseguit un nou videojoc per a la seva consola el qual el tenien tots els seus amics. Li vaig dir que no té motiu de queixa, ja que es podia conformar amb allò que ja tenia, i que realment, un nou videojoc no es necessari per a cap funció vital. Tot i així, ell es va emprenyar, ja que afirma que si els seus amics el tenen, ell també l’ha de tenir.\nTEORIA APLICADA: Aquest fet, en certa manera em va recordar a la teoria dels cínics, en el punt en el qual afirmen que la gent té que tornar a la naturalesa, per tal de simplificar la vida, ja que en viure en civilització, les persones tenen tendència a complicar les seves necessitats primàries, adaptant-les als usos, costums i convencions socials; a més, també acaben per dependre d’aquestes necessitats supèrflues que es creen complicant les primàries. En el cas d’aquesta situació, el meu germà veu com una primera necessitat el videojoc, ja que tots els seus amics el tenen (la societat, civilització), d’aquesta manera acaba per tenir una dependència d’aquest videojoc, que al no poder tenir-lo, el fa infeliç. Un altre punt que es pot ressaltar d’aquest problema en comparació amb la teoria dels cínics, és quan el meu germà afirma que l’ha de tenir perquè els seus amics el tenen; d’aquesta manera, es crea una desigualtat de fortuna o estatus, i així, es desequilibra la balança, provocant revoltes socials i una segona naturalesa competitiva i hostil. Els cínics eviten això, dient que si es tornés a la naturalesa no existirien desigualtats, tenint tots absolutament el mateix, el just i necessari per a complir amb les funcions bàsiques de qualsevol ésser humà.


L'IPC a Catalunya baixa vuit dècimes al març a Catalunya i se situa en el 0% La República\nACN Barcelona.-L’Índex de Preus al Consum (IPC) a Catalunya durant el mes de març va registrar un creixement pla –del 0%-, vuit dècimes menys respecte a la variació del febrer. […]\nACN Barcelona.-L’Índex de Preus al Consum (IPC) a Catalunya durant el mes de març va registrar un creixement pla –del 0%-, vuit dècimes menys respecte a la variació del febrer. Segons les dades publicades aquest dimecres per l’Institut Nacional d’Estadística (INE), aquest descens ve impulsat per la caiguda en els preus dels carburants (-2,7%) i de subministraments com l’electricitat o el gasoil (-4,4%). Per altra banda, els sectors on més s’han incrementat els preus durant el mes de març han estat la restauració i l’hostaleria (+2,5%) i l’agroalimentació (+2,4%). Les últimes dades fan que es trenqui una tendència que s’havia mantingut a Catalunya durant més de dos anys: des del juliol de 2016, els preus al territori sempre havien evolucionat a l’alça.\nUn dels sectors que també ha impulsat la caiguda dels preus durant el mes de març ha estat la sanitat, on l’IPC ha registrat un descens del 0,1% -l’índex va créixer un 0,3% al febrer-. En paral·lel, el preu de les begudes alcohòliques i el tabac a Catalunya ha baixat tres dècimes (del 0,8% al 0,5%), mentre que la inflació en el vestit i el calçat s’ha reduït en una dècima (de l’1,2% a l’1,1%). Així mateix, les activitats d’oci i cultura s’han encarit un 0,1% al març, una variació que al febrer era de l’1,1%.Per altra banda, els serveis de telefonia a Catalunya s’han encarit un 0,7% aquest mes de març, una dada que contrasta amb el descens del 0,8% registrat el passat febrer. De la mateixa manera, els preus dins el sector especialitzat en la fabricació de mobles, articles per la llar i manteniment han pujat dues dècimes durant el tercer mes de l’any, fins al 0,8%.Per demarcacions, els preus durant aquest març han experimentat un creixement del 0,1% a la de Barcelona, set dècimes menys en comparació al febrer. De nou, el preu dels subministraments de l’habitatge i dels carburants han impulsat la caiguda de l’índex, amb variacions negatives del 3,9% i del 2,7%.A la de Lleida, els preus també han registrat un lleuger creixement del 0,1%, tot i que les xifres contrasten amb la variació de l’1,3% registrada al febrer. Al territori, la caiguda ve marcada pel preu dels subministraments, que al març s’ha rebaixat un 6,2%, més de dos punts per sota la taxa del mes anterior. També destaquen els descensos en el preu dels carburants (-2,2%) i de les begudes alcohòliques i el tabac (-0,2%).A la de Girona, en canvi, l’IPC ha caigut un 0,2% al març, deixant enrere el creixement del 0,9% del febrer. A Tarragona l’escenari és similar, amb una baixada dels preus del 0,3% (nou dècimes menys en comparació al mes anterior).Els preus pugen a tan sols quatre comunitatsAl conjunt de l’Estat, l’IPC també ha experimentat una variació del 0% durant el mes de març, set dècimes menys respecte al febrer. En el tercer mes de l’any, tan sols quatre comunitats autònomes han registrat un encariment en els preus. Es tracta del País Basc, les Illes Balears, la Comunitat de Madrid -totes tres amb un creixement del 0,1%- i les Illes Canàries, amb un increment del 0,8%.Ceuta ha estat el territori dins l’estat espanyol on més ha baixat l’IPC (-0,7%), mentre que comunitats com Galícia, Melilla, la Comunitat Valenciana, Navarra i Astúries han vist com els preus queien un 0,3%.L’efecte de la covid-19, gairebé imperceptibleL’Institut Nacional d’Estadística reconeix que la declaració de l’estat d’alarma el passat 14 de març genera un problema “sense precedents” a l’hora de calcular l’IPC. Malgrat tot, l’INE recorda que la recollida de dades per elaborar l’índex es produeix durant les tres primeres setmanes de cada mes i, per tant, l’afectació en els càlculs és limitada. “La proporció de preus recollits és un 80%, així que la qualitat de l’IPC del mes de març és similar a l’habitual”, assegura l’organisme.


Catalunya registra un repunt amb més de mil nous casos en un sol dia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCatalunya registra un repunt amb més de mil nous casos en un sol dia\nEn 26 municipis del Segrià i en 19 de la Noguera s'allarguen 15 dies més les restriccions\nagències 14.08.2020 | 23:07\nCatalunya registra un repunt amb més de mil nous casos en un sol dia Regió7\nCatalunya va notificar ahir 1.197 positius nous per coronavirus en un sol dia, i 28 persones mortes a causa de la malaltia. Suposa un repunt després que dijous declarés 974 positius i dimectres, 830.\nEl total de contagis des de l'inici de la pandèmia ja és de 111.069, segons les dades del departament de Salut, mentre que el nombre total de morts per aquesta malaltia a Catalunya se situa a hores d'ara en 12.868. 7.069 decessos s'han produït en un hospital o centre sociosanitari, 4.123 en residències, 817 en un domicili i 859 no han estat classificats per falta d'informació.\nAhir hi havia 577 pacients ingressats en hospitals a causa de la covid, quatre menys que dimecres, dels quals 122 es troben a les unitats de cures intensives (UCI), tres més que el dia anterior.\nLa Noguera i el Segrià\nEl pla de Protecció Civil de Catalu-nya, el Procicat, va acordar també ahir mantenir 15 dies més les actuals restriccions en 26 municipis de la comarca del Segrià i 19 de la Noguera. D'aquesta manera seguirà vigent la prohibició de reunions familiars i socials de més de 10 persones i la limitació del 50% de la capacitat a l'interior de bars i restaurants, així com en activitats culturals.\nActualment, la zona de Lleida continua sent la més complicada de Catalunya i presenta una taxa d'incidència en els darrers 7 dies de 131 casos per cada 100.000 habitants, mentre que a Catalunya se situa en uns 70 per cada 100.000 habitants.\nAquest cap de setmana es faran cribratges massius al barri barceloní de Torre Baró. S'espera fer unes 400 proves PCR diàries dissabte i diumenge. Es faran de les 9 del matí a les 7 de la tarda al Casal del Barri de Torre Baró, i hi poden participar tothom qui ho vulgui. Ja s'han fet cribratges massius a poblacions com Sabadell, Terrassa, Ripollet, Vilafranca i Santa Coloma, i el cap de setmana vinent se'n duran a terme al barri del Besòs, també a Barcelona.\nLleida millora la seva situació mentre Salut intenta tallar el brot a Vilafranca .


Els partits sobiranistes demanen rellevar Llanos de Luna - Empordà\nEls partits sobiranistes demanen rellevar Llanos de Luna\nPPC i Ciutadans\ndefensen de forma contundent la delegada del Govern a Catalunya\nBARCELONA | EFE/DDG CiU, ERC, ICV-EUiA i la CUP van abonar en el Parlament una moció en la qual es reclama a l'Executiu central la substitució de la delegada del Govern a Catalunya, Llanos de Luna, que va ser defensada de manera contundent per PPC i Ciutadans, mentre que el PSC es va abstenir. Aquest va ser\nun dels punts d'una moció presentada per ERC sobre el món local, que va ser aprovat per 86 vots a favor dels partits sobiranistes i 27 en contra -els del PPC i C's- i 20 abstencions del PSC.\nSegons el diputat d'ERC Marc Sanglas, "la delegada del Govern només es dedica a generar conflictes en el territori, quan hauria d'estar calladeta", i va demanar la seva substitució per una persona més predisposada a l'"entesa i el diàleg". La intervenció de Sanglas va rebre una ràpida resposta del diputat del PPC Manuel Reyes: "Vostè ha caigut al més baix, hauria de rebre classes d'educació i respecte". Reyes va afegir: "volen la substitució de Llanos de Luna simplement perquè no els agrada (.....) vostès volen que hagi un pensament únic".\nEn un agre intercanvi de paraules, Sanglas va replicar a Reyes que ell "mai ha faltat a ningú el respecte" i que amb aquesta moció "estem criticant l'actitud política de Llanos de Luna, no la seva actitud personal". Fonts de la Delegació del Govern a Catalunya van expressar el seu rebuig a opinar sobre la moció del Parlament.


