Els beneficis d'un bon tractament d'aigües\nL’aigua implica salut i vida, tot i que cal entendre algunes precisions. Només l’aigua de qualitat pot considerar-se com bona per la salut, ja que en determinades zones on no hi ha subministrament d’aigua potable, les infeccions i les malalties apareixen sovint.\nEs pot proclamar als quatre vents que gaudim de molts privilegis. El filtre d’aigua, els tractaments de cloració de l’aigua, els sistemes d’osmosis, etc. Si es miren els problemes de la població en el seu conjunt, la falta d’accés a l’aigua potable de qualitat no és un d’ells.\nQuan es disposa d’aigua de qualitat, es té també molt terreny guanyat en higiene. En el tercer món, les autoritats sanitàries no poden garantir la qualitat de l’aigua, les persones han de comprar galons d’aigua i utilitzar aigua embotellada per rentar-se les dents i curar-se les ferides. Quan l’aigua no compleix amb el mínim estàndard de salubritat, per tant, és incompatible amb la salut.\nQuins beneficis té l’aigua per l’organisme\nLa qualitat de l’aigua és important per la salut, ja que de fet, l’ésser humà està compost d’aigua en la seva majoria. Quan neixen els nadons, el 75% del seu cos és només líquid elemental. De grans, el 65% és aigua. L’aigua està present en els teixits, les cèl·lules, la sang, etc.\nCada dia, a partir de l’exercici físic i el funcionament de l’organisme, es perd calor en forma d’orina, suor, llàgrimes, excrements, etc. S’ha de reposar l’aigua que es perd i la millor forma de fer-ho es mitjançant l’aigua o les infusions, però també a través dels aliments, els quals el contingut en aigua és variable.\nÉs necessari mantenir-se ben hidratat. El cos pot estar adaptat a moltes circumstàncies, però allò que compromet greument la salut és la falta d’aigua. Es pot estar fins a quatre dies sense ingerir cap tipus de líquid, però al cinquè dia l’organisme ja estarà sofrint danys en els òrgans, com el fetge, els ronyons, etc.\nEls fabricants d’aigua recomanen beure dos litres d’aigua al dia. Encara que és una xifra orientativa, els dermatòlegs destaquen la importància de beure molta aigua cada dia perquè la pell estigui suau i hidratada, així com també perquè les ungles i els cabells estiguin sans i brillants.\nhttps://www.roigsat.com/wp-content/uploads/2015/10/tratamiento-aguas.jpg 325 700 Montse Puig https://www.roigsat.com/wp-content/uploads/2019/05/logo_roigsat-1.png Montse Puig2015-10-20 08:52:562015-10-21 21:39:43Els beneficis d'un bon tractament d'aigües\nQuins tipus de panells solars instal·lar El manteniment de l’equip de la osmosi inversa domèstica


Xeraco dona la sorpresa i guanya la Lliga CaixaBank de raspall - À Punt\nXeraco dona la sorpresa i guanya la Lliga CaixaBank de raspall\nXeraco guanya la Lliga CaixaBank de raspall\nEl trinquet de Xeraco ha sigut l'escenari que ha acollit una jornada espectacular de raspall, de les que fan afició. El trio format per Vercher, Canari i Ricardet s'ha adjudicat la XXXVIII Lliga CaixaBank de raspall, donant la sorpresa, en imposar-se per 30 a 15 a l'equip del Genovés. L’equip de la Costera partia com a favorit per la presència de l’actual número 1 del raspall, Tonet IV, i pel fet d’acabar en solitari líders de la fase regular.\nL'equip local, que jugava de blau, ha eixit a la partida sense cap complex, jugant amb molta seguretat, i ho ha demostrat amb un joc sabater començant al dau. En un trinquet gran i ràpid, la fortíssima treta de Vercher ha resultat decisiva per al resultat final de la partida. El rest de l'equip local ha fet una partida insuperable, i s'ha convertit en la figura de la final, amb 12 punts de treta directa i solucionant la papereta als companys, cada vegada que el duel s'ha posat complicat. Però el que guanya aquesta competició és un trio i cal destacar també l'actuació de Ricardet, que ha tingut una gran visió de joc, i la de Canari, que ho ha defés tot i ha sabut col·locar la pilota de manera espectacular en moments clau de la partida.\nNo han tingut el millor dia Vicent, Tonet IV i José, encara que han jugat molts trams del duel de poder a poder i han fet quinzes espectaculars. Vicent i José han estat a un gran nivell de joc, però la pèrdua de tres parcials consecutius els ha fet molt de mal (20 per 5). A més, han carregat molt el joc en el campió de l'individual. Un Tonet que ha vist com l'equip rival aconseguia anul·lar parcialment la seua pegada i a qui ha costat trobar la galeria.\nL'equip de Xeraco ha jugat molt compenetrat, amb molta confiança, i ha sabut gestionar millor els moments clau. A més, el rest local ha tingut el punt d’efectivitat que es necessita per a guanyar una final. Vercher, que debutava com a finalista, s'ha proclamat campió per primera vegada de la màxima competició per equips. Per a Ricardet és el tercer títol i el segon per a Canari.\nUna partida on només ha faltat la calor de l'afició. Afortunadament, sembla que aquesta serà l’última a porta tancada pel que fa a la pilota d’elit.\nLa memòria del Genovés marca el Dia de la Pilota Marc i Pere guanyen Soro III i Jesús i es consoliden com a primers del grup A d'escala i corda Marc i Pere sumen els primers punts de la Copa a Pelai 11.09.2021 | Pilota valenciana La Copa del Món de Frontó torna a València 23 anys després De la Vega guanya el Trofeu Diputació de València de frontó per quarta vegada seguida Els millors pilotaris es donen cita en la Copa Diputació de València - Caixa Popular Vercher i Brisca guanyen el Trofeu Gregori Maians Genovés II i Nacho guanyen el Trofeu Diputació de Castelló d'escala i corda


