Qui és Miki Yim? Fes una ullada a la seva Biografia juntament amb Vida personal - Gent Famosa\n2 La seva carrera d'interpretació del seu marit\n3 Miki Yim es va casar amb l’actor “El ràpid i el furiós” Sung Kang\n4 Quin és el Valor Net de Miki Yim?\nMiki Yim és dissenyador de moda. És famosa com l'esposa de l'actor nord-americà Sung Kang. El seu marit és molt reconegut pel seu paper de Han Lue a la pel·lícula 'El ràpid i el furiós'.\nMiki Yim va néixer en algun lloc de Corea del Sud de pares coreans. Ha obtingut la llicenciatura en anglès per la Meiji Gakuin University situada al Japó. Miki té la doble nacionalitat coreanoamericana i pertany a l'ètnia asiàtica.\nEl marit de Kim, Sung Kang, va néixer 8 d'abril de 1972, a Gainesville, Geòrgia, Estats Units. Va néixer amb una família sud-coreana d’immigrants. A partir del 2019, Sung té 43 anys mentre el seu senyal de naixement és Aries.\nMiki Yim és una dona d’èxit en la seva carrera com a dissenyadora de moda. Va començar la seva carrera en vendes de productes. El 1991, Miki es va incorporar a JTB Hawaii com a servei d’atenció al client on va treballar durant 4 anys. Després va nomenar com a agent de vendes a Chanel a l'octubre de 1995. Tanmateix, va deixar la seva feina l'any 1999. Després del febrer de 1999, es va incorporar a Louis Vuitton com a especialista en producte de supervisor. Va servir allà durant gairebé 6 anys.\nMiki també va treballar com a gerent de Celine Inc durant 5 anys. Després es va incorporar a SEPHORA com a ajudant de direcció. També va treballar durant uns mesos com a responsable de botiga a La Perla. Actualment, Miki Yim és directora general de la marca de moda Prada des del 2013.\nLa seva carrera d'interpretació del seu marit\nSung Kang va iniciar la seva carrera d’actriu el 1999 de la sèrie de televisió Felicity. Al 2001, va aparèixer a la pel·lícula bèl·lica Pearl Harbor, on va retratar el paper de Listener. Sung Kang va obtenir el seu primer paper principal a la pel·lícula 'Better Luck Tomorrow', on va exercir el paper d'un membre de banda al·lòctona l'any 2002. Després va aparèixer com a Sam Kim en una altra pel·lícula 'The Motel' el 2005. De la mateixa manera, ell també Va aparèixer en pel·lícules com Antwone Fisher (2002) i Forbidden Warrior (2004).\nSubtítol: Sung Kang amb els seus coprotagonistes (Font: espia digital)\nMés tard, el 2006, Sung va interpretar un paper a la franquícia de pel·lícules 'The Fast and the Furious' on va retratar al personatge, Han Lue. Després, va aparèixer a nombroses pel·lícules de franquícia com 'The Fast and the Furious: Tokyo Drift', 'Fast & Furious', 'Fast Five', i també a 'Fast & Furious 6'.\nA banda dels seus crèdits cinematogràfics, també va aparèixer en diverses sèries de televisió com Cold Case (2004), Knight Rider (2008), Mental (2009), Easy to Assemble (2010), Gang Related (2014), Hawaii Five-0 ( 2016) i moltes coses més. Alguns dels seus recents crèdits televisius inclouen Magnum P.I. (2018) com a tinent Yoshi Tenaka i Whisky Cavalier (2019) on va interpretar el personatge de Daniel Lou.\nMiki Yim es va casar amb l’actor “El ràpid i el furiós” Sung Kang\nMiki Yimi es va casar amb l'actor nord-americà Sung Kang, que va aparèixer com a Han Lue a la pel·lícula 'El ràpid i el furiós'. Va conèixer per primera vegada el seu marit l'any 1992. Tenien una data de diversos anys abans que decidissin casar-se.\nSubtítol: Miki Yim amb el seu marit (Font: Pinterest)\nEl duet va lligar el nus del casament el 8 de juliol de 2014 en una cerimònia privada en presència de la seva família i amics. Ara, el duet viu una feliç vida casada a Los Angeles, Califòrnia, Estats Units. Els dos encara no tenen fills.\nQuin és el Valor Net de Miki Yim?\nMiki guanya una quantitat decent a través de la seva carrera professional com a dissenyadora de moda. Actualment exerceix com a directora general de Prada. Miki rep un salari mitjà anual de $ 99000 com a director general de Prada. Segons els informes, el salari mitjà d'un supervisor als Estats Units oscil·la $ 47,841- $ 64,140. Ha acumulat un valor net de prop 1 milió de dòlars dòlars a partir del 2019. Miki viu una vida fastuosa amb els seus guanys.\nSubtítol: el marit de Miki Yim (Font: mirar el seguiment)\nSi bé el marit de Miki, Sung Kang, té un valor net aproximat8 milions de dòlarsa partir del 2019. Va guanyar la major part del seu patrimoni net a través de la seva carrera professional com a actor. Fins a la data, Kang ha aparegut en més de 50 pel·lícules a través de les quals hauria d'haver guanyat una suma decent de diners per a ell mateix.\nL’any 2012 va rebre el premi Internacional d’estrelles pels seus papers en pel·lícules com Pali Road i el premi especial del Jurat per la pel·lícula Sunset Stories.\nFets de Miki Yim\nEducació Universitat Meiji Gakuin\nCònjuge Sung Kang


Escola Pia Tàrrega: Campionat Comarcal de natació escolar\nCampionat Comarcal de natació escolar\n24 MEDALLES :10 ORS, 9 PLATES I 5 BRONCES\nun balanç excel.lent per l’escola\nDes de fa alguns anys, l’escola realitza durant un trimestre i amb tots els cursos (de P3 a 4t d’ESO), l’educació física a les piscines cobertes de Tàrrega. És una aposta important de centre dedicar gran part de les hores lectives de l’àrea d’educació física, a la natació.\nRealitzar activitat física en medi aquàtic té uns beneficis ÚNICS pel desenvolupament físic, psíquic i emocional de l’alumne. El motiu és obvi, el medi on es desenvolupa: l’aigua.\nEn l’àmbit més competitiu cal dir que el passat dissabte 14 d’abril a la tarda molts nen/es, nois/es de l’escola van participar al Campionat Comarcal de natació escolar que es va celebrar a Tàrrega.\nEl comportament de tots els nedadors i nedadores de l’escola va ser exemplar. Anna C, Alba C, Laia C, Berta C, Mònica B, Carla R, Roger P, Anna P, Mariona M, Alba T, Rubèn M, Joana D, David S, Toni H, Maite T, Mireia S, Pau F, Cesca i Gerard us felicitem per l’esforç i actitud durant tota la competició.\nEls resultats van ser fantàstics ja que amb la totalitat de les categories i estils vam sumar un total de 24 medalles: 10 ors, 9 plates i 5 bronzes.\nDepartament d’Educació Física i Activitats Extraescolars\nPodeu veure més fotografies relacionades amb aquesta activitat a la següent presentació.\nEtiquetes de comentaris: Escola Pia , Extraescolars , Pla Català de l'Esport


Lluís Homar: “Sóc «Terra baixa»” - Butaques i somnis\nElisa Díez 15:00 entrevistas, Lluís Homar, Pau Miró, Teatre Borràs, Temporada Alta\nLluís Homar fa 40 anys va fer el seu primer paper protagonista al Centre Parroquial d'Horta: era Manelic de Terra baixa. Aquella obra va ser el preàmbul de la seva entrada a la companyia del Teatre Lliure, on, el 1990, va repetir paper en la darrera direcció de Fabià Puigserver (en un espectacle mític programat al Mercat de les Flors). Fa un parell d'anys, Homar es va plantejar quin material podia oferir al públic per reflectir el seu agraïment. Va adonar-se que tornava a ser aquest Àngel Guimerà. L'obra s'estrena divendres i dissabte al Festival Temporada Alta (al Teatre Municipal de Girona), i a partir del 13 de novembre està programat al Teatre Borràs de Barcelona, on passarà les festes de Nadal. “Vaig fer la carta dels Reis i em van portar la bici i tot”, diu satisfet. Planteja un espectacle de quatre actors pensat per al gran públic amb l'única particularitat que només hi actua ell. A la satisfacció d'Homar d'haver persuadit tants còmplices com ha volgut, s'hi suma l'eufòria de Salvador Sunyer, que situa Homar com el primer actor de la seva generació i que el compara amb tot un Marlon Brando de l'època.\nRes de monòlegs, ni de narradors.\nJo faig Terra baixa sol però no m'agrada dir-ne monòleg. Interpreto els tres papers del triangle amorós (la Marta, el Manelic i el Sebastià) i també el de la jove Nuri, que és un testimoni de la història. L'avantatge d'aquesta obra és que la trama no és gens complexa. Calia fer una adaptació que es fes entenedora. Per això tenia clar que la direcció havia de ser un autor. Va ser quan Aurora Rosales, adjunta de Lluís Pasqual al Lliure, em va presentar en Pau Miró. Vam anar fent un treball escena a escena, però ell insistia que tingués una unitat literària en conjunt. Al maig, vam fer una lectura dramatitzada i ja vam veure que se seguia, que era entenedora. No es tractava d'explicar els personatges, sinó de ser ells mateixos, de transitar per la seva ànima. A la representació, em presento com Lluís Homar amb la meva veu, sense fer cap transformisme, només transito per la seva ànima.\nL'adaptació va a l'essencial.\nSí, dura uns 75 minuts. Hem mantingut els personatges centrals i la Nuri (el triangle amorós i algú que mira de fora aquesta relació malaltissa) però obviem trames paral·leles i personatges com els de la família Perdigons, el Xeixa o l'Avi Tomàs...\nÉs una peça feta a mida?\nÉs fruit d'un moment personal en què em trobo bé amb mi mateix i penso a través de quin material m'agradaria mostrar-me per ser útil als altres. Però ni el plantejament ni la interpretació pretén el lluïment d'actor que pugui ensenyar com fa una noia de 14 o una dona de 30... Jo no explico els personatges, sóc el personatge alhora que sóc jo. Parteixo de la meva veu i gestualitat, però el públic podrà veure en cada moment a quin personatge estic donant veu. El que perseguia era fer un exercici de persona, mostrar-me a l'escenari, però més amb una voluntat de donar, de generositat, que de lluïment. Buscàvem fer una mena de Guimerà de cambra entenent que les històries dels protagonistes, per si soles, ja eren molt potents. El procés ha estat apassionant fins a dur Guimerà als nostres dies, que parlés des de l'ara. Aquesta és la prova de foc dels grans autors. Canviar-li el marc d'espai i temps però comprovar que es mantenen les tensions ben potents, inalterables.\nFa uns dies es va poder veure una altra adaptació a través d'una actriu que interpretava el paper de Marta. Era ‘Quietud salvatge' al Círcol Maldà. El drama d'aquest personatge enganyat és encara major que el de Manelic, no?\nManelic és la potència en aquesta obra simbòlica de Guimerà. La Marta, en canvi, té una història personal. Sebastià enganya Marta perquè ella pensa que en Manelic està al cas de la jugada de casar-se per amagar la relació entre Sebastià i ella. Per això se sent manipulada. Manelic és un gran personatge, tot bondat i ingenuïtat, però el personatge més complex és el de Marta.\nSebastià només se'l pot veure com el dolent davant de la bondat de Manelic?\nL'obra demostra el coneixement que Àngel Guimerà tenia de l'ésser humà. Terra baixa és la seva peça més traduïda, se'n van fer fins a dues òperes! Això demostra que té un altíssim nivell. Ensenya la part fosca però també la intel·ligent, l'opció mental quan tots mirem pels nostres interessos. Tots manipulem, en realitat. Guimerà, al final de l'obra, tria l'opció de “matar el llop”: opta per la part lluminosa de l'obra i no per la part més fosca, la de l'engany i l'abús de poder. La versió que nosaltres fem parteix del reconeixement que també participem de les manipulacions pel bé propi: jo sóc Terra baixa, amb els seus punts lluminosos i els seus punts foscos en aquesta mirada.\nQuè té d'especial ‘Terra baixa' en la seva biografia?\nAquesta adaptació és un homenatge al director Armand Calafell i a l'actriu Maria Rosa Bonany (que va fer de Marta en aquell primer muntatge) al Centre Parroquial d'Horta. Tots dos ens van deixar l'any passat. Terra baixa m'ha acompanyat tota la vida. Havia fet teatre d'aficionat des dels 6 anys, però no va ser fins al paper de Manelic que no vaig adonar-me de la seva importància. Terra baixa és una peça popular, una obra que comunica, un cant a l'amor, a la llibertat. Fa dos anys vaig pensar amb quina obra m'agradaria mostrar-me. I vaig veure que era aquesta. Hi trobo una connexió similar a la que tenen els anglesos amb Shakespeare o els castellans amb Lope. En aquestes obres, tens la sensació que comparteixes d'arrel. Que el que s'explica beu de la teva pròpia cultura i la teva llengua. Lamentablement, els catalans no tenim un material tan ampli com els anglesos...\nLa seva relació amb el Teatre Lliure és inequívoca. Per què traslladar la temporada al Teatre Borràs de Barcelona?\nVa ser la primera opció: al Borràs i pel Nadal. Sempre he pensat que es tracta d'una obra popular i que demana un gran espai. Quan la vam fer al Mercat, amb en Puigserver, hi havia grada per a un miler de persones. No me la podia imaginar, per exemple, al Lliure de Gràcia. L'any passat vam haver d'endarrerir la producció perquè coincidia amb les funcions de Terra de ningú al TNC. Després m'he adonat que el Borràs es diu així en honor d'Enric Borràs un actor que es va fer popular, precisament, per interpretar el Manelic. Amb el primer que vaig contactar va ser amb Salvador Sunyer, que s'hi va apuntar des de la primera idea. També volia que Sílvia Pérez Cruz em fes una cançó especial. I la tenim. I que Xavier Albertí se'n cuidés de les llums. O Lluc Castells, de l'escenografia.\nParleu d'espectacle i no de monòleg, precisament, per aquest format més gran, més ambiciós. Com s'ha ideat, per exemple, l'espai escènic?\nDes d'una simple conversa. Lluc Castells sap transformar el món simbòlic en un aspecte concret. Ja no em sé imaginar fer res sense ell. Volíem mostrar la contraposició de dos mons: el civilitzat i el primari: la terra baixa i la terra alta; el món malmès i el lluminós. Castells és un escenògraf contemporani que beu de la tradició familiar de construir escenografies. Es parteix d'un espai minimalista, una caixa blanca en què, quan s'obre la cortina, apareix la natura, el món salvatge, que anirà envaint aquest món civilitzat.\nPau Miró és un jove dramaturg i director. Com Guimerà, ara l'autoria catalana torna a tenir ressò més enllà de Catalunya.\nÉs veritat que els autors d'ara són reconeguts aquí i a fora. S'ha produït un nou fenomen similar al que devia viure Guimerà en el seu temps. Ara, també són bons i grans autors contemporanis; ens n'hem de sentir orgullosos que se'ls tradueixi i representi arreu. Falta temps, potser encara, per determinar quin llegat serà per a la cultura contemporània. El teatre popular de Guimerà va ser substituït per Sagarra, però sembla que no va tenir la mateixa sort en les traduccions. A la dramatúrgia catalana li falta continuïtat encara per ser més valorada enllà de casa nostra.\nProperament dirigireu al TNC un treball també sobre el sentit teatral...\nEl gran mestre Eduardo di Filippo es pregunta a L'art de la comèdia quin és el rol social del teatre. Jo defenso que el teatre és necessari i útil. Aquesta és una oportunitat per explicar-se des d'un equipament jove com és el TNC. L'expliquem també des del seu lloc físic. Filippo es pregunta per què entre els oficis útils trobem els dels metges o els fusters però no hi sigui el del teatre, com si no es considerés un bé de primera necessitat. L'obra serveix per reflexionar des d'on ens posem els actors. La soprano Montserrat Caballé ha dit algun cop que si un dia ella fa un gall en una òpera no matarà ningú. Però que l'error d'un metge sí que pot ferir una persona. O un arquitecte pot construir, per un mal càlcul, un edifici que no sigui segur. De Filippo confirma que el teatre és útil. De fet, la veritat teatral pot ser més interessant encara que la realitat.\nHi ha possibilitat que la peça es vegi més enllà del Borràs?\nHi ha programada una gira a patir del mes d'abril. Potser també podria arribar a Madrid, però caldria traduir-la abans. De fet, Guimerà va estrenar aquesta obra a Madrid abans que a Barcelona amb una traducció que li va fer José de Echegaray.\nCom entén el teatre, avui?\nEl teatre és un punt de trobada amb les persones. En Salvador Sunyer em va acompanyar quan jo m'havia allunyat de l'escena i estava més interessat a fer cine. Ell em va escriure una carta animant-me. Per això vaig anar a ell quan vaig plantejar el projecte. Jo vinc d'una tradició en què és molt important treballar en equip. Treballo amb l'esperança que això es transmeti a l'espectador.\nTags # entrevistas # Lluís Homar\nPublicado por Elisa Díez en 15:00\nEtiquetas: entrevistas, Lluís Homar, Pau Miró, Teatre Borràs, Temporada Alta