Més de 15.000 persones han visitat L'Escala Esquitxada - Canal 10 Empordà\nMés de 15.000 persones han visitat L'Escala Esquitxada\nL'exposició L'Escala Esquitxada de l'artista Nuria Albesa bat rècord d'assistència amb 15.437 visitants. El seu retorn a l'Escala ha comptat amb dues seus d'exposició, la casa del Gavià fins a l'11 d'agost i el castell carolingi a Sant Matí d'Empúries fins aquest passat cap de setmana.\nLa guanyadora de la beca de primavera de 2018, Nuria Albesa, ha tancat el cicle amb el seu retorn a l'Escala aquest estiu per presentar la seva nova exposició 'L'Escala Esquitxada' un recull de diverses obres amb l'Escala, la Comunitat Valenciana, Sevilla i Catalunya d'eix central. Més de vint obres on les seves dues passions l'arquitectura i la pintura uneixen forces per crear obres úniques, personals, detallistes i amb molt de caràcter sens dubte el tret diferencial de l'artista.\nPel seu retorna l'Escala, Nuria Albesa a comptat amb les dues seus centrals per exposar les seves pintures La Casa del Gavià al nucli antic de l'Escala i al tram final al Castell Carolongi de Sant Martí. Dos espais que li han premés batre el seu propi rècord de visitants, passant dels prop de 5000 l'any 2018 als 15.437 aquest 2019. Cal recordar que Nuria Albesa, comptava amb les millors xifres de visites aconseguides per un guanyador de la beca de primavera. Amb aquests bons números i la bona acollida de la gent, Albesa marxa de l'Escala carregada de satisfacció i amb moltes ganes per tornar.\nAlbesa marxa amb les maletes carregades de bons moments i també de molta feina, ja que ha de preparar una nova exposició de cara a 2020.\nPer seguir més detalls de la seva obra és pot visitar el web www.nuriaalbesa.com o a les diferents xarxes socials com facebook o instagram


(Article publicat al Diari de Sabadell , dimarts 23 de febrer de 2016) Existeix un consens ciutadà que el futur del Passeig és un afer d’interès general, ja sigui per les converses a peu de carrer o per la tirallonga de comentaris que es fan a la plaça pública virtual de les xarxes socials. Les imatges històriques del Passeig (abans de la instal·lació del Mercat provisional) causen autèntic furor quan es pengen, per exemple, al facebook. I no cal dir que els comentaris són demolidors en pro de la recuperació d’un espai social i identitari sabadellenc. Recentment també s’han afegit noves veus de comerciants i veïns de la Via Massagué que reclamen millores per aquest carrer com l'ampliació de les voreres, la millora de l'enllumenat públic o bé tancar l’accés dels cotxes els dissabtes a la tarda. La desconstrucció del Passeig i la manca de visió de futur ha estat l’estocada final d’un període sense projecte de ciutat que es va iniciar el darrer mandat de l’alcalde Farrés. L\n(Article publicat al Diari de Sabadell , dimarts 16 de febrer de 2016) Aquest és el títol del documental que es projecta en més d’una trentena de sales de projecció d’arreu de Catalunya. La història de la gènesi i transcendència d’una de les organitzacions ecologistes mundials més influents i decisives de les darreres dècades. Es tracta de l’organització ecopacifista Greenpeace . Fins ara al Vallès ja s’ha vist en quatre espais, però encara hi ha l’oportunitat de veure’l a Sabadell (avui dimarts a les 18:30 a la Biblioteca Vapor Badia) i a Sant Cugat del Vallès (29 de febrer a les 19h a l’Arxiu Nacional de Catalunya). Una oportunitat per conèixer de prop què mou a una colla de joves als anys setanta a embarcar-se en un vaixell de pesca per intentar aturar una prova nuclear a l’illa d’ Amchitka (Alaska). El documental entra en el fons, els motius, l’estratègia, l’exercici dels lideratges, els conflictes interns o bé la coherència que empeny aquests joves a actuar. Un relat vàli\n(Publicat al Diari de Sabadell , dimarts 9 de febrer de 2016) La setmana passada la recentment constituïda triple aliança a favor del quart cinturó va fer la seva presentació de gala davant dels mitjans de comunicació . L’esdeveniment es va celebrar un dia abans que el Conseller del departament de Territori (i una mica de sostenibilitat) anés a la capital de l’Estat a presentar les credencials a la Ministra, en funcions, de Fomento. En la llista de greuges i prioritats que es va presentar a l’autoritat de l’Estat el projecte del quart cinturó va adquirir prioritat absoluta tal com ho explicava el mateix Conseller: “ No és acceptable que les obres de la B-40 entre Terrassa i Abrera s’acabin l’any 2019 ”. Aquesta triple aliança la formen, per la banda institucional el Departament de Territori i Sostenibilitat, la Diputació de Barcelona i, per l’altra, la patronal terrassenca Cecot. Segurament ben aviat s’hi sumaran altres institucions i organismes afins a la il·lusió que el quart cin\n(Article publicat al Diari de Sabadell , 31 de gener de 2016) La supressió del peatge al tronc central de l’AP-7 a Sant Cugat era una mesura necessària, però no suficient per millorar l’eficàcia del sistema de xarxes viàries del Vallès. L’efecte del peatge no només és el cost econòmic dels usuaris que utilitzen la via sinó la disfunció de les altres vies que veuen penalitzada la seva competència. Com? Senzillament amb la manca d’accés d’entrada i/o sortides amb les poblacions per on transcorre la via, l’accés lliure a altres carreteres o autovies, els canvis de sentits o la discrecionalitat del tipus de vehicles que circulen per aquell territori. Avui encara es pateix aquesta derivada de peatge de Sant Cugat. L'eix de la B-30 al seu pas pel Vallès La dimensió d’aquest eix de la B-30 al Vallès és notable. En alguns trams la seva amplada supera els 150 metres i, pel que fa la mitjana anual de vehicles, el 2014 n’hi varen circular 101.976 en el tram comprès des de Montmeló fin


Aire condicionat – Elèctrica Brava\nA Elèctrica Brava ens dediquem a la instal·lació i manteniment de sistemes de refrigeració i climatització comercial, industrial i particular. El nostre equip està preparat per oferir-li una resposta àgil i professional als seus problemes.\nServeis de muntatge, reparació i conservació d’instal·lacions d’aire condicionat i climatització. També venem tota classe de maquinàries, recanvis i accessoris relacionats amb aquest tipus d’instal·lacions.\nInstal·lació, reparació i manteniment d’aire condicionat en obres i projectes.\nManteniment d’aire condicionat en edificis, cases, llars, empreses, comerços, habitatges d’obra nova i tot tipus d’immobles.\nSempre cuidant la qualitat, seguretat, salut i el medi ambient.\nSol·liciti pressupost sense compromís omplint el següent formulari. Respondrem en la major brevetat possible