Suprimit el tren nocturn que unia Catalunya amb Madrid\nEl passat 7 d'abril va ser l'últim dia en el que el Tren Estavella 'Costa Brava' va circular unint Catalunya amb Madrid i sent una alternativa econòmica a l'Au. En aquest sentit, CGT Catalunya denuncia que el Ministeri de Foment continua desenvolupant una política ferroviària basada en el "abandó del ferrocarril convencional centrant-se únicament en la potenciació de l'alta velocitat" i "encarint el transport públic".\nEn un comunicat, valoren negativament que ara, l'única alternativa a l'AVE és un tren Regional Express entre Barcelona i Madrid, que efectua el trajecte en gairebé nou hores i que arriba a destinació a les 17:55 hores.\n"El PP, com abans va fer el PSOE, està destruint el ferrocarril públic aplicant la nefasta Llei del Sector Ferroviari, que entre tots dos van gestar i que està en vigor des de l'any 2005", denuncien. "Les dues formacions polítiques han utilitzat aquesta Llei per segregar i trossejar les empreses públiques, fer privatitzacions, destruir l'ocupació pública de qualitat, disminuir les inversions en manteniment comprometent amb això la seguretat, llevar serveis i suprimir trens", continuen en el seu comunicat.\nDe la mateixa forma, afirmen que els polítics solament afavoreixen el ferrocarril elitista a pesar que es "està demostrant ruïnós per a les arques públiques". Així, afirmen que "durant l'any 2014, el Ministeri de Foment va suprimir en el conjunt de la xarxa ferroviària un total de 700 trens, deixant línies pràcticament mortes, en un clar atac a la vertebració territorial, incomunicant poblacions i perjudicant als usuaris".\nEn aquest sentit, l'any 2008, concretament el 14 de desembre, Renfe va suprimir els trens nocturns que connectaven les ciutats de Vigo, la Corunya, Gijón, Oviedo, Salamanca, León, Palencia, Burgos, Bilbao, Sant Sebastià, Vitòria, Pamplona i Logronyo.\nPer això, CGT en el seu comunicat, defensa que "l'alternativa al caríssim AVE és modernitzar el ferrocarril convencional: els traçats i estacions, la qualitat de les vies i catenàries per així poder arribar a velocitats entre 160 km i 200 km/h". La consideren una "alternativa infinitament més barata que l'AVE" però que igualment donaria "servei a la totalitat de la ciutadania en lloc d'una elit", ja que així hi hauria diners per "millorar les rodalies, la mitja distància i el transport de mercaderies".


Pavelló Torrent d'en Terra\nPavelló Can Zariquei\n28 ciclistes del Club Ciclista Arenys de Munt reprenen la tradicional pujada a Andorra en bicicleta de carretera\nAquest dissabte, 28 ciclistes del Club Ciclista Arenys de Munt sortiran a les 5 de la matinada del pavelló del Torrent d'en Terra i ténen prevista l'arribada al país dels Pirineus entre les 17.00 i les 18.00 hores. En el transcurs del trajecte, de 250 km, disposaran d'un equip d'assistència en furgoneta que els oferirà menjar, beguda i suport tècnic en cas necessari. Es faran dues parades tècniques al llarg del trajecte, una per esmorzar i l'altra per dinar. El punt final del recorregut té lloc a Sant Julià de Lòria, on disposaran de les instal·lacions esportives per dutxar-se i refer-se de la llarga travessa sobre rodes.\nMolta sort als aventurers del CCAM!