Nit i dia Internacional dels Museus 2015\nConferència "El vi a l'antiga Roma"\nEl dissabte 16 de maig el Museu de Montmeló celebrarà la Nit dels Museus amb diverses activitats que enguany giraran a l'entorn del lema "El vi a l'antiga Roma". La nit començarà a les 7 del vespre amb una conferència que el Dr. Josep Guitart, el Dr. César Carreras i la Dra. Esther Rodrigo impartiran al punt d'informació de Mons Observans i que estarà centrada en els vins i olis que fa més de 2.000 anys es consumien en aquest assentament, entre els quals en destaquen alguns procedents d'indrets tan allunyats com l'illa de Rodes, Itàlia o el Nord d'Àfrica.\nA continuació, el Dr. Joan Gómez oferirà una xerrada degustació intitulada "Vins de pedra, ahir i avui" en la qual presentarà vins elaborats seguint tècniques contemporànies que evocaran els que es consumien a l'època romana. Finalment, per cloure la nit, se celebrarà un sopar romà teatralitzat al restaurant Can Major de Montmeló amb plats inspirats en el receptari d'Apici, un cuiner de l'antiga Roma imperial.\nEl diumenge 17 de maig, coincidint amb la celebració del Dia Internacional dels Museus, s'oferiran visites teatralitzades a l'assentament romà de Mons Observans. També s'obrirà l'aula d'arqueologia, en la qual els nens i nenes d'entre 3 i 12 anys podran participar en el taller "Vols fer d'arqueòleg?". Com a novetat d'aquest any durant tot el matí es durà a terme un taller de rellotges solars en el qual cada participant construïrà el seu propi rellotge de sol i es farà un ràpid repàs als diferents sistemes que els romans usaven per mesurar el temps. Si el dia és assolellat fins i tot podrem comprovar la precisió dels rellotges i "posar-los a l'hora".\nPer complementar aquestes activitats, durant tot el cap de setmana s'organitzaran al museu visites guiades a l'exposició "Les pintures murals romanes de primer estil pompeià de l'assentament romà de CanTacó – Turó d'en Roina". L'horari de les visites és d'11 h a 14 h i de 17 h a 20 h el disssabte i d'11 h a 14 h el diumenge.\nTotes les activitats són gratuïtes excepte el sopar. La inscripció es pot fer a través de la web www.monsobservans.cat o bé trucant al Museu de Montmeló (93 572 11 66) o bé a l'Ajuntament de Montmeló (93 572 00 00). Us hi esperem!\nVídeo Nit i Dia Internacional dels Museus a Montmeló\nConferència "El via a l'antiga Roma"\nData de modificació: 14/05/2015 20:16:49


Two-Bedroom Apartment in Drage I Drage Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 226 allotjaments a Drage.\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Two-Bedroom Apartment in Drage I és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Drage. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nTwo-Bedroom Apartment in Drage I també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Drage. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, habitació familiar, s'admeten animals de companyia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Two-Bedroom Apartment in Drage I.\nCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interholiday t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Notícies actualitat musical. Pàgina 10 de 25\nConcerts a la revetlla o verbena de Sant Joan. 23/06/2009\nCada 23 de juny, el fet de celebrar la revetlla de Sant Joan, sempre deixa fora de joc a alguns despistats amb ganes d'anar de concert, però que fins al darrer moment no s'acaben de decidir. Et...\n1a Marató de Grups de Castelladral\nAquest dissabte 20 de juny tindrà lloc la 1a Marató de grups de Castelladral (Navàs). A partir de les 20:00h hi actuaran 9 grups de les comarques del Bages, Berguedà i Solsonès: Flopsyfusion...\nRegina Spektor, nou disc la setmana vinent\nEl dimarts de la setmana vinent, 23 de juny, es posa a la venta l'esperat nou disc de Regina Spektor. Després de l'èxit obtingut amb el seu disc anterior "Begin to hope", Regina Spektor presenta...\nDia de la música - 21 de juny de 2009\nDiferents són les ciutats a tot Espanya que oferiran activitats que guarden connexió amb el el dia de la música. No cal dir que tots els actes són de caire gratuït i per a públic divers. Anirem...\nFestus 2009 de Torelló - El cartell al descobert\nUna nova edició del Festus de Torelló, que com sempre compta amb varis dies de programació variada i de gran atractiu. Diferents entorns de la població aniran donant cabuda a les propostes...\nX presenta: Peter Broderick a Vic\nPeter Broderick 12 de Juny de 2009. Jazz Cava (Vic). 22:30h. 2€* Peter Broderick, de 22 anys, és una de les figures del neo-folk a tenir en compte. Multiinstrumentista danès (en els seus...\nBCNmp7. Digital Global Ràdio i concert de Cluster\nNota de premsa: Entre els innumerables canvis que ha comportat la revolució digital, l'eclosió dels nous formats radiofònics ha redefinit la manera d'entendre, consumir i accedir a la informació...\nGargall d'estiu, al Claustre del Museu Comarcal de Manresa\nDes del restaurant El Vermell de Manresa organitzen el (((Gargall))) d'estiu, l'edició a l'aire lliure del festival d'improvisació, soroll i noves músiques que va tenir lloc el passat març. Els...\nLa gent de Trilogy Rock organitza un any més una nova edició de les nits d'Antifolk. Si l'any passat portàvem a Tobby Goodshank, membre de The Moldy Peaches; per aquest tindrem dues formacions de...\nNota de premsa de The Wave Pictures en concert. Diumenge al migdia a Vic.\nX presenta: The Wave Pictures + The Missing Leech 24 de Maig de 2009. Jazz Cava (Vic). 14:00h. (molta puntualitat) 0€. Els anglesos The Wave Pictures són un dels grups més repetits quan es...\nYESWEEKEND! FESTIVAL, concert de presentació al pati del Kursaal de Manresa\nNota de premsa: El YESWEEKEND! FESTIVAL presenta el cartell de la seva segona edició amb una gran festa al pati del Kursaal. Promocions Independents reafirma el seu compromís amb la música i...\nCyndi Lauper cancel·la el concert de Barcelona\nUn gran nom cau de la programació dels Concerts de l'Estiu del Poble Espanyol. Des de Posto Nove havien programat a Cyndi Lauper dins del cicle pel 21 de juliol. Però ara, i per raons alienes a...\nEls 10 finalistes de la segona edició del concurs La Campana\nL'organització del concurs de grups novells La Campana ha publicat els resultats de la votació popular realitzada. Entre els grups finalistes hi trobem els manresans Clepton, que l'any passat van ser...\nPALMFEST 2009: Primers grups del festival confirmats\nEl cartell del PALMFEST de l'edició d'enguany comença a agafar forma. Del 6 al 9 d'agost, a l'Hospitalet de l'Infant (Tarragona), hi podreu veure varis grups de l'escena indie nacional: Love of...\nVIMVA 2009. Vicències Musicals a Vacarisses.\nEl VIMVA (Vicències Musicals a Vacarisses) és un festival gratuït que tindrà lloc al Camp de Futbol Municipal de Vacarisses aquest divendres 22 de Maig, de 17:00 a 06:00 del mati següent. El...