Què és l'eHealth\nAlfabetització digital i competències digitals en salut\nApoderament en salut\nSalut participativa i benestar\nDisseny i avaluació en intervencions d’eHealth i mHealth\nData science en salut\neHealth i equitat\nQuè és l’eHealth i quines aplicacions té en els sistemes de salut?\neHealth a la Wikipedia l'enllaç s'obre en finestra nova\nConté la definició del concepte, els serveis i els beneficis que ofereix.\neHealth l'enllaç s'obre en finestra nova\nDefinició que fa l’OMS del concepte d’eHealth. També es presenten els projectes i els programes que es duen a terme en l’àmbit de la salut electrònica.\nWhat is e-health? l'enllaç s'obre en finestra nova\nEs defineix el concepte d’eHealth i les 10 «e» que el componen. L’article científic està escrit per Gunther Eysenbach i publicat al Journal of Medical Internet Research.\nWhat is eHealth (3): a systematic review of published definitions l'enllaç s'obre en finestra nova\nLes 51 definicions d’eHealth explicades al Journal of Medical Internet Research.\nAtlas of eHealth country profiles 2015: The use of eHealth in support of universal health coverage l'enllaç s'obre en finestra nova\nEls resultats de la tercera enquesta mundial sobre l’ús de l’eHealth. Aquest informe de l’OMS presenta les dades recollides en 125 dels seus estats membres i exposa els beneficis que pot aportar l’eHealth al sistema de salut.\nModelling and Predicting eHealth Usage in Europe: A Multidimensional Approach From an Online Survey of 13,000 European Union Internet Users l'enllaç s'obre en finestra nova\nEs defineix el concepte d’eHealth i s’exposa el motiu de l’estudi, en el qual es va dissenyar i avaluar un model multidimensional de predicció de l'ús de la sanitat electrònica per part dels pacients.\nLa Salud en la Región de las Américas: derribando las barreras a la implementación. Resultados de la Tercera Encuesta Global de eSalud de la Organización Mundial de la Salud l'enllaç s'obre en finestra nova\nEs defineix l’eHealth i es presenten els resultats de la tercera enquesta global d’eHealth. L’informe està elaborat per l’OMS amb la participació de la UOC.\nReflexió sobre el terme eHealth a càrrec de José M. Cepeda, expert que dona suport als professionals en la seva relació amb l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació aplicades a la salut.\nJa fa uns anys que internet forma part de les nostres vides i la informació sobre salut n’és protagonista. El 80% dels usuaris busca informació sobre aquests temes i aplica els coneixements adquirits per abordar o resoldre un problema de salut.\nAlfabetización en salud: de la información a la acción l'enllaç s'obre en finestra nova\nLlibre en el qual han participat 40 autors que aborden, des de diferents enfocaments, el procés de transformar la informació i el coneixement en decisions pràctiques, amb resultats tangibles pel que fa als beneficis en salut.\nIC-Health - Improving the digital health literacy of European citizens l'enllaç s'obre en finestra nova\nProjecte europeu finançat per l’H2020 que promou la millora de l’alfabetització digital dels ciutadans de la Unió Europea en l'àmbit de la salut.\nEuropean citizens' digital health literacy l'enllaç s'obre en finestra nova\nAvaluació del grau en què els europeus ja utilitzen internet i recursos en línia per ajudar a controlar la seva salut. L’informe l’ha elaborat la Unió Europea.\nDevelopment of the Digital Health Literacy Instrument: Measuring a Broad Spectrum of Health 1.0 and Health 2.0 Skills l'enllaç s'obre en finestra nova\nEstudi holandès sobre alfabetització digital en salut, publicat al Journal of Medical Internet Research.\nEl ciutadà adopta un paper actiu a l’hora de gestionar la seva salut i, per tant, passa a implicar-se en les decisions mèdiques, fet que fins ara era limitat pel sistema sanitari.\nEuropean Patients Forum l'enllaç s'obre en finestra nova\nOrganització que treballa amb grups de pacients en salut pública i promoció de la salut a tot Europa amb un objectiu principal: l’apoderament del pacient. Els membres representen grups de malalties cròniques específiques a la Unió Europea i també coalicions nacionals de pacients.\nCarta sobre el empoderamiento de los pacientes l'enllaç s'obre en finestra nova\nCentrada en l’apoderament del pacient i elaborada per la campanya Patient Empowerment, organitzada per l’European Patients Forum.\ne-Patient Dave l'enllaç s'obre en finestra nova\nSupervivent de càncer i orador internacional sobre salut, que obté constantment qualificacions extraordinàries mitjançant les seves xerrades. Entre els temes que més tracta destaquen el compromís del pacient i el seu apoderament.\nPatient power l'enllaç s'obre en finestra nova\nOrganització que apodera pacients que pateixen càncer i els proporciona accés als últims coneixements sobre la malaltia mitjançant una comunitat. Aquesta organització engloba diversos països, entre els quals es troba Espanya.\nReflexió sobre l’apoderament del pacient, el desafiament que té la societat i el futur, a càrrec de tres experts (Frederic Llordachs, Marc de San Pedro i Domingo Escudero). El vídeo correspon a l’esdeveniment que es va fer en el marc de l’OuiShare Fest Barcelona.\nEngaging Older Adults with Modern Technology: Internet Use and Information Access Needs l'enllaç s'obre en finestra nova\nEstudi sobre l’ús d’internet per part d’adults, que analitza diversos temes, com ara el comportament de la gent gran en la cerca d’informació a la xarxa o l’ús per a informar-se sobre problemes de salut.\nLes xarxes socials i internet són un bon lloc per a resoldre dubtes i per a compartir coneixement. Les eines 2.0 no solament són útils per als professionals de la salut sinó que també ho són per als pacients, ja que milloren la interrelació i potencien una millor comunicació entre els grups i entre les persones.\nCat@Salut La Meva Salut l'enllaç s'obre en finestra nova\nJournal of Participatory Medicine l'enllaç s'obre en finestra nova\nRevista d’accés obert que té com a objectiu promoure la pràctica de la medicina participativa entre els professionals de la salut i els pacients. Cada article tracta d’un tema multidisciplinari i pretén explorar com la participació afecta els resultats, els recursos i les relacions en l’assistència sanitària. Publicada per la Society for Participatory Medicine, organització sense afany de lucre que promou el concepte de medicina participativa.\nInternational Collaboration for Participatory Health Research l'enllaç s'obre en finestra nova\nL’objectiu principal és maximitzar la investigació participativa en el camp de la salut, mitjançant l’establiment d’estratègies locals, regionals i nacionals per a satisfer les necessitats de les comunitats desfavorides i, així, abordar les qüestions relacionades amb la desigualtat en salut. En aquest procés participatiu s’inclouen investigadors acadèmics, professionals del camp de la salut, de l’educació o membres de la societat civil.\nLes intervencions mitjançant eHealth i mHealth cada cop tenen més importància i són més recurrents. Ara bé, el disseny i l’avaluació d’aquestes eines són claus per assegurar-ne la fiabilitat a l’hora d’utilitzar-les.\nDigital Apps Library l'enllaç s'obre en finestra nova\nAparador d'aplicacions mòbils recollides per l'NHS. N’hi pot haver d'aprovades, la qual cosa significa que hi ha evidència clínica i que donen suport als resultats clínics, o bé d'altres que s'estan provant, és a dir, que formen part d’un programa que supervisa l'NHS en el qual s'estan recopilant proves.\nEvaluation of Digital Health Interventions and Medical Devices l'enllaç s'obre en finestra nova\nInforme sobre intervencions i iniciatives digitals relatives a la promoció de la salut presentades en el marc d’un seminari. S’analitzen algunes de les oportunitats que ofereixen aquestes iniciatives i es descriuen casos concrets com, per exemple, aplicacions mòbils aplicades al control de problemes de salut, entre altres temes.\nExploring how health professionals create eHealth and mHealth education interventions l'enllaç s'obre en finestra nova\nEstudi qualitatiu que té com a objectiu investigar com els professionals de la salut utilitzen els principis del disseny instruccional per crear intervencions de salut. En aquest estudi, es va seleccionar una mostra de dotze participants i com a resultat general es va observar que els participants incorporaven elements essencials de disseny instruccional en les seves intervencions, és a dir, anàlisi, disseny i avaluació.\nMobile World Congress – mHealth l'enllaç s'obre en finestra nova\nDedica una part força important a la salut mòbil i hi participen entitats tan importants com l’ECHAlliance. Se celebra a Barcelona des de 2006 i és un dels congressos més importants d’arreu del món a l’entorn de la indústria mòbil.\nAquesta nova tendència pel que fa a internet i les xarxes socials, la fama dels telèfons intel·ligents i l'aparició dels sensors i les dades massives, que no solament inclouen registres clínics i operacionals sinó també text, àudio o vídeo i registres biomètrics, és susceptible de ser analitzada per proporcionar informació útil als sistemes de salut.\nInforme Big Data en salud digital l'enllaç s'obre en finestra nova\nAnàlisi de la situació, les implicacions i les tendències de l'evolució del big data en salut. Informe elaborat per la Fundación Vodafone España i Red.es.\nData science, learning, and applications to biomedical and health sciences l'enllaç s'obre en finestra nova\nSeminari per a investigadors, en el qual es tracta el fenomen del big data en relació amb les ciències de la salut i la biomedicina.\nHealth Care Data Science for Quality Improvement and Patient Safety l'enllaç s'obre en finestra nova\nAborda la importància del nou paper dels professionals de la salut que estan especialitzats en la ciència de dades.\nL’equitat aplicada a l’eHealth és una perspectiva prometedora en la lluita contra les desigualtats en salut.\nePractice l'enllaç s'obre en finestra nova\nComunitat que ofereix serveis a la comunitat professional en relació amb l'administració electrònica (eGovernment), la inclusió digital (eInclusion) i l’eHealth. Forma part de Joinup, espai creat per la Comissió Europea. És una iniciativa interactiva que permet als usuaris discutir en obert la manera en què operen les administracions públiques quant a la prestació de serveis a la ciutadania. Hi participen 28 estats membres de la Unió Europea, però també està oberta a altres països.\neHealth Equity: how to meet the needs of people with poor health literacy? l'enllaç s'obre en finestra nova\nPresentació de Chandra-Verstappen, ponent del congrés eHealth Week 2016, que parla de la seva experiència com a directora del programa de participació del pacient de Pharos (Dutch Centre of Expertise on Health Disparities), des d’on confirma que l’eHealth és una perspectiva prometedora en la lluita contra les desigualtats en salut.\nDigital Health Equity: Humanizing eHealth l'enllaç s'obre en finestra nova\nExplora els beneficis i les barreres de l’ús de l’eHealth per a dones de color i ingressos baixos. Segons l'informe, les dones de color i ingressos baixos que tenen condicions de salut cròniques utilitzen eines d’eHealth, com ara registres mèdics electrònics, i xarxes socials per a gestionar la seva salut. No obstant això, cal dur a terme algunes millores, com ara l’alfabetització limitada digital, els problemes de privacitat i la manca de tecnologia.\nA Espanya no hi ha una regulació concertada sobre la matèria, però les normes aplicables són les que s’indiquen a continuació.\nLlei 16/2003 de cohesió i qualitat del sistema nacional de salut l'enllaç s'obre en finestra nova\nEstableix accions de cooperació de las administracions públiques sanitàries per tal d’assegurar un bon funcionament del sistema nacional de salut.\nLlei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal l'enllaç s'obre en finestra nova\nConeguda com LOPD, garanteix la protecció de drets fonamentals de les persones, com ara el de l’honor i la privacitat, i limita i regula l’ús de la informàtica per al tractament de les dades.\nReial decret 1720/2007: De la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre de protecció de dades de caràcter personal l'enllaç s'obre en finestra nova\nDecret que aprova un reglament de desenvolupament de la LOPD per tal de protegir els drets de la personalitat en el tractament de dades personals.\nLlei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic l'enllaç s'obre en finestra nova\nEstableix una regulació dels serveis de la societat de la informació. És a dir, tracta d’establir un règim jurídic adequat per a aquells serveis contractats o prestats electrònicament.\nLlei 14/1986, general de sanitat l'enllaç s'obre en finestra nova\nRegula accions per tal de garantir el dret a la protecció de la salut reconegut en la Constitució. A més, també estableix les prestacions públiques i l’estructura del sistema nacional de salut. Es tracta d’un norma bàsica d’aplicació a tot el territori de l’Estat.\nLlei 41/2002 d’autonomia del pacient l'enllaç s'obre en finestra nova\nRegula l’autonomia del pacient i els drets i les obligacions en matèria d’informació i documentació clínica.\nLlei 34/1988, general de publicitat l'enllaç s'obre en finestra nova\nDefineix el concepte de publicitat i en regula tots els aspectes bàsics.\nReial decret legislatiu 1/2007: De la Llei general per a la defensa dels consumidors i usuaris l'enllaç s'obre en finestra nova\nDecret que aprova un text refós que unifica l’anterior Llei 26/1984 de 19 de juliol i les normes de les directives comunitàries en matèria de protecció dels interessos dels consumidors i usuaris.\nReial decret 81/2014, de 7 de febrer l'enllaç s'obre en finestra nova\nS’estableixen normes per a garantir l’assistència sanitària transfronterera dels pacients i promoure la cooperació entre els estats membres de la Unió Europea en aquesta matèria.\nAssistència sanitària transfronterera: Directiva 2011/24/UE l'enllaç s'obre en finestra nova\nVetlla per a garantir la mobilitat dels pacients i establir unes regles per a facilitar el seu accés a una assistència sanitària segura i d'alta qualitat dins de la Unió Europea.


La nova seguretat: el patrullatge en l'era de la COVID - Diari de Girona\nLa nova seguretat: el patrullatge en l'era de la COVID\ndavid álvarez/efe)/ddg 18.05.2020 | 00:23\nLa nova seguretat és l'avançament de la nova normalitat, l'adaptació que han realitzat els Mossos d'Esquadra que lluiten contra la delinqüència als carrers perquè els seus protocols s'adeqüin als temps de la pandèmia. Una parella d'agents d'aquest cos, un binomi en l'argot policial, ha permès per primera vegada que un mitjà de comunicació assisteixi a un patrullatge durant aquesta època de confinament.\nEn Pep i la Maribel són els dos mossos que recorreran els carrers de Girona i Salt sense saber què es trobaran aquest dia, però la seva forma d'actuar haurà d'incloure mesures que els eren desconegudes fins fa uns mesos. El primer canvi es produeix en pujar al vehicle oficial, obligats ara a desinfectar el volant i el quadre de comandament amb un aerosol i un drap.\nEl Pep, caporal, explica que la vida els ha canviat «i molt», perquè han hagut de variar «els hàbits de treball i personals». La pandèmia no s'acaba en treure's l'uniforme. Relata que els agents entren «en diferents torns per evitar que el vestidor es col·lapsi» i que, un cop uniformats, fan la reunió de planificació a l'aparcament i no a la sala per facilitar el distanciament. Durant la desinfecció del cotxe en Pep subratlla que han d'invertir aquests minuts, perquè els hi va «la vida».\nLa Maribel, agent, prepara també el vehicle i detalla que és mare, que el seu marit també és mosso i que tots dos prenen «moltes precaucions en arribar a casa» per no contagiar els nens. Al final de cada jornada, es treu l'uniforme, es dutxa a la comissaria, es canvia, es renta les mans i, en arribar al seu domicili, repeteix l'última acció abans que se li acostin els seus fills. La roba la posa en una bossa «amb precaució» i la fica a la rentadora amb un programa a 90 ºC de temperatura «i, l'endemà, roba nova». «Els nens ho noten una mica, però s'estan acostumant i ho entenen», assegura la Maribel, qui es veu «en una situació al principi rara i caòtica, però que, quan t'hi acostumes, és una rutina que interioritzes».\nEls dos recorren els carrers del centre històric de Girona i comencen a veure conductes dubtoses de respectar el confinament, encara que l'experiència els porta a avançar-se a les excuses que sentiran. De moment, els casos sospitosos es queden en simples comentaris entre els dos companys, però la situació canvia quan comença la franja horària destinada a la gent gran. La sensibilitat pel respecte a aquest col·lectiu més vulnerable, el que més ha patit les conseqüències de la pandèmia, és visible també entre els agents, que triguen poc a aturar el seu vehicle i recórrer la Rambla i el carrer Santa Clara. S'adrecen a persones que circulen amb nens i els informen que a aquella hora la preferència és per la gent gran. Cap ho sabia.\nEl caporal explica que «la fase zero ha estat una mica difícil» i puntualitza que, en les dues primeres setmanes de confinament, hi va haver «molts incidents per desobediència» amb estratagemes «com passejar el gos dues hores lluny del domicili». Els dos mossos s'interessen també en aquest recorregut a peu per persones sense llar, que ja coneixen, a les quals pregunten com es troben i demanen que els avisin si tenen alguna necessitat. En Pep destaca la dificultat de seguir els protocols amb aquest col·lectiu, poc habituat com ells a la nova realitat, de manera que «les distàncies no es mantenen».\nEls agents pugen corrents les quatre plantes que porten al domicili i, allí, s'assabenten que només era una dona èbria que havia discutit cridant per telèfon amb un familiar i a la qual el seu fill havia subjectat per protegir-la quan es va acostar a la balconada. Després d'identificar les dues persones, tornen al cotxe i en Pep reconeix que, en aquestes circumstàncies de major tensió, costa recordar els protocols sanitaris i de distanciament, «perquè després d'hores amb la mascareta te n'oblides que la portes posada».


Comtes de Torregrossa – Escola d'Alcarràs\nAhir es va celebrar l’acte de les Orles de l’alumnat de Sisè, quan les fotos estiguin preparades us ho explicarem amb més detall… I aquest matí a l’escola, hem començat el darrer dia del...\nNo hi ha enfrontament, en un matx entre alumnes i mestres d’una escola. Hi ha un cercle que es tanca, i el joc esdevé impulsor d’una relació global molt estreta en què tothom aprèn...\nCicle Superior / Novetats / Sense Categoria\nEl dijous i divendres de la setmana anterior l’alumnat de sisè va gaudir d’una interessant proposta, encabida dins el Pla Educatiu d’Entorn, un scape room educatiu de robòtica i escacs. Va ser experiència educativa...\nLa jornada de convivència a la piscina ha fet possible una refrescant i diferent clausura del curs escolar. Els nois i noies de Cicle Superior han compartit una sessió única en què el bany...\nEl dimarts 14, membres de l’associació Aspros van venir a la nostra escola i ens van preparar uns jocs molt divertits. L’alumnat d’Educació Infantil ho va passar genial. Moltes gràcies per haver vingut!!!\nCONTA-CONTES A EDUCACIÓ INFANTIL\nAvui l’alumnat d’Educació Infantil han tingut l’oportunitat d’escoltar contes per part de la Mertxe Paris. Moltes gràcies per haver vingut!\nGRAN FESTA DE FI DE CURS 21-22\nEl passat divendres vam poder celebrar, després de dos anys de restriccions, una gran festa de fi de curs al Comtes de Torregrossa! Va ser una jornada intensa que va començar a les 19h....\nPROJECTE ESCOLA VERDA – SORTIDA DE SEGON A RUFEA\nL’alumnat de segon ha anat a Rufea a fer l’activitat “Del tros a la taula”. Aquesta activitat s’emmarca dins el projecte d’escola verda i consisteix en promocionar el consum de fruites, hortalisses i productes...\nAmb l’objectiu de visibilitzar les diferents llengües maternes que hi ha a l’escola, els dies 8 i 9 de juny vam poder gaudir de la companyia de l’Angelica que ens va explicar un conte...\nEls dies 1, 2 i 3 de juny de la setmana passada, vam celebrar a l’escola els English Days, on es van portar a terme diferents activitats relacionades amb la llengua anglesa com endevinalles...\nCOLÒNIES DE QUART A LA GARROTXA\nL’alumnat de 4t va anar de colònies, dilluns i dimarts passat, a la Cadamont. La Cadamont està situada en el Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa. La finca consta d’un bosc...


La diplomàcia espanyola detalla que la jove "està aparentment en bon estat de salut"\n2 min. París 08/05/2019 22:35\n651x297 Imatge que es va difondre per localitzar la jove Imatge que es va difondre per localitzar la jove\nUna setmana després de la desaparició de l'estudiant mallorquina Natalia Sánchez Uribe a París, aquesta tarda s'ha trobat amb vida la jove de 22 anys, que estava cursant una beca Erasmus a la capital francesa com a estudiant de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Així ho han confirmat els pares de la noia a la fundació Quién Sabe Dónde Global i l'oficina d'informació diplomàtica espanyola també ha detallat a l'ARA que la jove "està aparentment en bon estat de salut".\nTot apunta que quan la jove va desaparèixer, fa uns dies, estava una mica desorientada. Alguns mitjans han assegurat que la noia feia dies que estava ingressada en un hospital al sud-est de París, no gaire lluny de la facultat on estudiava des del setembre. Quan la fiscalia francesa va obrir una investigació per la seva desaparició, des de l'hospital s'haurien adonat que la descripció que s'havia ofert d'ella podia coincidir amb la jove que estava ingressada al centre.\nLa motxilla de la noia, amb el seu telèfon mòbil i el seu ordinador portàtil, va aparèixer fa un parell de dies en un parc. Fins ara havia sigut l'única pista que tenien els seus pares, que van deixar de tenir notícies seves l'1 de maig, quan la jove feia un trasllat de pis. La família ha demanat ara un temps per a la seva intimitat.


Bellaterra - Literal\nNavas de Tolosa, 289 bis bajos, Barcelona, - 08026\nEdicions Bellaterra va ser fundada per Feliu Riera Domènech el 1973. Va centrar la seva atenció en la publicació d’obres d’Antropologia, Química i Ciències Aplicades. A partir de 1995 va iniciar una nova etapa, amb una línia editorial basada en la difusió d’obres de caràcter acadèmic o d’alta divulgació en el camp de les ciències socials, amb un marcat caràcter interdisciplinari i en particular accent en les propostes més crítiques i innovadores.\nFruit d’aquest propòsit són els més de 250 títols publicats fins a l’actualitat, que són altres tantes aproximacions a les complexitats, allunyades de qualsevol “pensament únic” de la realitat material i espiritual dels nostres temps.\nEs tracta d’un esforç en què han intervingut moltes persones, totes elles imbuïdes de la plausibilitat de el projecte, des de les directores i directors de col·lecció fins a l’equip de fotocomposició, passant pel dissenyador Joaquín Monclús, que està a càrrec de la majoria de les col·leccions, i les correctores Isabel Germán i Magda Mirabet. Tots ells són a el temps el seu actiu més valuós i garantia de la seva continuïtat.