» Comencen les obres del carrer Catalunya de la Roca\nFoto: Imatge virtual del carrer un cop acabades les obres.\nComencen les obres del carrer Catalunya de la Roca\nEl proper dissabte 22 de novembre de 2014, el president de la Diputació, Salvador Esteve, i l’alcalde de la Roca, Rafael Ros, donaran inici a les obres del carrer Catalunya, amb l’acte simbòlic de col·locació de la primera pedra.\nAprofitant la visita del president de la Diputació per a la celebració de la trobada anual de ADF de la província de Barcelona que enguany se celebra al pavelló poliesportiu nou de la Roca, Esteve i Ros posaran en servei els darrers trams construïts dels carrers Sant Sadurní i Tenor Viñas, amb les obres recentment finalitzades, i que han de servir com alternativa de trànsit de la carretera BV-5001, en direcció Vilanova.\nAixí mateix, a partir de les 13,00 hores, a l’espai central del carrer Catalunya, corresponent al seu pas per la plaça de l’Era es faran els parlaments i es col·locarà la primera pedra, deixant constància d’aquest moment tant important per al nucli urbà de La Roca.\nA partir de dilluns 24, la carretera BV-5001 deixarà de tenir circulació en sentit sud i començaran les obres que ampliaran les voreres i deixaran el carrer Catalunya amb un sol carril de circulació en sentit Nord.\nLa Diputació aporta el 100% del cost de la transformació d’aquesta carretera en carrer, amb un total de 871.000 euros.\nCarrer CatalunyaDiputacióLa RocaRafael RosSalvador Esteve


Coneix els projectes actuals d'innovació de l’IRB Barcelona\nEl finançament ajuda els becaris d’ERC a salvar la bretxa entre la seva investigació i la primera etapa d’una innovació comercialitzable. El tipus de recerca d’alt risc / alta recompensa a les fronteres del coneixement que promou l’ERC genera sovint oportunitats inesperades o noves per a aplicacions comercials i socials.\nL’ERC es compromet a garantir el ple aprofitament de les idees excel·lents i útils que finança.\nLes subvencions Proof of Concept ajuden els receptors del finançament de l’ERC a superar la bretxa entre la seva recerca i la primera etapa d’una innovació comercialitzable\nBiomedTec és un programa intern de l’IRB Barcelona que compta amb el suport de la Fundació “la Caixa” dedicat a validar les tecnologies inicials de totes les disciplines. El desenvolupament del programa BiomedTec fomentarà la transferència de resultats científics al mercat, fet que millorarà la qualitat de vida dels pacients amb càncer.\nLa primera convocatòria va ser el 2012 i es va dedicar al càncer. En vista de l’èxit d’aquesta primera convocatòria, s’han ampliat les aplicacions a totes les àrees terapèutiques. A partir de la segona convocatòria va passar a denominar-se oficialment BiomedTec.\nEl Indústria del Coneixement, dirigit per AGAUR (Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca), un organisme de finançament públic de la Generalitat de Catalunya, fomenta la transferència de tecnologia i coneixement al sector empresarial. L’IRB Barcelona ha rebut finançament en tres categories d’etapes de projecte: Llavor (2), Producte (4), Mercat (1; projecte adjudicat a la spin-off Iproteos).\nCaixaImpulse Validate és un programa d'acceleració impulsat per la Fundació ”la Caixa” que dóna suport a projectes de recerca biomèdica en fase inicial per a ajudar a validar actius i definir un pla de valorització. A més de finançar el pla de valorització, reforça les habilitats dels futurs emprenedors. Tres projectes de l'IRB Barcelona s'han beneficiat d'aquest prestigiós programa.\nGínjol és un nou fons de patents creat per CERCA, entitat de la Generalitat de Catalunya que supervisa, secunda i facilita l'activitat dels centres de recerca de Catalunya. L'IRB Barcelona ha rebut finançament per als projectes presentats pel Departament d'Innovació en la primera convocatòria llançada en 2016. Fins avui, l'IRB Barcelona ha rebut 6 beques.\nDoctorados Industriales, és una convocatòria del Ministeri de Ciència i Innovació d'Espanya, té com a objectiu promoure la formació de doctorat en les empreses mitjançant el cofinançament dels contractes de treball dels qui realitzen estudis de doctorat. Per a afavorir la inserció de personal altament qualificat en el sector empresarial, les tesis doctorals se centren en projectes de recerca industrial o desenvolupament experimental.\nImpulsat per la Fundación Botín, el programa “Mind the Gap” dóna suport al desenvolupament de productes i serveis que sorgeixen dels resultats del laboratori. L'IRB Barcelona ha estat premiat amb tres projectes “Mind the Gap”, cadascun dels quals ha rebut 500.000 €, així com un suport específic durant dos anys.\nEl Programa de Transferència de Tecnologia de la Fundación Botín posa a la disposició dels grups de recerca recursos econòmics i de gestió amb l'objectiu d'assegurar la transferència dinàmica i efectiva del coneixement a la societat i al sector productiu. Cinc investigadors del IRB Barcelona han estat convidats a unir-se a aquest prestigiós programa.\nEl Premi Pioner cerca reconèixer als investigadors dels centres CERCA que, en els últims 18 mesos, hagin defensat una tesi doctoral amb una clara orientació al llançament o enfortiment d'una tecnologia o producte d'interès industrial o comercial o que pugui fer una contribució significativa al desenvolupament de les polítiques públiques.\nLa convocatòria VALUNI, dirigida per la Generalitat de Catalunya, promou la comercialització de tecnologies donant suport a activitats clau que facilitin la concessió de llicències de patents i / o la creació d’empreses de base tecnològica. El 2016, el Departament d’Innovació va rebre aquesta subvenció per a activitats globals. A més, el 2017 van rebre finançament dos projectes de traducció impulsats pel departament.\nLa convocatòria RETOS-COLABORACIÓN, dirigida pel Ministeri de Ciència i Tecnologia, dóna suport a projectes de col·laboració entre empreses i organitzacions de recerca, amb l’objectiu de promoure el desenvolupament de noves tecnologies i l’aplicació empresarial de noves idees i tècniques, i contribuir a la creació de nous productes i serveis. L'IRB Barcelona ha participat en vuit d'aquestes col·laboracions publicoprivades.


Música llatina amb arrels africanes\nDe Cuba a Puertorrico i del Perú a Colòmbia\nRecorregut per la música ballable i festiva de ritmes populars afrollatins. Un viatge que us portarà a Cuba a través de la 'guajira', el 'pilón', el 'songo' o el 'guaguancó'; a Puertorrico amb la 'bomba' i la 'plena'; al Perú amb el 'festejo', el 'lando', la 'marinera' i la 'zamaueca', i a Colòmbia amb la 'cúmbia', el 'porro' i el 'vallenato', entre d’altres. Un concert ple de ritme per no parar de moure els peus.\nAmb la participació dels alumnes de combo de música popular afrollatina de l’Esmuc.\nCoordinació per part de Dani Forcada, professor de percussió al Departament de Jazz i Música Moderna de l’Esmuc.\n26 de maig, a les 19.30 h CC Barceloneta\n1 de juny, a les 19.30 h CC Vil·la Florida\n3 de juny, a les 20 h CC Baró de Viver\n8 de juny, a les 20 h CC del Parc-Sandaru\n16 de juny, a les 19.30 h CC Can Verdaguer


Els antics alumnes Antonio Mellado, Fabio Marchi, Enric Garcia i Cristina Valls, guardonats als Premis de Periodisme Jove Joan Marc Salvat – URV Activ@\nEls quatre graduats en Estudis de Comunicació per la URV s'han endut premis i una menció pels seus treballs periodístics, entre ells un treball final de grau. L'acte de lliurament de la primera edició d'aquests premis ha tingut lloc el divendres, 25 de novembre al Castell del Paborde de la Selva del Camp\nFoto de premiats i organitzadors/Reusdigital.\nEl Premi de Periodisme Jove Joan Marc Salvat vol donar reconeixement a la figura d’aquest periodista que va morir el desembre de l’any passat, amb només 27 anys, i vol aportar els valors que aquest jove va impulsar entre la pedrera de periodistes locals. És una iniciativa de Reus Digital.cat, LANOVA Ràdio i Infocamp. cat, amb el suport dels ajuntaments de la Selva del Camp i de Reus, la Diputació de Tarragona i la Cambra de Comerç reusenca.\nA l’acte, conduït per la periodista i fundadora de LANOVA Ràdio Sílvia Segalà, ha participat Josep Carles Rius, (Valls, 1956), president de la Fundació Periodisme Plural, exdegà del Col·legi de Periodistes de Catalunya i exsubdirector de la Vanguardia, i professor de Periodisme a la UAB.\nEl jurat, que ha volgut guardonar aquells joves que incorporaven als seus projectes l’honestedat, l’ètica i la capacitat d’iniciativa, ha atorgat el primer premi a Antonio Mellado, per un excel·lent reportatge de 30 minuts titulat “Les llegendes del Priorat”, que es va emetre a Canal Camp. Ha estat el treball final de grau de l’estudiant premiat.\nEl segon premi ha anat a parar a mans de Fabio Marchi, per la seva intensa i fructífera trajectòria professional, malgrat la seva joventut. Va començar de becari al diari Reusdigital.cat, es va integrar al Canal Reus TV, és redactor especialitzat en motor del “Mundo Deportivo” i ha creat una empresa de comunicació al territori,\nEl tercer premi ha estat per la periodista reusenca de 23 anys Cristina Valls, pel seu recull d’entrevistes realitzades a artistes que han actuat al Teatre Fortuny, i publicades al “Diari de Tarragona”.\nEnric Garcia s’ha endut una menció per l’article “El retaule de les emocions” publicat a la revista “Fet a Tarragona”.\nEls tres periodistes, que van començar les seves carreres cursant estudis de Comunicació a la Universitat Rovira i Virgili, han protagonitzat, doncs, la primera vetllada d’aquests premis que volen donar suport a la part més jove del periodisme i a la seva professionalitat i dedicació. Fito Luri ha estat l’encarregat de posar música a l’acte.\n“Necessitem periodistes amb els valors que defensa el premi Joan Marc Salvat”, Infocamp.cat\nArxivat a: Alumni, Facultat de Lletres, Societat i cultura\nAmb les etiquetes: Departament d'Estudis de Comunicació, premis, Premis de Periodisme Jove Joan Marc Salvat


Bloc de l'AMPA de l'Institut Bellvitge: 2010-11-14\nL'Institut Bellvitge necessita mares i pares com tu: gent que vol estar informada i que segueix amb interès l'educació i la formació dels seus fills i filles.\nAixí doncs, anima't! participa al Consell Escolar de l'Institut Bellvitge, presenta't a les eleccions: ajuda a transmetre el punt de vista de les famílies al lloc on es prenen les decisions!\nSi et preocupa el temps que has de dedicar, has de saber que és poc. El Consell Escolar es reuneix com a molt 3 ó 4 vegades durant el curs.\nInscriu-te abans del 16 de novembre. I si creus finalment que no pots venir als Consells, encara pots fer una cosa molt important: venir a votar el dia 22 de novembre en horari de 17:00h. a 18:30h.\nData límit per a inscriure’t com a candidat o candidata: 16 de novembre.\nDia de les eleccions: 22 de novembre.\nHorari votacions: de 17:00h. a 18:30h.\n- de novembre 15, 2010 Cap comentari:


Les crucíferes poden ajudar en la prevenció de determinats tipus de càncer\nLes crucíferes i el seu paper en la prevenció del càncer\nBeneficis de les crucíferes:\nQuina relació tenen les crucíferes amb el càncer?\nL’interès d’aquestes hortalisses no només se centra en el seu valor nutricional, sinó també en el paper que tenen en la prevenció de determinades patologies com són alguns tipus de càncer. I és que les crucíferes són riques en uns compostos químics que es coneixen amb el nom de glucosilats i que contenen sofre, responsables de l’olor característic quan les cuinem. En el moment en què ingerim aquestes hortalisses, aquests components es transformem en d’altres que, segons algunes investigacions, han demostrat tenir un efecte protector en determinats tipus de càncer.\nÉs important recordar que aquests resultats cal emmarcar-los sempre dins del marc d’una dieta saludable així com la pràctica d’exercici físic.\nPer què donen gasos les crucíferes?\nD’altra banda, la ingesta d’aquest grup d’hortalisses s’associa, en algunes ocasions, amb l’aparició de gasos, però que no són dolents per a la salut. Aquest efecte es deu a la fibra que tenen i el contingut en sofre. A continuació et donem alguns consells per evitar-los:\nConsumeix petites quantitats d’aquestes hortalisses i combina-les amb d’altres que no siguin tan flatulentes\nFes-te alguna infusió digestiva


L'objectiu de Celler Pagament de Cirsus és fer un vi emparat pel màxim nivell d'exigència Denominació d'Origen vi de Pagament, és a dir, el terreny, microclima i varietats que aquí es conreen aporten als vins un caràcter diferencial de la resta dels vins de la zona. Tots els vins Pagament de Cirsus s'elaboren amb raïm procedent de la finca en propietat i tot el procés d'elaboració i embotellat té lloc a la mateixa finca. Per tal d'aconseguir aquest objectiu comptem amb instal·lacions modernes i funcionals que permeten respectar el màxim les qualitats de la matèria primera.a.\nAmb 220 hectàrees totals, la finca està composta per 136.7 hectàrees de vinya, plantades l'any 2.000. La superfície es troba repartida entre les següents varietats:\nMoscatell gra petit\nLa finca es troba ubicada al límit sud de la província de Navarra, a la zona central de la vall de l'Ebre, el que li confereix unes condicions climàtiques molt particulars. Es pot considerar un clima de tipus CONTINENTAL extrem, amb hiverns molt freds i amb estius molt llargs i secs.\nCadascuna de les decisions preses, des de la mateixa elecció de el terreny per a la plantació de la vinya, selecció de varietats, moment de la verema, mètode d'elaboració i criança, han anat imprimint caràcter i personalitat als nostres vins, el que ens ha merescut el reconeixement nacional i internacional com els millors vins de finca d'Espanya.\nSistema de Classificació de el Vi Espanyol


Aproximació a la Papirologia Catalana – egipte.cat\nLa papirologia estudia el llegat documental escrit més antic que disposem després de l’epigrafia. Els escrits en aquest suport, fins i tot en diminuts fragments, que s’han conservat fins als nostres dies, no només són testimonis d’obres literàries, màgiques o religioses, sinó que són una immillorable mostra de la quotidianitat dels temps antics.\nEfectivament, els resultats que ens facilita la papirologia, són extremadament útils a diferents disciplines de les humanitats, literatura, religió, paleografia, filologia, ciències de la història en fi.\nEn aquest suport vegetal, ens ha estat llegat un testimoni escrit tan variat i complex com ho foren les vides dels seus contemporanis, des d’obres de ficció, passant per textos privats, els documents litúrgics, els comptables, els màgics o d’amulet, els contractes de compravenda de béns mobles o immobles, els bancaris, els que narren grans esdeveniments dels governants, judicis o un simple aportació al matrimoni, fins els que contenen exercicis escolars.\nEncara que tot l’arc Mediterrani, ha estat i és, font d’aquest tipus de suport documental, és d’Egipte d’on es nodreixen en més quantitat i qualitat les grans col · leccions de papirologia, és evident que les seves condicions climàtiques han permès una millor conservació del ” fruit “del Cyperus papyrus.\nPer als estudiosos catalans de la papirologia, els què vull recordar en aquestes línies, les grans col · leccions de les Universitats i Biblioteques de Viena, Londres, París, Florència o el Museu Egipci de Torí no tenien parangó, sent veritables referències. Res existia ni per aproximació per casa nostra, però la tenacitat i la perseverança van canviar el panorama, al voltant de 1950.\nDues col · leccions importants de papirs es van anar forjant al nostre país, la del Dr Ramon Roca-Puig, que es troba dipositada al Museu de l’Abadia de Montserrat, va ser reunida pel sacerdot i hel · lenista Ramon Roca i Puig en una sèrie de viatges que va fer a Egipte després de la Segona Guerra Mundial. Llegat al monestir de Montserrat, el fons inclou unes mil cinc-centes peces escrites en llengües diverses: grec, copte, llatí, àrab i hieràtic, amb dates compreses entre els segles II aC i VII dC. i la del Pare Josep O’Callaghan Martínez, actualment en dipòsit a l’Arxiu Històric de la Companyia de Jesús. Aquest fons anomenat Palau-Ribes, va ser adquirit pel pare jesuïta Ramon O’Callaghan cap a la mateixa època, i conté de dos mil documents a tres mil, molts encara per inventariar. Es destaca un còdex de pergamí en copte de vàlua excepcional, escrit cap a principis del segle V, que conté els evangelis de Marc, Lluc i Joan.\nQue sumats als ja existents com són els papirs portats dels seus viatges pel Pare Dom Bonaventura Ubach, han significant una de les millors col · leccions del món.\nCronologia d’un fons papirològic.\nDes de primers 1900. – Un important i valuós conjunt de peces arqueològiques, provenen de l’obstinació del pare Dom Bonaventura Ubach i Medir, que va recopilar durant anys destacades peces arqueològiques i una valuosa col · lecció de textos bíblics en els seus viatges per Itàlia, Jordània i Egipte.\n2001. – La donació de papirs i una part dels teixits coptes del canonge de Barcelona i estudiós del món clàssic Dr Ramon Roca-Puig, una important sèrie de més de 1.500 papirs, de documents, de manuscrits i de llibres escrits en copte , hebreu, grec i àrab fruit dels seus viatges a terres d’Egipte en la dècada de 1950-60 amb l’objectiu de l’estudi i compra de papirs, aquest sacerdot llicenciat en Llengües Clàssiques era un entusiasta d’aquests. Admiració que professava per aquesta branca de l’arqueologia, des de la seva estada per l’estudi, a Milà. El Dr Ramon Roca Puig constituir d’aquesta manera una de les col · leccions més importants que hi ha actualment. Expert en la llengua grega, el llatí i el denominat copte, estudià part d’aquest llegat, fins a l’edat de 90 anys, a partir del moment en què els monjos de Montserrat tenen la tutela de l’ancià, i aquest cedeix el seu llegat a l’Abadia.\n2001. – Interessantíssima sèrie de teles coptes provinents del col · leccionista Ramon N. Soler Vilabella. Aquest industrial català en ocasió de l’Exposició Universal de París de 1900, es va interessar a adquirir teixits Coptes a Albert Gayet, aquell primer contacte va derivar en una gran amistat que es mante molts anys, vincle d’unió que va permetre a Ramon Soler Vilabella la participació econòmica en campanyes a la ciutat i necròpolis de Antinoe a Egipte.\n2006. – La Companyia d’Assegurances Reale (que té la seva seu a Torí) i la Fundació Abadia de Montserrat 2025 van signar un conveni de col · laboració, mitjançant el qual ambdues institucions s’unien per promoure la restauració i l’estudi del fons papirològic i de la col · lecció de teixits coptes que conserva el Monestir de Montserrat.\n2010. – És presentada la Col • lecció Orientalia Montserratensia, resultat del treball realitzat a partir del fons del Dr Roca-Puig. Formada per quatre volums. Que inicien la col · lecció, amb l’objectiu de precisar la finalitat de l’estudi i l’edició de textos antics, i oferir als especialistes i al públic en general, el coneixement del patrimoni cultural antic que es conserva a l’Abadia de Montserrat, elaborada per investigadors l’Institut de Llengües i Cultures de la Mediterrània i Orient Pròxim del CSIC, l’Scriptorium Biblicum et Orientale de Montserrat i amb el suport de la Fundació Reale.\nL’estudi i interpretació dels papirs s’està portant a terme gràcies al treball d’estudiosos especialitzats en el món clàssic i en papirologia semítica, que pertanyen al Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC). La responsabilitat editorial recau sobre el papiròleg prof. Klaas Worp d’Amsterdam i catedràtic de papirologia de la Universitat de Leiden (Holanda). La restauració dels teixits ha estat iniciada pel Opificio delle Pietre Dure i l’Alta Escola de Restauració de Florència, amb el control tècnic del restaurador i conservador del Museu Egipci de Torí i director a la regió del Piemont i la Toscana.\nTot aquest treball que es fa sota la supervisió dels monjos de Montserrat, assessorats per aquesta comissió científica constituïda per estudiosos de reputació internacional.\nNo és una feina fàcil: primer s’ha d’extreure la terra que hi ha en ells i seguidament, se’ls apliquen diferents tècniques per poder desxifrar els continguts del document. Sens dubte, una tasca complexa i lenta que requereix una gran inversió, a més de molta paciència. De fet, els resultats s’esperen en un llarg termini de temps. Tot i això, podem ja veure alguns èxits:\nLa troballa en un papir, d’un còdex del segle III dC., Que contenia 80 versos del cant o llibre XIV de la Ilíada d’Homer. Un fragment d’un relat del segle I a. C. sobre un sacrifici en honor a una deessa. Un ‘Tractat sobre la virginitat’ de Crisòstom. Un contracte de lloguer de terres del segle II aC., El papir amb un contracte està escrit en grec i està datat en el 147 aC., En plena època ptolomea. Les actes d’un judici celebrat a Alexandria al 379. Les actes judicials estan escrites en la seva base en llatí i les declaracions dels jutjats en grec i versen sobre una qüestió al port d’Alexandria.\nPerò dins aquesta magnífica col · lecció, també hi ha els denominats palimpsestos:\nA causa que el papir estava elaborat a base d’una planta d’extrema fragilitat i que era molt cobejat en la seva època i que a més costava molt d’obtenir, per tal d’aprofitar aquest tipus de paper, un text antic s’esborrava i a sobre es redactava altre. Però el més destacable és que, en alguns d’aquests palimpsests, es troben textos de caràcter bíblic, sobre dels quals hi ha inscrites una sèrie de fórmules màgiques. Probablement hi havia la creença que aquestes adquirien més efectivitat en estar escrites sobre textos sagrats i podien ser més efectives així en una curació, una protecció o una salvació per part de la persona que el sol · licitava.\nAvui en dia cal disposar de la tècnica d’infrarojos per adonar-se del text solapat, ja que a primera vista és impossible veure-ho o donar-se compte de la seva existència.\nEls manuscrits de l’immens fons de l’Abadia de Montserrat desxifren les claus de la cultura occidental. Per això, la comunitat benedictina ha decidit facilitar l’accés a aquests documents a través d’Internet.\nJosep Maria Soler, abat de Montserrat, considera que la seva comunitat té el deure de donar a conèixer aquest patrimoni.\n“Les arrels de la nostra civilització es troben a la literatura antiga. Espero que difondre cultura contribueixi a propagar la pau”\nRespecte a la globalitat de les col · leccions a Catalunya, actualment i després que es signés al Monestir de Montserrat un conveni pel qual l’Abadia de Montserrat, la Companyia de Jesús, el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) d’Espanya i la Universitat Pompeu Fabra (UPF) pel qual es catalogaran, digitalitzaran i editaran les col · leccions, podem considerar-nos afortunats de tenir aquests minúsculs trossos de la història.\nA la xarxa, interessa:\nBartomeu, desembre 2012


Teatro griego, tragedia, comedia,\nby Ramona Minuche\nEl teatro griego: orígenes, representaciones, autores, tragedia y comedia.\nTEATRE GREC Tragèdia Comèdia 2.\n

Etimologia de “Teatre”

Orígens del teatre

Evolució del teatre

Dates de les representacions a Atenes

Les Grans Dionísies

L’edifici del teatre

La representació

La Tragèdia

Definició de tragèdia

Els tragediògrafs

Èsquil

Sòfocles

Eurípides

La comèdia

Aristòfanes

La comèdia nova. Menandre

Enllaços d'interès

ÍNDEX 3.\nEtimologia de ΘΕΑΤΡΟΝ

Del verb   “veure, mirar, contemplar, observar”

θέατρον "lloc on es mira" “allò que es mira"

\nFonts documentals

Tragèdies conservades (34)

Escolis a les tragèdies

Testimonis epigràfics i arqueològics

Tradició indirecta: didascàlies, victòries

\nDefinicions de tragèdia-I

La tragèdia és, doncs, la imitació d’una acció seriosa i completa que té una certa extensió, feta amb un llenguatge acurat, utilitzat separadament per a cadascun dels recursos en les diferents parts de l’obra . Aquesta imitació és executada per personatges i no mitjançant la narració, i per mitjà de la compassió i de la por aconsegueix la catarsi de passions semblants

Aristòtil, Poètica, 6

\nDefinicions de tragèdia-II

Una tragèdia àtica és un fragment sencer de la llegenda heroica, elaborat poèticament en estil elevat per a la seva representació per mitjà d’un cor de ciutadans àtics i dos o tres actors, i concebut com una part del culte oficial en el recinte sagrat de Dionís

U. V. Wilamowitz

\nTragèdia: “Cant del boc” Comèdia: “Cant del comos ” 8.\nOrígens del teatre

Ritu religiós més que espectacle profà.

El teatre, tragèdia i comèdia , va néixer a Atenes entre el s. VI i al V a. C. com a acte del culte al déu Dionís ,

en els seus orígens, les obres dramàtiques es representaven solament durant dos dels festivals que els atenesos dedicaven anualment a Dionís: les Lenees (gener) i les Grans Dionísies (març).