Documentals - À Punt\nMinistrils, els viatgers del temps\nHistòria de la reunió d’alguns dels millors músics del món especialitzats en música antiga propiciada per la I Escola Internacional de Ministrils Ciutat de Vale`ncia. La fita ens permetrà conéixer millor estos apassionats de la música ministril i la seua manera de viure, en un viatge amb origen a Argentina i destinacio´ Vale`ncia, passant per Gali´cia i Budapest.\nÉs la història de 12 dones que vertebren la seua vida a través de l'esport. Les que acaben de començar, les que l'han descobert amb una edat avançada, les que superen obstacles amb la seua ajuda i les que viuen d'ell de manera professional. 12 dones que corren per superar les metes que apareixen en la seua vida.\nCinema i Utopia\nUna història sobre la història del cinema valencià des de 1968 fins a la primera emissió de Canal 9 el 9 d'octubre de 1989.\nOn naixen els pilots\nOn nàixen els pilots és una història de somnis fets realitat i de motociclisme en què els pilots que han format part de la història del Bressol de Campions expliquen la seua experiència. El Bressol de Campions és el campionat escolar de motociclisme més potent del món, és un projecte de la Generalitat Valenciana a través del Circuit Ricardo Tormo posat en marxa l'any 1999.\nEl convuls desmuntatge el 9 de setembre de l’any 1983 de l'escultura eqüestre de Franco a la plaça de l'Ajuntament de València va culminar l'inici de la Transició i va marcar el naixement de la democràcia. Aquesta és la tesi de partida del documental ‘Operació Elefteria', que comptarà també amb testimonis inèdits. Dirigit per Gabi Ochoa.\nHomenatge a la figura i trajectòria professional del pilotari Paco Cabanes 'El Genovés'. El seu naixement com a llegenda de l'esport autòcton valencià, amb imatges del seu poble natal i testimonis de veïns, pilotaris, trinqueters, familiars, amics i aficionats, en general, de la pilota valenciana.\nEl pols de l'aigua\nL'Albufera és una font de vida, paisatge i cultura d'una evident singularitat. De la mà de quatre persones que habiten el paratge coneixerem els problemes i amenaces que pateix aquest parc natural.\nLa coreògrafa Rosángeles Valls, directora de Ananda Dansa i Medalla d’Or de les Belles Arts s’acomiada dels escenaris amb la creació d’un nou espectacle\nLa Finestra Esportiva | La lliga de Forment i Claramunt\nLa Finestra Esportiva reviu el títol de lliga aconseguit pel València fa just 50 anys, la lliga del 71. Amb l'ajuda de jugadors d'aquell equip, com ara Forment o Pep Claramunt, repassarem la conquesta d'aquell títol, jornada a jornada, amb imatges d'un valor excepcional.\nAquest documental pretén donar visibilitat a les dones ferroviàries, però també despertar l'interés de les xiques per a accedir a aquestes empreses, on estan infrarepresentades.Les protagonistes són dones referents i conscients. Segures que la igualtat millora la convivència en les empreses i la societat en general.Elles van haver de superar obstacles propis d'un sector masculinitzat que es resistia a la presència i l'accés de les dones.\nEl documental narra la història de set esportistes d'elit nascuts a la Comunitat Valenciana durant la seua preparació per als Jocs Olímpics i Paralímpics de Tòquio i com van viure la irrupció de la pandèmia de coronavirus amb totes les seues conseqüències.\nEl somni modernista\nEsta pel·lícula documental remarca el patrimoni artístic del modernisme alcoià. Un passeig per un museu a l'aire lliure amb evocadores imatges per mostrar a través del testimoni dels alcoians l'art i la història d'una societat industrial única a Europa.\nEl documental Carmelina, Mar i cel descobreix l’ànima i l’obra de l’escriptora, poetai historiadora Carmelina Sánchez-Cutillas, nomenada escriptora de l’any 2020 perl’Acadèmia Valenciana de la llengua. Este treball audiovisual reconstrueix la dimensióhumana i literària d’una escriptora silenciada que ara alça la veu per a proclamar-se comla gran escriptora valenciana del segle XX.\nElx en festa\nProtagonistes i especialistes expliquen la història i les curiositats del Misteri d’Elx. Obra mestra que és patrimoni oral i immaterial de la humanitat des del 2001 i festa d’interés turístic internacional des de 1980. Una joia cultural que manté viva l’única representació teatral medieval que s’ha conservat i representat sense interrupcions fins ara. La història, la processó, la Vespra i la Festa.\n'Castelló Rock City' presenta el testimoni de tres generacions de músics que parlen sobre les seues vivències i l'evolució de la música pop, des dels solitaris inicis en els primers anys seixanta, fins a la formació de l'actual escena musical amb presència en els circuits internacionals.\nFa una vintena d’anys un grup d’amics de Massalfassar (l'Horta Nord), reunits a sopar en el seu bar de capçalera, passaren la nit i bona part de la matinada cantant les cançons de sempre, aquelles que havien sentit cantar als seus pares, mares, iaies i veïns, quan treballaven, estaven de festa, de dol o criant. Este recital improvisat, que recuperava amb tonades populars fragments de la vida de cada ú i de tots alhora, es va obrir l’any següent a gent de la comarca i més enllà disposada a compartir el gust per la cançó tradicional. Així va nàixer la nit del Cant al Ras, un encontre de cant rural que organitza la Colla de Dimonis de Massalfassar el tercer dissabte de maig i que aplega any rere any cantadors, públic i aficionats per reivindicar una de les parts menys reconegudes del nostre llegat musical.\nPinazo. Notes i pensaments\nIgnacio Pinazo i Camarlench (1849-1916) és un dels millors pintors europeus de la seua època. En les Exposicions Nacionals va obtenir, entre altres premis, dues Primeres Medalles i la Medalla d'Honor. L'extensa i plural creació de Pinazo traça dos perfils artístics: un d'autor realista i acadèmic, i un altre d'artista avantguardista. Des del seu retir a Godella va arribar a la modernitat al mateix temps que els impressionistes francesos sense tenir cap contacte amb ells.


Poc treball i immòbil (Xavier Roig)\nPoc treball i immòbil\nXAVIER ROIG 31/08/2012 00:00\nEl retard del govern espanyol a demanar l'ajut bancari europeu només s'explica si és que no acaba de complir les condicions prèvies que li van imposar. El govern espanyol va signar un MOU ( memo of understanding ), que és un document usual al món dels negocis. Es signa una carta vinculant, més lleugera que un contracte, que permet posar fil a l'agulla mentre el contracte definitiu s'enllesteix. I molt em temo que Espanya no demana els diners del rescat bancari perquè, si avui ho fa, els hi denegaran. Probablement perquè el govern espanyol no implementa els compromisos que va signar en el MOU.\nMés enllà de la reforma bancària que, sembla, s'aprova avui, l'article 31 de l'esmentat MOU obliga el govern espanyol a: millorar el sistema impositiu per afavorir el creixement, reduir pressió fiscal a endeutats i a propietaris de pisos, reformar el mercat de treball, estimular la creació i cerca de treball, eliminar barreres burocràtiques per obrir i fer negocis i, finalment, arreglar el mercat energètic i el seu dèficit. Poc o res s'ha fet. En el terreny laboral no es fa absolutament res d'útil -inadmissible en una societat que té un 25% d'atur-. M'ho han confirmat darrerament dos testimonis la situació dels quals és molt representativa d'una legislació laboral perversa.\nEl primer cas és el d'un exempresari de Madrid que va tancar ara fa dos anys, proveïdor de producte base per fabricar elements de neteja. L'empresa havia estat creada feia cinquanta anys pel seu pare, i ell la gestionava en feia vint-i-cinc. Davant la crisi calia retallar costos i ajustar plantilla. Va quedar sorprès que els que volien ser acomiadats eren els més antics -trenta anys a l'empresa i pròxims a la jubilació-. Les indemnitzacions que va haver de pagar van impedir la continuïtat de l'empresa. L'home m'explicava, gairebé amb llàgrimes als ulls, l'actitud d'empleats antics que ell considerava com de la família. Gent normal que, davant la possibilitat de cobrar 45 mesos de salari nets d'impostos (que vol dir cinc anys de salari!) optaven per boicotejar qualsevol altra opció que no fos que els despatxessin. Parlo d'uns fets que van tenir lloc fa dos anys. Potser ara s'ho repensarien tots plegats. El fet, però, posa de manifest que l'actual legislació fa aflorar, massa sovint, el pitjor de cada casa. Perquè, esclar, ¿qui renuncia a cinc anys de salari sense treballar encara que l'empresa hagi de tancar?\nEl segon cas és recent, d'una coneguda meva, directiva ella. Porta treballant prop de vint-i tres anys a la mateixa empresa. Ha rebut una oferta de treball d'una empresa més petita, competidora d'on treballa ara. Davant la situació econòmica general, i la incertesa de fitxar per una empresa més humil, es pregunta si se l'ha de jugar. El seu raonament és tant simple com lògic: "Si em fan fora d'on sóc ara m'han de pagar gairebé un quart de segle d'indemnització; si marxo voluntàriament i la nova empresa falla, em quedo sense res". Resum: ha rebutjat l'oferta. La petita empresa que li oferia feina ha perdut una bona professional i la possibilitat de créixer, potser, d'una manera més sòlida i ràpida. La gran empresa on treballa no s'ha pogut oxigenar donant possibilitats de promoció interna i, de passada, remoure estructures. I l'afectada ha perdut la possibilitat d'aprendre coses noves i, probablement, millorar experiència.\nVistos els resultats actuals (25% d'atur) haurem de concloure que el sistema laboral espanyol és una porqueria i està dissenyat per estimular l'immobilisme i l'escassa oxigenació professional i econòmica. Gràcies a unes organitzacions empresarials i sindicals corruptes, i a uns inútils i covards governants, es deixa que convisquin tranquil·lament aberracions laborals com les exposades i un atur juvenil del 50%. Per què la indemnització milionària l'ha de pagar una sola empresa (la que foragita l'empleat) i no un fons creat per la cadena històrica d'empreses on ha treballat l'empleat? Per què el treballador perd la indemnització quan canvia d'empresa? Per què ningú hi fa res per canviar-ho? L'empleat que porta molts anys en una empresa considera la indemnització com un patrimoni, mentre que l'empresa ho considera un llast que li impedeix renovar-se. Els nostres joves no troben oportunitats perquè, simplement, fem tot el possible per no crear-ne. La veritat és que una societat que tolera aquest estat de coses i que s'ha dotat d'un govern que no és capaç d'atacar el problema amb urgència i radicalitat, és una societat que potser no val el que diu. I Europa i els mercats s'ho ensumen.