En les processons en honor del déu, uns cors cantaven el ditiramb, himnes de caràcter majestuós, i coms , himnes de caire satíric i jovial

\nTriomf de Bacus i Ariadna 10.\nOrígens del teatre segons les fonts antigues

Havent consistit, doncs, en un principi en simples improvisacions, tant la tragèdia com la comèdia, - aquella realitzada pels qui duien a terme el ditirambe i l’altra feta pels autors de cants fàl·lics, que encara perviuen en moltes localitats - a poc a poc la tragèdia va madurar, en desenvolupar els poetes tots els elements que els semblaven adients. Després d’experimentar moltes transformacions, la tragèdia s’aturà un cop va aconseguir el seu caràcter específic..., abandonà els arguments breus i la dicció burlesca que tenia per haver nascut dels cors de sàtirs, i adquirí més tard una major majestat

Aristòtil, Poètica, 3

\nEvolució del teatre (I)

A l’Àtica el ditirambe esdevingué una tragèdia, en introduir parts recitades entre les cantades, i eliminar les parts còmiques

En algun moment es va introduir durant el cant del ditirambe, un personatge “solista” que anunciava el tema i “dialogava” amb els coreutes 12.\nEvolució del teatre (II)

El repertori de temes s’amplià amb mites no relacionats amb Dionís

El tirà Pisístrat instituí el 534 aC concursos dramàtics durant les festes Lenees

L'espai on es representaven era el Teatre de Dionís , construït en un vessant del turó de l' Acròpolis .

Les representacions prenien la forma de competicions.

\nDates de les representacions teatrals

Grans Dionísies o Dionísies urbanes, entre finals de març i principis d’abril

Lenees o Dionísies petites, entre gener i febrer

\nLes grans Dionísies (I)

Preparació

Un dels nou arconts s'encarregava de preparar el certamen dramàtic.

designar els coregs ( choregoi ), ciutadans rics que pagaven, com a impost, les despeses d'una representació (el salari del cor, dels actors i de l'autor),

seleccionar els dramaturgs ( poietai ) participants al concurs d'entre tots els qui havien sol·licitat un cor. Els poetes escollits no solament escrivien l'obra sinó que també la dirigien, en feien la coreografia, en componien la música i, als inicis, fins i tot hi actuaven.

escollir els actors principals ( protagonistai ), que feien el primer paper de l'obra i manaven els actors secundaris.

En acabat, es feien dos sortejos per aparellar els coregs amb els poetes i els poetes amb els protagonistes.

\n

Programa

El primer dia es feia una processó, se sacrificava un toro i se celebrava un certamen d'odes,

El segon dia es dedicava a la representació d'una comèdia per cadascun dels autors que hi concursaven,

Durant els tres dies següents es representaven les tragèdia de tres autors. Cada dia era dedicat a un autor, que oferia tres tragèdies - que componien una trilogia - i un drama satíric - obra de caire burlesc per relaxar el públic després de la tensió de les tragèdies. Aquestes quatre peces formaven la tetralogia .

L'últim dia de les festes el jurat donava el primer i segon premis dels dos gèneres (tragèdia i comèdia) en tres categories (poeta, protagonista i coreg). El trofeu consistia en una corona d'heura.

L'endemà de l'últim dia del festival el poble avaluava en el mateix teatre la gestió de l'arcont organitzador del concurs i es votava un elogi o una reprensió.

Les grans Dionísies (II) 17.\nL'EDIFICI DEL TEATRE

Al començament els teatres eren de fusta.

A partir del s. IV a. C. van començar a construir els teatres de pedra, que, tanmateix, van continuar sent a l'aire lliure.

Així el Teatre de Dionís d'Atenes, amb una capacitat d'uns 14.000 espectadors, va ser edificat vers el 330 a. C. en el mateix lloc on durant dos-cents anys ja s'havien estat fent representacions dramàtiques.

Es trobava situat en el vessant sud de l' Acròpolis , dins el santuari de Dionís . Al costat del teatre s'hi alçava un senzill temple dedicat al déu.

\nParts del teatre

Parts del teatre

El teatre grec es divideix en tres parts ben diferenciades:

Koilon (graderies)

Orchestra

skene

\nEscenari

Prosceni la plataforma on els actors representaven el seu paper

Al darrera la scaena ( skene ), un edifici que podia representar un palau, una cabana o una tenda, segons els decorats de la part davantera, i que també servia de vestidors per als actors i de magatzem.

\nOrchestra un espai circular on cantava i ballava el cor , amb l'altar de Dionís al mig; 21.\n

o graderia , on seien els espectadors: les grades, en forma d'un cercle truncat que envoltava l'orquestra excepte per la part de l'escenari, recolzaven en la falda d'una muntanya.

Koilon 22.\n

Reconstrucció del teatre de Dionís, Atenes. Sota el recinte de l'Acròpolis (1) es troba el santuari de Dionís: s'hi veu la graderia (2), l'orquestra (3), l'escena (4), els pàrodes (5), una stoá o pòrtic (6), el temple antic (7) i nou (8) de Dionís.

\nAltres teatres: Epidaure 25.\n- Delfos Dodona Dodona 26.\nLa representació (I). El cor

Tant en la tragèdia com en la comèdia s'alternaven parts cantades i parts dialogades.

Les parts cantades anaven a càrrec del cor , un personatge col·lectiu - per exemple un cor de vells, de mariners, de dones o d'esclaves -, que al mateix temps que cantava dansava a l' orquestra .

El nombre de coreutes o membres del cor era de 15 a la tragèdia i 24 a la comèdia, i estaven a les ordres del corifeu o cap del cor.

El corifeu també podia expressar el sentiment del cor en el diàleg amb els personatges.

\n

El cor tràgic sofreix al costat de l'heroi, però no pren partit per cap de les dues idees enfrontades, sinó que més aviat pretén actuar de mitjancer.

\nLa representació (II). Els actors Els actors (hypokritai) eren un màxim de tres. No hi podia haver més de tres personatges parlant a les parts dialogades i cada actor havia de representar diversos papers dins la mateixa obra. 31.\n

Els actors, igual que els coreutes, eren exclusivament homes, fins i tot quan representaven personatges femenins, però aquesta incongruència quedava dissimulada pel fet que els uns i els altres duien màscares

\n

Les màscares i els vestits indicaven al públic els papers -qui era el rei o qui el missatger. La màscara impedia veure l'expressió de la cara i, per tant, l'actor expressava els sentiments del personatge amb gestos exagerats o verbalment.

\nEl coturn s’utilitzava en les representacions de la tragèdia en oposició al socco o soccus , de la comedia . Els coturns tenien la funció de proporcionar altura al actor que representava personatges nobles elevant-lo per damunt del cor Melpómene, musa del teatre es representa calçada amb coturns. El coturn 34.\nLa representació (III) Parts de la tragèdia

Pròleg: estructuralment la tragèdia comença amb el pròleg, recitat pels actors que informa els espectadors de la situació. Pot ser un monòleg o un diàleg

Pàrode: entrada del cor en escena, cantant.

Estàsims / Episodis: a continuació s'alternen de tres a cinc vegades els cants del cor (estàsims) amb els diàlegs dels actors (episodis).

Èxode: l'última escena és l'èxode, amb la sortida del cor de l’escena.

\nLa representació (IV). El públic

Tant el cor i els actors com el públic que assistia al teatre eren ciutadans.

El teatre, per tant, era considerat un fet cívic de gran importància, en la preparació del qual participava el poble i el destinatari del qual era el mateix poble.

Per això als primers temps l'entrada era lliure i l'Estat fins i tot donava un ajut econòmic perquè els qui tenien pocs recursos poguessin assistir-hi sense perdre un dia de sou. Més endavant s'havia de pagar una entrada.

\n

Les sessions duraven tota la jornada, fins a la posta de sol. El públic doncs es portava menjar i en el mateix teatre el venedors ambulants oferien les seves mercaderies.

L'ambient devia ser força bulliciós, perquè es xiulava, s'aplaudia i es picava de peus. La graderia es dividia en sectors: la primera fila era reservada als sacerdots, als magistrats i als ciutadans distingits.

Actualment es discuteix si les dones hi podien assistir. En tot cas, si ho feien, no devien ser gaire ben vistes i seien a les grades més altes.

\n

El moment de màxim esplendor de la tragèdia grega és al s. V a. C.., quan viuen i competeixen entre si el tres grans tràgics, Èsquil , Sòfocles i Eurípides , tots tres atenesos i els únics que ens han deixat senceres algunes de les seves obres. Després, del s. IV a. C. en endavant la tragèdia entra en decadència. No sorgeixen nous autors de la mateixa categoria i es tendeix a repetir la representació dels grans tràgics del s. V a. C.

\nLa tragèdia. Temes

La tragèdia és un gènere dramàtic en el qual el protagonista de l'obra, un heroi o heroïna d'especial grandesa moral, s'enfronta al seu propi destí i rep un aprenentatge a través del seu sofriment.

\n

A través del mite la tragèdia posava en qüestió la concepció que tenia la societat grega de la moral i de la concepció de l'home. Dos conceptes són essencials en la tragèdia: el sofriment ( páthos ) i el conflicte ( agon ).

El sofriment sobre el qual reflexiona la tragèdia és el de l'heroi, un home excepcional que mereix el triomf, però a qui el destí l'aboca a la ruïna.

El conflicte enfronta l'heroi amb un o més personatges al llarg de l'obra defensant idees oposades.

L'objectiu de la tragèdia era l'aprenentatge i la catarsi (purificació de les emocions per mitjà de la pietat i el temor que provoca) dels espectadors

\n

Agamèmnon :

El rei torna a Argos després de destruir Troia, i és assassinat per la seva esposa, Clitemnestra, i el seu amant Egist.

També morirà Cassandra

\n

per ordre del déu Apol·lo el fill d'Agamèmnon, Orestes, ajudat per la seva germana Electra, venja el pare matant Egist i la seva pròpia mare.

Coèfores : 46.\n

Eumènides :

les Fúries, divinitats de la venjança i dels remordiments, persegueixen Orestes, que cerca refugi a Atenes, on la deessa Atena funda el tribunal de l'Areòpag per jutjar-lo.

Finalment Orestes, gràcies a Atenea, és absolt.

\nSÒFOCLES

Sòfocles (Colonos, 497-406 a. C.) va escriure 123 obres, de les quals queden set tragèdies i un drama satíric ( Rastrejadors ).

La seva vida coincideix amb l’època d’esplendor de Pèricles a Atenes:

Guerres mèdiques

Pentecontècia

Guerra del Peloponnès

Activitat pública: tresorer de la Lliga de Delos, estrateg amb Pèricles...

\n

Àiax

Tema: guerra de Troia, i bogeria d’Àiax

\n

Les Traquínies / Les dones de Traquis

Tema: Hèracles i la seva mort per culpa de la gelosia de Deianira

Apoteosis d’Hèracles 55.\n

Èdip rei : Èdip, esdevingut rei de Tebes després de desxifrar l'enigma de l'Esfinx i casar-se amb Iocasta, ha d'esbrinar qui va matar el seu antecessor, Laios, si vol alliberar Tebes d'una pesta enviada pels déus. Al final descobreix amb horror no solament que l'assassí és ell mateix, sinó que Laios Iocasta són els seus propis pares, que el van abandonar acabat de néixer per evitar el compliment de l'oracle segons el qual mataria el seu pare i es casaria amb la seva mare. En saber la veritat, Iocasta se suïcida i Èdip es treu els ulls.

Les més famoses són les obres del cicle de Tebes, sobre el mite d'Èdip i els seus fills :

\n

Èdip a Colonos : Èdip és un vell captaire cec, que, guiat per les seves filles Antígona i Ismene, arriba a l'Àtica, on un oracle li ha anunciat que se salvarà. El cor de vells el vol expulsar, però el rei d'Atenes, Teseu, el deixa quedar-se. Aleshores Èdip mor en pau.

\n

Antígona : Els fills d'Èdip havien de regnar Tebes alternativament, però Etèocles, quan li arriba el torn de deixar el govern al seu germà Polinices, no l'hi cedeix. Polinices llavors ataca Tebes i els dos germans es maten l'un a l'altre en el combat. El seu oncle, Creont, es converteix en el nou governant, i la primera disposició que pren és deixar insepultes les despulles de Polinices, perquè ha atacat la ciutat. Tanmateix la seva germana, Antígona, l'enterra. El càstig de Creont és sepultar-la viva. Però la mort d'Antígona provoca la ruïna del mateix Creont.