Iglesias: "Sánchez té la necessitat de tenir tot el poder per dormir bé" - CATzona\nIglesias: “Sánchez té la necessitat de tenir tot el poder per dormir bé”\nEls retrets després de la investidura fallida de Pedro Sánchez entre Unides Podem i PSOE només han fet que començar. Després de les declaracions d’ahir d’Ábalos i Calvo, i el mateix president en funcions contra la formació lila, avui Pablo Iglesias ha afirmat en una entrevista a Antena 3 que “Sánchez té la necessitat de tenir tot el poder, tot el pressupost i tots els ministeris per dormir bé”. “Potser estaria preocupat per dormir si hagués pactat amb Unides Podem perquè li trucarien la CEOE i Botín”, ha etzibat.\nIglesias també ha recordat que “hi ha fins a sis comunitats autònomes on líders socialistes estan governant amb Podem”. “Quina diferència hi ha?”, s’ha preguntat retòricament. I ha tornat a l’atac: “És Sánchez el que ho bloqueja tot, potser té por que si arriba una recessió econòmica Unides Podem els obligui a retallar per dalt i no per baix”.\nEl líder de Podem ha donat la seva versió de com han anat les negociacions i ha reiterat que en l’entrevista d’ahir de Sánchez a La Sexta queda demostrat que el líder del PSOE “mai ha volgut arribar a un acord”. “A més, una oferta sincera no dura 24 hores”, ha afegit. Amb tot, Iglesias ha subratllat que la seva persona no era un escull per formar govern de coalició i que estava disposat a apartar-se, i que Unides Podem va acceptar “dos ministeris que eren dues secretaries generals convertides en ministeris que només suposaven el 5% del pressupost”. “Vam dir que sí a tot això, simplement que no volien aplicar les polítiques actives de treball”, ha criticat el líder d’Unides Podem.\n“Sánchez sempre triarà abans la dreta que l’esquerra”\nSegons Iglesias, el problema de fons és que Sánchez prefereix pactar abans amb la dreta que amb l’esquerra. “Només s’ha de mirar el to amb què es dirigeix a Unides Podem i a Ciutadans, només li faltava que Ciutadans li digués que sí”, ha apuntat.\nEl líder del PSOE també va aprofitar ahir en una entrevista gravada des de la Moncloa per posar el dit a la llaga a les pugnes internes entre Iglesias i Errejón. “Amb Errejón ens hauríem entès”, va assegurar Sánchez, al que Iglesias ha contestat que la diferència entre el qui va ser el seu amic i ell és que Unides Podem no donarà els 4 milions de vots sense res a canvi al PSOE, tal com Errejón estava disposat a fer a la Comunitat de Madrid. També ha assegurat que a “Errejón no li interessa gens la política de la Comunitat de Madrid” i que “tard o d’hora farà el salt a la política estatal, ja bé sigui com un actor polític nou o amb el PSOE”. “Ho hem d’anar naturalitzant, és cosa de temps”, ha avançat.


Meritxell Gàmez torna al Club Bàsquet Benigànim i jugarà al Sénior Femení\nIniciSénior FemeníMeritxell Gàmez torna al Club Bàsquet Benigànim i jugarà al Sénior Femení\nClub Bàsquet Benigànim 03 de setembre\nLa jugadora beniganina, formada al nostre club, torna al Bàsquet Benigànim després de passar pel Genovés.\nAprofitem per donar-li, de nou, la benvinguda i fer-li unes preguntes:\nHola Meritxell, com estàs?\nMeritxell: Actualment estudie a la UV el doble grau de Farmàcia i Nutrició Humana i Dietètica, i de hobbie tinc el bàsquet i el cant.\n- 2003/2008: Natació\n- 2006/2008: Tenis\n- 2009/2011: Pilota valenciana\n- 2011/2012: Fútbol\n- 2014/2016: CBBenigànim Cadet\n- 2016/2020: CB Genoves Cadet, Junior i Senior\nMeritxell: anava a segon de la ESO i ja feia dos anys que havia deixat de fer esport com a activitat extraescolar. Al meu cosí li agradava molt el bàsquet i em va demanar que l’acompanyara a vorer un partit del femení al pavelló del poble. Les jugadores em van vorer allí i em van proposar d’apuntar-me, i des d’aleshores he estat jugant a bàsquet.\nMeritxell: vaig començar a jugar quan tenia 13 anys, i els primers entrenaments recorde que tenia molta il·lusió per aprendre, ja que sempre m’ha agradat fer esport, siga quin siga, i com feia dos anys que m’havia desvinculat de l’esport, ho vaig agafar amb moltes ganes. Al principi tenia nervis, qui no, però poc a poc em vaig agarrar al ritme i l’acollida de les meues companyes ho facilitar tot molt.\nMeritxell: és curiós, però la meua arribada a l’equip va ser al febrer i va coincidir amb canvi d’entrenador. Les dues primeres setmanes vaig tindrer a Oscar, però li va agafar el relleu Alex Sempere. Per això podria dir que vaig tindrer dos primers entrenadors.\nMeritxell: fins ara he estat jugant al CB Genoves d’alero, però he fet també de pívot en algunes ocasions.\nMeritxell: el companyerisme que hi ha i les ganes.\nMeritxell: sempre he vist els esports com una via de diversió, i això és el que busque en el bàsquet, gaudir del joc i estar satisfeta amb mi mateix.\nMeritxell: el meu equip preferit és el Barça i el jugador que més m’agrada és Pau Ribas. Tot i que també admire molt a Laia Palau, Marta Xargay i Ricky Rubio.\nMeritxell: si, l’últim llibre que m’he llegit és Brúixoles que busquen somriures perduts, d’Albert Espinosa.\nMeritxell: si, l’última que he vist és Avatar, i la meua pel·lícula perferida des de menuda és Charlie y la fábrica de chocolate.\nMeritxell: que guanyar no sempre és el més important, que disfrute de tot el que va a donar-li el món del bàsquet al màxim.\nMeritxell: si, les reds socials són una bona manera d’arribar a més gent i d’informar-te de tot allò que passa al teu entorn. A més et permeten estar en contacte amb molta gent que sense aquestes no podries.\nBé Meritxell, moltes gràcies per participar a la web i per haver-nos dedicat el teu temps. Esperem les teues aportacions quan tingues temps i et desitgem molta sort en el futur.


Com que venim amb el pack turístic, entrem ràpidament. La visita és guiada i ens la fa una senyora, que combina un castellà amb accent insular amb un angles paupèrrim. Ens explica que amb els objectius de les càmeres és possible veure tonalitats verdes a les parets degut als minerals (com així be comprovem), però que el nom de la cova es degut a que la família que va viure allí més temps amagant-se dels pirates es deien “Verdes”. La Cueva de los Verdes és un immens túnel de lava i a dins s’hi ha construït fins i tot un auditori. En alguns moments també cal anar amb molt de compte amb les estalactites i les estalagmites que hi ha a la zona per no fer-se mal. A més, a la part final de l’excursió, hi ha un petit enigma que fa les delícies de grans i petits, i que no revelaré! La següent parada del dia la fem a “El mirador del Rio” (http://www.lanzarote.com/es/mirador-del-rio/) , un dels llocs elevat, a on hi pugem a través d’una carretera amb bastantes corbes. Un cop arribem allí, fa una gran ventada, però no ens impedeix d’anar cap al mirador, a on també tenim entrada reduïda gràcies al paquet turístic comprat. Hi entrem; el mirador val forca la pena, ja que permet veure part de l’illa, i sobretot, una bella panoràmica de l’illa de la Graciosa, situada a davant, una illa a on tots el carrers son sense asfaltar. Tal I com s’explicita a viquipèdia, (https://ca.wikipedia.org/wiki/La_Graciosa ) :” La Graciosa és una illa que forma part de l'arxipèlag Chinijo, pertanyent a la Comunitat Autònoma de Canàries (Espanya), juntament amb les illes de Montaña Clara, Roque del Este, Roque del Oeste i Alegranza. Es troba situada al nord de Lanzarote, de la qual la separa un braç de mar conegut com El Río. També està relativament pròxima a la costa continental africana.\nVa ser conquerida en 1402 per l'explorador normand Juan de Bethencourt sota el vassallatge d’Enric III de Castella. La Graciosa posseeix uns 29 km² i dos únics pobles: Caleta de Sebo, capital de l'illa, i Casas de Pedro Barba, amb una població molt inferior a la primera. La seva població actual és de 658 habitants. L'economia de l'illa està basada en la pesca atlàntica i el turisme, que atreu a nombrosos viatgers durant tot l'any gràcies al seu clima temperat, a les seves costes en la seva immensa majoria de sorra, i a la seva tranquil·litat. S'hi practica molt el submarinisme. (continuarà)\n(La fotografia correspon a dins de la Cueva de los Verdes, amb les diferents tonalitats que s´hi poden observar de forma natural)