\n

Filoctetes ,

Tema: Ulisses i Neoptòlem han de convèncer Filoctetes perquè els acompanyi a Troia, malgrat que l’havien abandonat ferit a l’illa de Lemnos

\nEURÍPIDES

D'Eurípides (Atenes, c. 485-406 a. C.) es conserven 19 obres de les 92 que va escriure.

Mentre va viure, no va gaudir de l'acceptació del públic ni va guanyar gaires concursos tràgics, sinó que el seu teatre va aconseguir l'èxit després de mort, superant en representacions Èsquil i Sòfocles .

Preocupació per les innovacions culturals i ideològiques: sofística, retòrica; biblioteca pròpia

Fama de misògin

Allunyament de la vida pública

Atenció especial a les dones com a protagonistes de els seves tragèdies

\n

Tot seguit fuig de Corint i desapareix en un carro arrastrat per dracs alats, que li havia regalat el seu avi Hèlios

Presentació powerpoint sobre Medea

\n

Teseu desterra el fill, el qual mor en un accident en sortir d'Atenes.

Sarcòfag d’Hipòlit, a Tarraco 67.\nLA COMÈDIA

A la comèdia àtica hi ha dos grans períodes:

Comèdia Antiga : al s. V a. C. i principis del IV a. C.

Comèdia Mitja: s’ha perdut totalment, entre el 400 i el 323 aC

Comèdia Nova : 323 fins 263 aC.

\nCOMÈDIA ANTIGA

Comèdia i tragèdia: semblances i diferències

Lligam amb el culte a Dionís

Representacions en el mateix context religiós i cívic

Part d’una competició

Combinació lírica coral i recitat actors

Acció mítica amb presència de déus i herois

Tema “comú”: l’heroi s’enfronta amb una situació angoixant

A la tragèdia hi ha dolor i mort

Llenguatge solemne i religiós

L’heroi és un personatge mític

La comèdia es situa al present, amb persones reals

Broma, ironia, burla, escatologia, vulgar....

\nOrígens comèdia

Segons Aristòtil neix del mateix culte a Dionís

En les festes al camp els vinyataires reorren els camps en escamots festius entonant cants fàl·lics i lloances a Dionís amb tota mena d’improvisacions burlesques

El conjunt de divertiments s’anomenava “komos”

Sabem que aquestes farses grolleres es feien al Peloponnès des de molt antic, i que foren introduïdes al s VI a l’Àtica. A partir del 486 aC a Atenes, es representaven en concursos oficials

\nEsquema argumental

L'argument se centra normalment en una idea fantàstica que se li acut al protagonista i que realitza al llarg de l'obra, malgrat els obstacles que troba i que va superant

Temes:

Crítica del poder

Atac als vicis del present i idealització del passat

Burla de tot allò que es nou, innovador, immoral...

Contraposició entre un món real i un món fantàstic, irreal: utopia, escapisme

\nEstructura formal de la comèdia

Pròleg: presenta l’heroi , la seva situació angoixant, i el pla que té per afrontar-la

Pàrodos: el cor entra i es declara a favor o en contra de l’heroi

Episodis: diàlegs dels personatges i escenes que fan avançar l’acció

Agón , debat entre l’heroi i algú que s’oposa al seu pla

Paràbasis: el corifeu s’avança i en nom del poeta es dirigeix als espectadors

Èxode i C omos , apoteosi de la victòria de l’heroi amb gran alegria general, que acaba amb boda, banquet o festa

\nAristòfanes (448-385 aC)

De les més de 40 comèdies que escriví, tenim onze

Lisístrata

Les granotes

Els núvols

La pau

Els cavallers

Les vespes

Els ocells

Els acarnesos

Les assembleistes

Les tesmofòries

Pluto .

\nAltres característiques de la comèdia aristofànica

Té grans dosis de fantasia;

busca fer riure la gent del poble: el seu públic són camperols i ciutadans pobres, que se senten identificats amb el protagonista,

l'acció, al contrari que la tragèdia, se situa al món contemporani, i es fan constants referències a fets i personatges de la vida real;

tothom està exposat a la burla i a l'insult: déus, herois i éssers mítics, polítics, literats i intel·lectuals com Eurípides i Sòcrates, militars, un homosexual famós;

Aristòfanes hi expressa les seves idees polítiques: defensa la democràcia conservadora i la pau amb Esparta;

una de les principals fonts de comicitat és l'obscenitat, amb abundants metàfores sexuals;

Aristòfanes mostra un domini absolut de la llengua. Sol fer servir un llenguatge col·loquial o vulgar, però en les seves paròdies recorre a l'argot del dret, dels metges, dels filòsofs o dels retòrics. És força habitual la paròdia de la tragèdia , amb paraules grandiloqüents.

\nCOMÈDIA NOVA

s. IV a. C.: la comèdia pateix una transformació decisiva, tant tècnica com de contingut, lligada als canvis de la societat i la mentalitat dels grecs.

Desapareix la polis i la democràcia, i, en conseqüència, la comèdia perd la seva càrrega política.

El cor no té paper dins l'obra, de manera que els entreactes s'omplen amb cançons i danses independents del text.

Es converteix en una comèdia de costums, de caire més o menys moralista.

El llenguatge és col·loquial, sense canvi de registres, i es redueix al mínim l'obscenitat verbal i de vestuari.

S'aprofundeix en la psicologia dels personatges, tot i que es basen en arquetips: el vell de mal geni, el seu astut esclau que sempre l'enganya i li pren diners, el noi i la noia, el militar fatxenda, etc.

La comicitat se cerca sobretot amb situacions plenes d'equívocs i amb un argument ple d'embolics i confusions.

Sempre acaba amb un final feliç, sovint amb la trobada d'un pare amb un fill seu o una filla que havia perdut quan era petit, reconeixent-los per un marca o un objecte.

També acostuma a haver-hi un conflicte amorós: una parella d'enamorats als quals el seu pare no els deixa casar-se.

\nMenandre

Solament en queda una peça completa: el Díscol , de l'atenès Menandre , però, tanmateix, la Comèdia Nova ha exercit molta més influència en el teatre posterior que no l' Antiga a través del teatre llatí ( Plaute i Terenci ), que va inspirar-se sempre en obres gregues d'aquest període i d'on van pouar autors com Shakespeare o Molière.

\nEnllaços d’interés

Vegeu el teatre d'Epidaure i altres teatres del món grec.

Col·lecció d'imatges del teatre grec i romà (edificis, escultura...) (SG)

El teatre grec d'època hel·lenística va servir de model per al teatre romà .

Webs d'interès:

Reconstructing the Theater of Dionysus in Athens (en anglès): article de Sallie Goetsch i Stefan Didak, CSA Newletter, X, No. 2 (1997) sobre la reconstrucció del teatre de Dionís amb algunes imatges infogràfiques.

The Theatre of Dionysus , secció de Theatron (en anglès) dedicada a la reconstrucció virtual del teatre de Dionís en diverses èpoques i de l'Odèon de Pèricles.

The theatre at Asclepieion at Epidauros (en grec i en anglès): web del teatre d'Epidaure que proporciona informació sobre el teatre, la ciutat i el santuari, imatges fotogràfiques i de reconstrucció virtual.

E-spaces (en anglès): empresa que dóna al seu web una reconstrucció virtual del teatre d'Epidaure.

Didaskalia (en anglès): web sobre la representació actual del drama, la dansa i la música grecs i romans.

Teatros romanos en Hispania (en castellà), web de Francisco Lorente sobre l'arquitectura del teatre antic a Hispània i a la resta del món grecoromà.

The greek theater (en anglès): Visita al teatre de Dionís sota la guia de l'actor Tespis i de Melinna per mitjà d'un divertit còmic en Flash. Secció del web educatiu de la BBC pensada per a educació primària.

Èsquil: http://ca.wikipedia.org/wiki/%C3%88squil


29 Juliol, 2017, 12:00\nAvui torna el Mitjó, la Mostra de Titelles de Sant Pere de Riudebitlles\nSant Pere de Riudebitlles s’engalanarà avui amb els seus millors mitjons per donar la benvinguda a tots aquells que se sentin atrets pel món de les titelles. I és que avui se celebra el Mitjó, que arriba a la sisena edició en format condensat. Pel que fa a la programació, torna JAM, un clown que que presenta El Mêtre, un espectacle on el joc, la imaginació, la tendresa i el riure són els ingredients principals. Inaugurant un dels espais d'un antic molí paperer recentment restaurat, Cal Xerta, hi haurà una parella de circ, la companyia Madame Gaüc, que presenten Fil, una peça que barreja el circ i la dansa, un treball poètic, delicat i suggerent.\n29 Juliol, 2017, 09:39\nFins al 23 d’agost es podrà omplir una butlleta per al sorteig per seguir els actes de la Festa Major de Vilafranca des del balcó de la Casa de la Vila\nEl dia 23 d’agost serà la data límit per omplir una butlleta que permet participar en una nova edició del sorteig pel qual 9 ciutadans i ciutadanes de Vilafranca podran seguir des del balcó consistorial els actes de la Festa Major els dies 29, 30 i 31 d’agost.\n28 Juliol, 2017, 13:19\nEls Administradors de la festa major de Vilafranca del Penedès van presentar ahir a la tarda al Claustre de Sant Francesc l’estampa de sant Fèlix d’aquest 2017, obra de Mariona Rios. L’artista vilafranquina ha optat per una composició amb tècnica digital que mostra el patró de la festa major de Vilafranca amb tres visions diferenciades, “ja que durant els seguicis de la festa major, acostumem a veure’l des de diferents punts de vista”.\n28 Juliol, 2017, 09:28\nEl president de Cellers Torres, Miguel A. Torres, i el director general de l’UNEF (Unió Espanyola Fotovoltaica), José Donoso, han lamentat les dificultats i traves burocràtiques a què s’enfronten els empresaris que decideixen instal·lar plaques fotovoltaiques d’autoconsum i han instat a les administracions a facilitar, d’una vegada per totes, la transició energètica cap a un model net i sostenible eliminant les barreres existents.\n27 Juliol, 2017, 18:49\nLa diputada socialista al Congrés dels Diputats, Meritxell Batet, ha estat aquesta tarda a la seu del PSC de Vilafranca on ha mantingut una trobada amb diversos membres del grup municipal i l’executiva local. Aprofitant la seva visita al territori, s’han tractat temes d’interès local i nacional, centrats en l’àmbit de les infraestructures.\n27 Juliol, 2017, 18:17\nL’Ajuntament de la Granada va aprovar ahir a la nit per unanimitat la moció ‘La Granada diu prou!’, en una sessió plenària extraordinària plena de gom a gom. La finalitat de la moció és per exigir seguretat i justícia i acabar amb l’onada delictiva que hi ha al municipi ocasionada per una família conflictiva: en els darrers mesos han ocupat diversos habitatges de forma il·legal; no tenen cap mena de respecte per les normes més bàsiques de convivència; no respecten les normes de circulació anant a velocitats que posen en perill vianants i altres conductors; en els últims dies hi ha hagut fets encara més greus que han precisat de la intervenció dels Mossos d’Esquadra com baralles o robatoris amb persecucions.\nL’onzè calendari social de Mas Albornà es comença a gestar amb el suport d’Enoturisme Penedès\nPàgina 942 de 1083