S’han seguit les indicacions de les autoritats sanitàries que desaconsellaven celebrar els actes\nÉs una de les primeres festes majors del calendari estival, però l'actual incertesa sorgida després de la pandèmia obliga a repensar-la. L'Ajuntament matisa que durant els dos mesos vinents "hi haurà activitats puntuals."\nL'Ajuntament de la Pobla de Claramunt traslladarà la Festa Major d'enguany al setembre. Anuncien que s'ha decidit "davant la situació d'excepcionalitat provocada per la pandèmia de la COVID-19". La celebració de la Festa Major 2020 de la Pobla de Claramunt estava prevista per la primera setmana de juliol, però "el risc de contagi que suposen les aglomeracions de persones i seguint les indicacions de les autoritats sanitàries competents, ens obliguen a replantejar aquesta festivitat."\nAra, la regidoria de cultura i festes treballa a programar la festa major del 10 al 13 de setembre amb la voluntat de poder celebrar així la festa més esperada pels poblatans i poblatanes, sempre que les condicions ho permetin. En aquestes dates, es podrà conjuminar amb les Festes Culturals. De la mateixa manera l'ajuntament està organitzant una sèrie d'activitats puntuals per aquests mesos de juliol i agost que d'aquí a poc temps s'informarà.\n2 Salut registra 19 positius per coronavirus en dues setmanes a l'Anoia, amb residències incloses 5209 lectures\n3 L'Hospital informa de dues morts i sis nous casos de coronavirus, la darrera setmana 4274 lectures


Ensenyament d'idiomes. Departament d'Empresa i Coneixement\nLa Direcció General de Turisme organitza un curs d’autoaprenentatge d’anglès en línia per al sector del Turisme. El curs està adreçat a les empreses d'allotjament turístic i té per objectiu la formació dels professionals del sector millorant la seva capacitat d'expressió en anglès la qual cosa incidirà molt positivament en una atenció més adequada i personalitzada tant al client que s'informa dels serveis que s'ofereixen als establiments com els clients que utilitzen els serveis. Aquesta millora lingüística pot comportar, doncs, la captació de nous clients estrangers i una millora del rati de fidelització de clients actuals.\nEl curs serà impartit per l’escola d’idiomes Merit School mitjançant la plataforma Moodle i tindrà un màxim de 100 alumnes. Es requereix un nivell mínim de coneixement d’anglès (B1 o A2). El període lectiu serà d’11 d’abril a 11 de juliol de 2018.\nCursos d'idiomes en el sector del turisme per a establiments de les comarques d'interior i de muntanya, any 2018\nEscoles oficials d’idiomes (EOI) i Institut Obert de Catalunya, Departament d’Ensenyament\nLes llengües a la universitat, Secretaria d’Universitats i Recerca\nAprendre català. Llengua catalana. Generalitat de Catalunya


valents - De paraules per Context\nNingú es mor, per aguantar el respir una estona. Convé que siguem valents, Marianna. El meu pare m'ho havia dit cent vegades: «A la mar no es perd sinó el que es desespera: no hi ha que rendir-se mai.» S'ajupí altra volta i tragué dels calaixos galliners unes coses que lluentejaven. Eren destrals. Se'n pos\nUna innombrable quantitat d'esperits s'esbargeixen ça i lla, portant la tristesa amb llurs gestos silenciosos i impressionants. Apleguem-nos per les ciutats; encenguem els grans focs d'alegria que són un milió de llums de gas, i cridem, cantem a chor! Fem posat de valents! Harris em preguntà: ¿Haveu estat mai al laberint de Hampton-Court? Jo vaig ser-hi una vegada, per guiar un amic.\nTots l'aixequen. Llavors pronuncien el vot i canten el pean. Una vegada s'ha complert amb els déus com pertany, Xenofont torna a començar en aquests mots: -Estava dient que tenim moltes i belles esperances de salut. De primer, perquè nosaltres mantenim ferms els juraments fets en nom dels déus, i els enemics han perjurat i han violat la treva i els juraments. Essent així, és possible que els déus seran contraris als nostres enemics, i aliats nostres, ells que són capaços, quan volen, de fer de cop i volta petits els grans, i de salvar els petits, fins en mig dels perills. En segon lloc, jo us recordaré els perills dels nostres avant-passats, a fi que vegeu com us convé d'ésser valents, ja que els valents, amb l'ajuda dels déus, se salven fins dels perills més grans. Quan els Perses i els que anaven amb ells vingueren amb un exèrcit nombrosíssim, per fer desaparèixer Atenes, els atenesos gosaren resistir-los i els venceren. I havent fet vot a Àrtemis que tants enemics com matarien, tantes cabres immolarien a la dea, com que no pogueren trobar-ne prou, decidiren de sacrificar-ne cinc centes cada any, i encara avui dia les sacrifiquen. Més tard quan Xerxes, havent aplegat tropes incomptables, marx\nAgàsias s'aixeca i diu: -Jo, companys, poso els déus i les dees per testimonis, que ni Xenofont m'ha donat ordre de sotstreure aquell home, ni ningú més de vosaltres. Sinó que veient un dels homes valents de la meva companyia endut per un Dexip que tots ho sabeu, us ha traït, la cosa m'ha semblat massa forta: i li l'he arrabassat, ho confesso.\nXenofont i Quirísof obtenen els morts a canvi del guia; i fan a aquests morts, dins el possible, tots els honors que s'acostumen per als homes valents.


449453 racionalització del treball\n\tracionalització del treball\nracionalització del treball, n f\nreadmissió, n f\nAcció per la qual un empresari reincorpora al seu lloc de treball un treballador que havia estat de baixa per suspensió o extinció de la relació laboral.\n449384 rebut de salari\nrebut de salari\n\trebut de salari\nreciclatge, n m\nFormació professional destinada a posar al dia els coneixements professionals dels treballadors, especialment en els progressos de la seva especialitat.\n449518 reconeixement sistemàtic\n\treconeixement sistemàtic\nreconeixement sistemàtic, n m\nrevisió mèdica, n f\nfr examen médical sistématique\nExploració mèdica d'una persona aparentment sana o sense símptomes d'una malaltia precisa, per tal de verificar el seu estat de salut o detectar una malaltia incipient.\nreconversió, n f\nAdscripció a una nova activitat d'un treballador l'ocupació anterior del qual ha estat suprimida, modificada en profunditat o reclassificada, o bé quan ha deixat de ser apte per a exercir-la.\n449643 recursos humans\n\trecursos humans\nrecursos humans, n m pl\nCapital humà de què disposa una empresa.\n449587 reducció de jornada\n\treducció de jornada\nreducció de jornada, n f\nReducció del nombre d'hores de la jornada ordinària a què un treballador té dret en circumstàncies determinades, que només li permet de percebre la retribució corresponent a les hores efectives de treball.\n449520 reducció de plantilla\n\treducció de plantilla\nreducció de plantilla, n f\n449335 reducció natural de plantilla\nreducció natural de plantilla\n\treducció natural de plantilla\nreducció natural de plantilla, n f


» Perquè prenguem consciència, de la immensitat de l’Univers.\n- Visitas totales: 2,522,359\nPerquè prenguem consciència, de la immensitat de l’Univers.\nHi ha persones que pensen que són importants i imprescindibles veritat?\nNo sé si després de veure aquest video seguiran pensant el mateix.\nMereix la pena veure el que som i la importància que tenim en l’Univers.\nPOSEU LA PANTALLA COMPLETA. ÉS UNA MERAVELLA\nFa tot just unes setmanes, el Museu Americà d’Història Natural va penjar a la xarxa aquest espectacular vídeo, una reconstrucció informàtica que mostra un “viatge” des de la superfície de la Terra fins als límits de l’univers conegut. I he de dir que és dels millors, si no el millor, de tots els que he vist sobre el tema.\nPer casualitat he tornat a trobar-me’l ara, i aquesta vegada no he pogut resistir-me a penjar-lo en el Bloc. Des de la seva publicació, gairebé dos milions de persones l’han vist ja en la web del museu, però a Espanya aquest excepcional treball segueix sent pràcticament desconegut.\nEl que fa que aquest vídeo sigui únic i diferent a la majoria dels que s’han fet fins a ara és que tot el que en ell apareix està basat en dades reals. És a dir, que no es tracta d’un vídeo “artístic” realitzat segons simples criteris estètics, sinó d’una autèntica reconstrucció, peça a peça, de tot el que sabem sobre l’univers en que vivim. Tot, des de les trajectòries dels satèl·lits que orbitan la Terra, fins a la posició de totes les estrelles, galàxies o remots quàsars, està basat exactament en les dades que tenim sobre cadascun d’aquests objectes. O per a ser més precisos, en les dades del Sloan Digital Sky Survey, que componen la que potser sigui la visió més completa de l’univers que disposem fins al moment.\nMalgrat tot, i a causa de la posició geogràfica en la que es troba el telescopi de dos metres i mig de l’Apatxe Point Observatory, en Nou Mèxic, que és el que utilitza el Sloan Digital Sky Survey, existeixen zones “fosques”, és a dir, àrees de l’univers que el telescopi, físicament, no pot observar. Per això, en el vídeo, la distribució de les galàxies observades té la forma de dos cons units per la punta (el punt d’unió és la Terra), i la resta apareix en negre.\nEn total, el treball comprèn gairebé un milió de galàxies i més de 120.000 quàsars. El viatge, que comença en el Himalaya, acaba en el límit mateix del que podem observar amb els instruments més potents que disposem, els ecos del Big Bang, a 13.700 milions d’anys llum de distància, i serveix perquè tots ens adonem, d’una forma directa i visual, de l’insignificantment petit que és el nostre món, fins i tot la nostra galàxia, si es compara amb tot el que hi ha “aquí fora”………