Xavi Fernández de Castro 27/06/2019 6:21 pm\nEl Port de Barcelona acollirà una prova pilot d’un nou sistema per mesurar de forma automàtica els volums i pesos dels residus sòlids que els vaixells lliuren quan fan escala a la ciutat. La solució, desenvolupada per l’empresa 3D Modelling Studio, ha estat la guanyadora de la quarta edició de l’SmartCatalonia Challenge, un repte creat pel Departament de Polítiques Digitals que busca impulsar la innovació de pimes i start ups i que aquest any estava centrat en l’operativa portuària.\nL’start up portuguesa ha creat un programa que analitza els contenidors plens de residus a través d’uns sensors i permet calcular-ne el volum i classificar-los sense necessitat de comptar amb inspectors sobre el terreny. El programa funciona en remot les 24 hores del dia, cosa que facilita l’operativa del port –que també funciona de manera ininterrompuda– i reduirà els costos de la gestió d’aquests residus, ja que el port paga un cànon a un operador per cadascun dels 100.000 metres cúbics que cada any es descarreguen als seus molls.\nEls guanyadors de l’SmartCatalonia Challenge 2019 / XFDC\nA més, l’SmartCatalonia Challenge ha atorgat tres premis més. Un de 5.000 euros a Smalle Technologies, que ha creat un sistema de detecció i contenció de vessaments contaminants a fins dels molls capaç de mesurar la presència d’altes concentracions d’hidrocarburs i altres productes químics a l’aigua; un de 3.000 euros a Deep Solutions, que ha desenvolupat un programa de seguiment en temps real de l’ocupació de les zones d’espera dels vehicles que volen embarcar en un ferri; i un de 2.000 euros a Dronesteel, que disposa d’un prototip de dron per inspeccionar els molls del port de forma remota.\nLa presidenta del Port de Barcelona, Mercè Conesa, s’ha mostrat molt satisfeta perquè l’enclavament, “que ha assolit grans reptes econòmics en els últims anys, també pugui generar oportunitats en la transició digital i energètica” que afronta la societat. Unes oportunitats que sorgeixen dels reptes que planteja la indústria 4.0, “uns reptes que han d’utilitzar la tecnologia com a palanca de millora i de competitivitat per continuar sent un port de referència a l’Estat i al món”, ha afegit.\nAmb l’objectiu d’impulsar la digitalització, tant en l’àmbit portuari com en el conjunt de la cadena logística, el port ha creat l’àrea Digital Port, que ha definit 54 accions prioritàries per a la instal·lació que estan en diferents fases d’execució. En els pròxims quatre anys el Port de Barcelona invertirà 10 milions d’euros per desplegar una nova xarxa de telecomunicacions per aprofitar el potencial del 5G.\nLa quarta edició de l’SmartCatalonia Challenge ha rebut 65 propostes, el doble que en l’edició anterior i un rècord per al certamen d’innovació oberta promogut pel Departament de Polítiques Digitals de la Generalitat. Es tracta de la primera vegada que l’SmartCatalonia Challenge ha sortit de l’àmbit municipal i enguany ha centrat els seus esforços en buscar solucions per optimitzar l’operativa d’una infraestructura cabdal pel país com és el Port de Barcelona.\nDe les 65 empreses que es van presentar al concurs, només nou han arribat fins a la fase final, que ha presentat 10 solucions: sis start ups –Deep Solutions Software, Mosaic Factor, 3D Modelling Studio, Dronesteel, Unmaned Teknologies Aplications i Smalle Technologies– i tres pimes –CTRL 4 Enviro, Eurecat i Consultoria Tècnica Nexus–. A més de ser una edició rècord, els organitzadors han destacat “l’elevada qualitat i nivell innovador” de les propostes que han superat el tall inicial.\nEl repte estava dividit en sis categories: monitoratge de l’ocupació en temps real de la zona d’espera dels camions que han d’embarcar als ferris; gestió de la mobilitat dels creueristes que arriben a Barcelona; la utilització i aplicacions del mapa en 3D del Port; la millora de la inspecció dels molls i de la profunditat subaquàtica amb l’ús de drons; la mesura automàtica de volums i pesos dels residus sòlids lliurats pels vaixells; i la millora de la xarxa de sensors de contaminació marina perquè sigui capaç de generar alertes automàtiques.


El Síndic detecta desequilibris en la programació de l'oferta educativa\nImatge d'arxiu d'alumnes de primer d'ESO, del curs 2015-16.\nTarragona es troba entre els deus muncipis catalans amb més segregació escolar interna a primària i a secundària, segons dades del curs 2013-2014\nActualitzada 25/08/2016 a les 16:40\nEl Síndic de Greuges de Catalunya ha detectat diversos desequilibris en la programació de l’oferta educativa a la ciutat de Tarragona. A través d’un estudi assegura que té constància de l’existència «d’importants desequilibris en els nivells de demanda dels diferents centres i també de les diferents zones del municipi». Aquestes afirmacions s’emmarquen en diverses queixes que hauria rebut l’ens –defensor de les persones–, a la vegada que desvetllen que Tarragona «es troba entre els deu municipis catalans amb més segregació escolar interna a primària» i el fenòmen també es repetiria a «la secundària». La segregació escolar suposa la concentració d’alumnes estrangers en determinats centres.\nDes de la perspectiva de la defensa de drets, el Síndic considera que el fenomen de la segregació escolar suposa «una vulneració dels principis de no-discriminació, d’igualtat d’oportunitats i de cohesió social en l’exercici del dret a l’educació, protegits per la Convenció de les Nacions Unides dels drets dels infants i per la legislació en matèria d’educació». Així, subratllen que aquest fenomen «limita les oportunitats dels infants d’assolir el seu màxim desenvolupament possible, bé perquè condiciona negativament les trajectòries educatives de l’alumnat, o bé perquè dificulta les seves possibilitats de socialització en entorns escolars amb capitals socials i culturals equiparables a la realitat social en què viuen». Segons l’estudi, per tal d’aconseguir equilibrar plenament la distribució d’alumnat estranger entre els centres, caldria canviar d’escola (hipotèticament) el 57% de l’alumnat estranger a primària i el 42% a secundària.\nEls casos de segregació social es poden donar per motius diversos, tot i que bona part d’ells es donen dins dels mateixos barris, on hi ha escoles públiques amb percentatges molt elevats d’estrangers. De fet, a partir de dades del Departament d’Ensenyament, el Síndic determina que –en el curs 2015-16– Tarragona presentava «199 places més que sol·licituds».\nAquest fet suposa que «hi ha una oferta de places superior a la demanda real existent». En conseqüència, l’entitat subratlla que «aquesta planificació de l’oferta garanteix, pràcticament, que totes les sol·licituds es poden escolaritzar a la zona que han escollit, però no impedeix que hi hagi zones i centres que concentrin un nombre significatiu de vacants».\nD’altra banda, l’estudi també posa d’exemple Tarragona i la ciutat de Reus per explicar que, en els darrers anys, l’increment de les ràtios ha coincidit amb un decreixement de les necessitats d’escolarització al municipi, situacions que «han anat acompanyades del tancament de diversos centres que estaven en mòduls prefabricats des de feia anys». La situació global no és exclusiva de Tarragona, sinó que es reprodueix a tot Catalunya. Pel que fa als municipis més grans de 10.000 habitants amb nivells elevats de segregació escolar interna a la primària també s’hi troba Terrassa, Cerdanyola del Vallès, Sabadell, Badalona, Esplugues de Llobregat, Sant Joan Despí, Girona, Lleida i Sant Adrià del Besòs, així com Barcelona.


Txetake (Clown i animació infantil) Archives ⋆ Contes, lleure i clown\nCategoria: Txetake (Clown i animació infantil)\nCategoria amb els diferents espectacles de la Txetake.\n“Les aventures de la Nona”, és un llibre d’aventures re-escrit per mi durant la pandèmia i editat per Descontrol Editorial. Com que d’una novel·la d’aventures no se’n pot explicar massa, doncs l’spoiler seria tan bèstia que no faria falta llegir el llibre, la Txetake s’ofereix a jugar a les pel·lícules amb el públic per tal que esbrinin els temes principals dels que tracta la novel·la. D’aquesta manera, mitjançant la música, el gest i el clown, la Txetake jugarà amb el públic per explicar una mica de què va aquest llibre.\nAquesta novel·la en la seva versió original es va fer servir a les escoles racionalistes obertes arreu per Francesc Ferrer i Guàrdia i Clemence Jacquinnette, com l’Escola Moderna del c/Bailen a Barcelona. Na Montserrat Puig Garrido, sols l’ha adaptat a l’actualitat, feminitzant tant al personatge principal com el llenguatge. El llibre, igual que l’original de l’Escola Moderna, conté un centenar d’il·lustracions (realitzades per la Irene, la Júlia i la Núria) per a que les criatures que encara no saben llegir puguin saber de què va aquesta aventura.\nAltaveus amb connexió jack\nEscenari o espai d’actuació de 3*5m. aproximadament\nPublicat el 13/04/2022 13/04/2022 Categories General, Txetake (Clown i animació infantil)Deixa un comentari a Presentació de “Les aventures de la Nona”\nQuè pot passar si una pallassa es troba un escenari plè d’instruments musicals de tot tipus? I si a més hi ha un micròfon i una pedalera per a fer loops? Que s’obre un món de sons i sorolls que mitjançant el joc clown, pot esdevenir el millor concert improvisat de la història.\nEn base a la improvisació, escoltarem, ballarem i riurem amb els diferents personatges musicals de l’escenari i amb la Txetake que els farà sonar per oferir al públic una molt bona estona.\nAquest espectacle també és adaptable a altres espectacles. D’aquesta manera pot servir com a fil conductor d’un cabaret amb d’altres artistes on la Txetake farà de mestra de cerimònies o per a acompanyar números de circ amb música.\nEls requisits tècnics dels altres artistes.\nPublicat el 13/04/2022 13/04/2022 Categories General, Txetake (Clown i animació infantil)Deixa un comentari a Txetake ImproSenseVisa\nEspectacle musical de clown i animació infantil.\nTxetake, una pobra músic de carrer emprendrà un viatge carregat de riures vers el país d’Autonomia. A la seva nau imaginària, l’Antoine (ukelele), la Xelly (guitarra), l’Erra (Xerrac) i la Mel (melòdica), entre d’altres instruments musicals amb la Loopy (pedal de loops), ajudaran Txetake en el seu viatge, formant cançons que faran passar una molt bona estona al públic.\nEl que no està clar és si arribaran a autonomia o a qualsevol altre planeta llunyà.\nEspectacle d’uns 50 minuts de durada.\nIdeal per riure i moure l’esquelet una estona des dels 2 anys.\nEquip d’amplificació (Altaveus amb entrada Jack)\nPunt d’entrada de llum.\nEscenari o espai escènic d’uns 3*5 m.\nPublicat el 13/04/2022 Categories Txetake (Clown i animació infantil)Deixa un comentari a Txetake Mamemimomusicada


Tinc dret a vot. I el meu vot val tant com el teu!\nEl col·lectiu de les persones amb discapacitat vam viure com una victòria l’última reforma de la LOREG (Llei orgànica del règim electoral general) del passat 18 d’octubre de 2018, quan el ple del Congrés de Diputats va aprovar-la per unanimitat. La modificació de la llei retornava el dret a vot a prop de 100.000 persones amb discapacitat de tot l’Estat espanyol, especialment amb discapacitat intel·lectual, que havien vist com el seu dret a vot es perdia com a conseqüència de les decisions judicials per a les declaracions d’incapacitat.\nLa modificació de la llei eliminava els apartats en els quals es determinava que perdien el dret a sufragi les persones que havien estat declarats incapaços per sentència judicial o per internament en un hospital psiquiàtric.\nA proposta del PSOE i del govern espanyol es va modificar la llei; després que es va veure obligat a seguir les recomanacions del comitè sobre els drets a les persones amb discapacitat de les Nacions Unides que, l’any 2011, va denunciar la restricció dels drets de vot per a quest col·lectiu de persones.\nEra un triomf i així ho hem viscut. Però fa uns dies, la Junta Electoral Central va proposar que interventors, apoderats i membres de les meses dels col·legis electorals poguessin identificar les persones amb discapacitat si consideren que voten condicionats per un tercer i no ho fan de manera lliure i conscient.\nAquesta prerrogativa atempta contra la LOREG, en primer terme, que permet el sufragi electoral sense excepcions, i contradiu també la Convenció Internacional de l’ONU dels drets de les persones amb discapacitat que, en el seu article 29, indica que “els països han de garantir la participació de les persones amb discapacitat en la vida política i la vida pública. Les persones amb discapacitat tenen dret a escollir els seus governants o a ser escollits com qualsevol altra persona”.\nPerò el que ens esgarrifa és l’extensió de la discriminació. Algú s’imagina contra qualsevol altre persona, que un interventor o apoderat pogués recriminar-la què vota i si vota o no condicionat? És que no és tothom que pot votar condicionat o induït? O dit d’una altra manera, l’acte de votar, que és voluntari, no és en si mateix un acte lliure i conscient?\nPer la greu vulneració de drets que aquesta disposició suposa i la normalització d’estereotips, prejudicis i apriorismes, Àuria s’ha adherit a la manifestació d’aquest dissabte convocada per la federació Dincat a Barcelona, a les 11:30, davant del Palau de la Generalitat, a la plaça Sant Jaume.\nPerò a, a més a més, en les properes setmanes iniciarem una programa d’activitats de conscienciació i defensa dels drets civils perquè les persones amb discapacitat i les seves famílies tinguin coneixement de com poden exercir els seus drets.\nHa estat un llarg camí arribar on som avui, que sigui una realitat que les persones amb discapacitat tinguin dret a vot, dret a treballar i ser remunerades per aquest fet, dret a participar de l’entorn comunitari, dret a expressar la seva opinió.\nSovint podria semblar que hi ha qui té temptacions de provar si és possible restringir l’exercici dels drets civils en els col·lectius més vulnerables o indefensos. Quan hi ha qui gosa condicionar els drets civils d’una part de la societat és quan tota la societat s’ha d’alçar per defensar-los. Perquè no és de col·lectius el tema de fons, sinó que és de drets i de llibertat. Cal estar amatents, aixecar la veu i dir ben clar: tinc dret a vot i el meu vot val tant com el teu. Que ningú se n’oblidi.\nDirector general Àuria Grup\nArticle anterior30a. Mostra Igualada: s’aixeca el teló!\nPròxim articleCiutadans (C’s) confirma que es presentarà a Igualada