Kinosaure 2018/2019 – Pack Màgic\nEl cinema és un viatge. Viatgem amb Kinosaure!\nDe desembre de 2018 a març de 2019 als Cinemes Girona de Barcelona\nLa segona edició de Kinosaure, la programació estable de cinema infantil en català dels Cinemes Girona, arriba carregada de sorpreses els mesos de desembre, gener, febrer i març!\nAquest projecte innovador converteix cada diumenge els Cinemes Girona en el cau del Kinosaure, un animaló que porta històries de cinema als nens i nenes i a les seves famílies a través d’un equip de dinamització encapçalat per Fiona l’aviadora.\nDues projeccions diàries (una a les 12.00 h i una altra a les 17.00 h) on l’experiència cinematogràfica va molt més enllà de la sala i esdevé activa i participativa: tot el cinema es transforma en un espai pensat especialment per a infants, ple de jocs, activitats participatives i pel·lícules.\nA més, cada setmana hi haurà la oportunitat de participar en concursos a través de les xarxes socials per a guanyar fantàstic regals.\nPel·lícules i jocs per descobrir el cinema\nDisseny i producció de l’espai:\nActuació i dinamització:


Responsabilitat Global: Canyelles intervé al Congrés Iberoamericà del Voluntariat Corporatiu\nCanyelles intervé al Congrés Iberoamericà del Voluntariat Corporatiu\nJosep Maria Canyelles intervé en una taula rodona organitzada per Respon.cat en el I Congrés Iberoamericà del Voluntariat Corporatiu.\nPimes i microempreses evidencien que el voluntariat no és exclusiu de les empreses grans. La sessió ha permès mostrar que les empreses mitjanes i petites també porten a terme una implicació comunitària de voluntariat\nCanyelles ha presentat la iniciativa empresarial Respon.cat per al desenvolupament de l’RSE a Catalunya, i ha fet una presentació sobre Territoris Socialment Responsables\nAmb el títol de “Voluntariat d’Empresa per a pimes i desenvolupament de Territoris Socialment Responsables” ha tingut lloc una taula rodona que ha servit per a evidenciar que el voluntariat no és exclusiu de les empreses grans. Es tractava de debatre sobre la situació i les perspectives del voluntariat d’empresa amb el focus posat especialment en les pimes, per a trencar el tòpic que aquesta pràctica d’acció social sols és d’interès per a les empreses grans. Cal dir que que aquesta taula ha suscitat moltes preguntes i intervencions dels assistents.\nLa sessió ha comptat amb la participació de David Toledo, del Departament Salut i Direcció de Persones de l’empresa SPB, Jordi Torredemer, responsable de Comunicació de Mina Aigües de Terrassa i director de la Fundació Mina, Josep Maria Canyelles, coordinador de Respon.cat. Nekane Navarro, consultora social, ha moderat el debat.\nTal com ha afirmat Canyelles, no es pot aplicar el model de programes de voluntariat corporatiu a les pimes o microempreses, perquè el model no és coincident. A diferència de les grans empreses, que han començat recentment a portar a terme aquestes accions, en el cas de les empreses més petites moltes accions equiparables ja s’havien fet sempre, però si pensem en termes de programes no sabrem apreciar-ho ja que sovint són accions fetes des del copromís i la continuïtat, però que no s’estructuren com a programa.\nTal com es va afirmar el dia anterior al debat sobre Voluntariat d’Empresa per a pimes, que va tenir lloc al Marketplace també organitzat per Respon.cat amb una selecció de vint participants, quan volem abordar aquesta matèria amb les empreses més petites, cal tenir en més en compte el sentit de l’acció que el format. Si sols pensem en un format de programa, és probable que no en puguem trobar cap!\nAllò que ens ha d’interessar són tots aquells models d’acció social de l’empresa que no es limiten a una mera transferència de recursos sinó que hi ha una implicació de les persones de l’equip, de manera que no solament es genera un impacte a l’entorn sinó que també es desenvolupen els valors de l’equip i les habilitats socials de les persones. El voluntariat estricte seria una modalitat, però també és important tenir present les aportacions pro-bono.\nDe vegades es fa difícil establir els límits conceptuals, ja que el cas d’un professional que fa una acció de manera altruista podria ser considerat voluntariat o pro-bono, però no ens interessa tant el debat nominalista com la manera de poder posar en valor aquestes pràctiques, donar-los reconeixement per tal de facilitar-ne la generalització, i fer que la societat sàpiga també valorar-les com a part d’un compromís envers l’entorn.\nCanyelles ha presentat la iniciativa empresarial Respon.cat per al desenvolupament de l’RSE a Catalunya i tot seguit, en qualitat d’expert, ha fet una breu presentació del sentit dels Territoris Socialment Responsables, vinculant-ho especialment a l’acció de l’empresa envers la societat.\nEn aquesta intervenció ha aprofitat per aportar casos de microempreses, ja que a cap d’elles els havia estat possible de poder venir a participar al Congrés, dificultat comprensible per part de qui ha de tirar endavant d’un negoci amb pocs recursos, i que ajuda a comprendre per què en alguns fòrums es pot creure que les empreses més petites no fan RSE.\n[llegir més a Respon.cat]\nPD: He publicat aquest article de reflexió sobre el voluntariat:\n2.11.14 [ca] Voluntariat per al desenvolupament socioeconòmic... i democràtic\n2.11.14 [es] Voluntariado para el desarrollo socioeconómico... y democrático\nEtiquetes de comentaris: esdeveniments, mem'14, reflexions, voluntariat


fallas - Les comissions de Quatre Carreres desvelen els secrets de les seus falles 2019\nLes comissions de Quatre Carreres desvelen els secrets de les seus falles 2019\nEscrit a 09 Desembre 2018 .\nLes vint falles van presentar els seus esbossos en acte a la Sala Canal\nEl passat diumenge 9 de desembre, l’Agrupació Quatre Carreres va viure un dia molt important dins del seu calendari faller. Les vint comissions que formen part de l’Agrupació es van donar cita en la Sala Canal per a mostrar per primera vegada els seus esbossos per a les Falles 2019.\nEncara que el resultat final i tots els secrets no es desvelen fins al dia de la Plantà, amb esta presentació els fallers ja es poden fer una idea de les grans obres d’art que presidiran els seus barris durant els dies de Falles.\nA l’acte van assistir totes les Falleres Majors i Infantils de les comissions, així com els seus presidents. A més, la Fallera Major de València, Marina Civera, i la seua Cort d’Honor van voler acompanyar a tots els fallers de Quatre Carreres en este dia de celebració.\nEntre totes les xiques de la Cort d’Honor, va ser un dia més especial per a Andrea López, ja que, donat que pertany a la Falla Carrera Malilla-Isla Cabrera en esta ocasió jugava en casa i estava en família.\nEn nom de tots els artistes va prendre la paraula Rubén Canet, membre i autor de dues de les falles de la comissió, que va voler destacar "el treball de tots els seus companys" per a realitzar cadascuna de les falles.\nPer la seua part, el president de Quatre Carreres, Jaime Hernica assegura que estan "tots molt il·lusionats per presentar nous projectes". "S'està apostant molt per la falla i a més, sempre fa especial il·lusió tindre una en secció especial com és la infantil de Sapadors-Vicent Lleó", assenyala.\nEn esta ocasió, l'Agrupació va apostar per una presentació molt original on va realitzar un xicotet tour guiat per a explicar de manera amena i amb humor cadascun dels diferents esbossos que componien l'exposició.


Administratiu/va comptable - Garantia Juvenil Administratiu/va comptable - Garantia Juvenil\nTipus de contracte: Temporal, 6 mesos + 6 mesos + indefinit\nHorari: De dilluns a divendres de 09:00 a 17:00 hores\nSalari: 19.440€ bruts/anuals\nBuenas Migas cerca un/una administratiu/va comptable. Les tasques a desenvolupar són:\nIntroduir al programa de comptabilitat els pagaments, cobraments, factures i qualsevol altre document econòmic i financer de l'empresa\nMinimitzar l'import de les comissions bancàries\nFer tasques generals d'arxiu de documentació, atenció telefònica als nostres clients i/o proveïdors\nCrear i mantenir l'arxiu dels documents comptables per al tancament anual\nConciliació de comptes, per a conèixer l'estat d'aquestes\nComplir amb les obligacions de report d'informació (diari, setmanal i mensual)\nRealitzar informes sobre l'estat financer de la societat\nCada final d'any, revisió de tots els comptes comptables per a procedir als ajustos i provisions necessaris per a tancar l'exercici\nRealitzar informes sobre l'estat financer de la societat, per a l'auditoria que ens realitzen cada any, així com facilitar tota la informació sol·licitada pels auditors\nControlar els costos de comunicacions gestionant les altes i baixes de línies i identificant el proveïdor que més s'ajusti a les necessitats de Buenas Migas\nMínim 3 anys d'experiència com a comptable. amb tasques similars\nConeixements d'Excel (nivell mig-avançat)\nA Buenas Migas hi trobaràs una barreja de productes italians i anglesos perquè Patrick i Clare, els fundadors, són d'aquests països. El que ens mou cada dia és molt senzill: volem que tots els clients mengin productes tradicionals, sans i fets com es fan a casa. Per fer això preparem tots els productes nosaltres mateixos, des de la brioixeria fins a la pasta fresca, fent-los nosaltres des de zero. Servim durant tot el dia amb sistema d'autoservei on el client pot personalitzar la seva comanda.