Hi ha bruixes a la cuina: Gelat de torró de Xixona\nEl torró de Xixona és un clàssic de Nadal però també pot ser un fantàstic gelat a l'estiu. El problema és que des que en Reto el va descobrir que, es menja les teules de 2 en 2 si cal ☺ Així que esperar que en sobri a l'hivern per poder fer un gelat a l'estiu és "missió impossible"! PERÒ...\n... ja us he comentat alguna vegada que m'encanten les pastes i salses de Home Chef !! I aquesta gent, ha tingut la bona pensada de treure al mercat la "Pasta de Torró granulat". És boníssima i té el mateix gust que el torró de Xixona de tota la vida!!! La darrera vegada que vaig baixar a Girona en vaig comprar un pot i fins ara no havia tingut temps de provar-lo ☺\nLa província d'Alacant és el bressol del Torró de Xixona i per fer aquest gelat, vaig agafar la recepta del Portal Oficial de Turisme d'aquesta comunitat (hi ha altres receptes igual d'interessants així que us recomano donar-hi un cop d'ull).\nÉs una recepta senzilla, ràpida i que dóna com a resultat un gelat que es desfà a la boca: igual que si mengéssim un tros de torró però una miqueta més fred☺\nJo vaig variar una mica les proporcions per adaptar les quantitats a la meva geladora. Si feu aquest gelat a màquina pot ser que hageu de fer el mateix però si el feu a mà, podeu seguir la recepta original que trobareu al link que us he recomanat fa un moment.\nAmb les meves mides surten 4 serveis de gelat com el de la foto.\n100 gr de Pasta de torró granulat - si ho feu amb torró, només en calen 75 gr.\nEs barreja la llet, la nata, el sucre i el torró fins que aquest es desfaci del tot i ens quedi una crema lligada i homogènia.\nDeixem la crema a la nevera unes 2 hores perquè quedi ben freda.\nPassat aquest temps evocarem la barreja dins la geladora i la deixarem treballar uns 20 minuts o fins que ens agafi una bona consistència (*)\nFinalment posarem el gelat dins un contenidor i el deixarem al congelador perquè solidifiqui del tot i fins al moment de servir.\n(*) Si no fem el gelat amb geladora, posarem la barreja dins un contenidor i anirà ara ja al congelador. Durant les primeres 2 hores, l'hauríeu de remenar unes 4 vegades per anar trencant els cristalls.\nPenseu que és un gelat que es desfà molt ràpid així que el traurem del congelador just al moment de tallar i servir. Per servir-lo, podeu utilitzar un ganivet o la cullera per gelats havent-los passat per sota el raig d'aigua calenta. Si voleu esperar que es desfaci una mica per tallar-lo/ servir-lo, ho podeu fer però pensant que perdrà ràpidament la consistència: no espereu més del necessari!\nBON NADAL!!! ☺\nAHHHHHHHH i NO oblideu que tenim el concurs en marxa! Que podeu guanyar un anell moníssim i un llibre de cuina molt interessant!! Pengeu PLEASE les vostres receptes a veure si el comencem a animar!!☺\nPosted by Bruixes a la cuina at 9:00\nLabels: Gelats i sorbets, torró\nPumuky 29/7/13 09:18\nOstres Dolors, ara que estic en plena febre de gelats, perquè m'acabo de comprar la geladora, aquest segur que cau, perquè fa molt bona pinta, i ha d'estar d'allò més bo!\nPetons, i bon Nadal, jajaja!!\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:11\nBo és poc Víctor: BONÍSSIM!!!!! I els gelats són additius!!!!!\nMercè 29/7/13 10:11\nJa coneixia als de Home Chef, algun cop he fet servir colorants Sosa, però no recordava que tinguessin tant de sortit, gràcies per la info. Ha de ser boníssim aquest gelat, Dolors!!! I amb aquesta recepta no tinc excusa si no tinc geladora, eh? Ummm quina temptació. Petons i que tinguis un bon dia.\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:13\nCap excusa Mercè!!!!!☺ Surt fantàstic, fins i tot sense geladora!!\nNeus Garcia 29/7/13 11:57\nQue bo!!! El gelat de turró amb una mica de xocolata m'encanta, així que aquesta recepta em sembla fantàstica!\nNeus és un vici!!!☺\nRosa Maria 29/7/13 12:10\nÉs temps de gelats i tmbé de xixona i no és Nadal. Ens hem posat d'acord, jo avui he posat el de maduixa i ja tanco el blog fins setembre\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:14\nSí noia!! Ja l'he vist, ja!! Amb aquesta calor és el que ve més de gust ☺ Una abraçada!!\nMontse Riera 29/7/13 16:38\nOh quina bona idea, crec que encara tinc una barra de turró al rebost!! Intentaré fer-lo i seguir la teva recepta Dolors. Moltes gràcies!!!\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:15\nMontse!!! Què hi fa la barra al rebost!!!☺ Ja li pots treure la pols i a fer gelats que val la pena!!!!\nEva 29/7/13 23:49\nApa quina bona pinta! a mi normalment els torrons em sobren, tots menys els de xocolata ;-), així que a veure si l'any vinent m'animo i faig aquest geladet!\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:16\nHo has de provar Eva: gelats estan "de muerte" ☺\nAnònim 31/7/13 22:13\nMmmmm... que refrescant i deliciós que ha de ser! Aquesta recepta la guardo per d'aquí a quatre mesets, crec que per Nadal també estarà boníssim!!! Gràcies!\nBruixes a la cuina 1/8/13 17:17\nOi i tant Montse: tot temps!!!!! Ja el tastarem ☺\nMònica Tarradellas 2/8/13 08:46\nAixí a trossets, quina presentació tan apropiada per un gelat de torró! És com celebrar el nadal estiuenc! Fantàstic Dolors!\nMontse Riera 26/9/13 19:35\nTe un aspecte deliciós i deu estar bonisim i fresquet ummmm


Barça Lassa – La Rioja: Victòria per continuar amb l’hegemonia blaugrana (28-24)\nEls de Xavi Pascual continuen invictes gràcies a la demostració de reflexos de Gonzalo Pérez i l’exhibició ofensiva de Lazarov\nEl Barça Lassa aconsegueix la 109a victòria consecutiva a la Lliga Asobal gràcies al triomf davant el Naturhouse La Rioja (28-24), el tercer classificat. El conjunt blaugrana ha estat liderat per un immens Gonzalo Pérez de Vargas sota pals i un Lazarov imparable (6 gols). El desplegament físic dels culers ha estat espectacular, ja que han hagut de jugar dos partits en menys de 48 hores. A més, els de Xavi Pascual han ofert un joc molt atractiu davant dels 2.014 espectadors que han assistit al Palau Blaugrana.\nTot i que el partit enfrontava els dos millors atacs de la competició, el matx ha estat marcat per la defensa; la 4:2 plantejada pel Naturhouse pretenia dificultar la circulació de pilota culer, però els catalans han imposat la seva llei i han aprofitat la qualitat en l’un contra un. A més, El Barça Lassa ha compensat la falta d’espais amb una alta efectivitat en el llançament exterior.\nLa defensa del Barça ha començat molt avançada i pendent de l’alta capacitat de llançament del rival. A més, l’encert de Gonzalo ha estat clau. El porter blaugrana ha fet una exhibició de reflexos i ha contrarestat l’amenaça golejadora del conjunt entrenat per Jesús Javier González. Al minut 20 ja havia fet vuit aturades de 14 llançaments rebuts (57% d’encert, 8-6), una estadística fora de l’habitual.\nL’empat a 11 arribada la mitja part reflectia el festival de parades que s’havia vist al Palau Blaugrana. Gurutz, porter visitant, també s’ha mostrat molt encertat i ha evitat que els culers gaudissin d’un major avantatge (10-8, min 25). La defensa visitant no ha pogut contenir les ofensives dels jugadors del Barça Lassa, en especial d’un destacat Kiril Lazarov, eficaç amb les fintes i imparable en carrera.\nLa segona meitat ha seguit marcada per la igualtat entre ambdós conjunts; cap dels dos ha aconseguit gaudir d’una superioritat clara al marcador (18-17, min 43). Els catalans han aprofitat les inèrcies creades pels contraatacs per jugar amb molt dinamisme, amb ràpides transicions per castigar la defensa i fent circular la pilota.\nLa pissarra de Xavi Pascual ha respost davant l’aposta del rival per atacar amb set homes. El Barça s’ha situat en 1:5 amb Dika Mem molt avançat per recuperar la pilota i castigar l’error rival. A falta d’un minut i mig per al final, el capità Victor Tomàs ha marcat el gol que suposava el màxim avantatge per al conjunt blaugrana (27-23, min 28), renda suficient per assegurar el triomf (28-24).\nAquesta gran victòria davant l’altre equip de l’Asobal present a l'EHF Champions League dóna tranquil·litat als homes de Xavi Pascual per afrontar la visita de dimecres a la pista del Ciudad Encantada, l’equip revelació de la temporada.


Studio Escondite Santa Pola Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 124 allotjaments a Santa Pola.\nSanta Pola, Santa Pola, Espanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Studio Escondite\nConvenientment situat a Santa Pola, Studio Escondite és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nStudio Escondite també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Santa Pola. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions per a minusvàl.lids, transport hotel/aeroport, lloguer de bicicletes.\nL'ambient de Studio Escondite es reflexa en cada habitació. aire condicionat, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Studio Escondite la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Santa Pola.\nSanta Pola Apartaments


Una part de l'edifici de la Gran Via de Premià de Mar on va tenir lloc l'explosió del passat 18 de setembre, està tan malmesa que no es podrà apuntalar, segons han conclòs els tècnics de l'empresa especialitzada que està fent els treballs d'estabilització del bloc.\nEs tracta d'una zona dels sostres i els terres que separaven el pis on va tenir lloc l'explosió, el 2n 1a, amb el pis de dalt i el pis de baix. La manca de cap lloc ferm en aquest punt fa impossible la col·locació de puntals per tal d'assegurar l'edifici i ara caldrà fer un petit projecte a corre-cuita per a la instal·lació, en aquests punts, de noves columnes i bigues de ferro.\nAquest canvi suposa ara un endarreriment en els treballs, però s'espera que a la llarga això serveixi de base per a la posterior rehabilitació de l'edifici. La desaparició de terres i sostres en la zona més pròxima a la detonació fa que hi hagi fins a nou metres de buit en vertical. Aquesta distància impedeix la col·locació de puntals i obliga a una primera petita rehabilitació exprés.\nLa zona afectada es troba en l'espai que ocupaven les habitacions més petites de les portes primeres del primer, segon i tercer pis de l'edifici. Els treballs que es faran consistiran en la instal·lació d'una subestructura de columnes i bigues de ferro que facin sòlida el conjunt de l'estructura del bloc de pisos.\nA la resta de l'edifici, els treballs d'apuntalament avancen al ritme previst i la paret mestra o mur de càrrega que passa pel mig dels habitatges, i que més afectació va tenir a la segona planta com a conseqüència de l'explosió, ja està apuntalada fins a la quarta planta. L'edifici, però, encara no es considera estabilitzat i el treball al seu interior continua sent perillós.\nEn paral·lel, la investigació policial continua oberta, si bé els treballs al lloc dels fets ja s'han donat per acabats. La presència de Mossos d'Esquadra a l'edifici ha deixat d'existir des que dilluns passat van acabar la seva feina al lloc els agents de la policia científica. Els resultats, però, continuen sense ser esclaridors. En aquest sentit, el jutjat número 5 de Mataró que instrueix el cas va voler esvair qualsevol tipus de rumor al voltant de les causes del sinistre i asseguraven aquesta mateixa setmana que "no hi ha cap investigat ni cap indici, de moment, contra cap persona. Són imprescindibles els informes pendents per avançar en l'aclariment dels fets".