Belén Esteban, "molt afectada" amb la mort de l'exmarit\nper Jennifer Navarro Redactora 11 de febrer de 2020 12:07\nBelén Esteban ha estat la protagonista del cap de setmana, després que es trobés mort Fran Álvarez, el seu exmarit. Una companya de feina acudia a casa seva, preocupada perquè no havia anat a treballar. La sorpresa era majúscula en trobar-se'l mort al llit amb només 43 anys, una pèrdua que ha deixat tota la premsa del cor sense paraules.\nLa col·laboradora de 'Sálvame' va reaparèixer l'endemà, de negre, amb ulleres de sol i sense voler comentar res al respecte. Encara no ha fet cap declaració, ni tan sols en el seu programa. La seva primera decisió en assabentar-se, de fet, va ser demanar-se festa dilluns per tal de no estar present mentre comentaven tots els detalls de la notícia.\nLa seva mort està envoltada d'interrogants, ja que encara no ha transcendit la causa de la mort. El periodista Aurelio Manzano va deixar caure que les drogues podrien estar darrere, ja que aquesta mateixa setmana l'Álvarez hauria estat a punt de tornar a ingressar en una clínica de desintoxicació.\nFa anys que té problemes d'addiccions, però no s'esperava que acabés d'aquesta manera. Jorge Javier Vázquez ha confessat que la notícia en el seu cercle ha estat un xoc i que Belén Esteban està "molt afectada", encara que ja no tenien gaire relació. Hauria passat tota la tarda a casa acompanyada amb amigues, que li estan fent suport en uns moments tan durs.\nBelén i Fran van sortir durant deu anys, una relació que va acabar en boda i que els va unir en matrimoni gairebé cinc anys. "Belén està molt afectada. El que passa que aquesta és una conversa que ha d'explicar ella. Ara està en silenci, serà ella quan decideixi parlar. Però hem de recordar que s'estimaven molt, encara que mantinguessin una relació dominada per agents eterns que els tenia molt enganxats", destaca Jorge Javier.\nTroben mort Fran Álvarez, l'exmarit de Belén Esteban, als 43 anys


Entrem actualitat - Seguim creixent en impacte social!\nHome Entrem Seguim creixent en impacte social!\nEntrem Notícies Nou Set Nou Verd 19 de juny de 2019\nEl Grup Cooperatiu Entrem-hi, segueix creixent en impacte social, ja sigui mitjançant la contractació de serveis o impulsant projectes de cooperació publicosocial a la comarca de l’Alt Penedès i Garraf. Alguns exemples destacats són els projectes d’Inclusió als municipis de: Pontons, Sant Pere de Ribes, Sant Cugat Sesgarrigues, Santa Margarida i els Monjos, Sant Sadurní d’Anoia, Gelida i el Camí del Riu. També, destaca el nou servei de neteja viària a Castellví de la Marca. Amb aquests contractes, el Grup Entrem-hi, Nou Verd i Nou Set, ha generat més de 50 llocs de feina per a persones del territori que es troben en situació o risc de vulnerabilitat social.


Absolen Pere Soler i Trapero - Diari de Terrassa\nLa Secció Primera de l'Audiència Nacional ha absolt per majoria dels vots del tribunal l'advocat terrassenc Pere Soler.\nAbsolen Pere Soler i Trapero\nPere Soler està lliure de culpa. Segons la cadena SER, la Secció Primera de l'Audiència Nacional ha absolt per majoria dels vots del tribunal l'advocat terrassenc, jutjat per sedició per la seva actuació com a director dels Mossos d'Esquadra en el referèndum de l'1 d'octubre. La sentència absol al major dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, del delicte de sedició del qual havia estat acusat i pel qual li reclamaven 10 anys de presó. Tampoc contempla l'alternativa de desobediència que va reclamar la Fiscalia de l'Audiència Nacional, segons fonts jurídiques d'aquest òrgan jurisdiccional.\nEn la seva sentència, que serà notificada aquest dimecres a les parts, els magistrats també absolen a la intendent Teresa Laplana i als caps polítics del cos policial, César Puig i Pere Soler. Segons les fonts jurídiques consultades, la sentència absolutòria compta amb els vots favorables del ponent, Ramón Sáenz Valcárcel i del magistrat Francisco Vieira, mentre que el tercer membre del tribunal, la presidenta de la Sala penal, Concepción Espejel, ha emès un "llarg i dens" vot particular discrepant amb la posició de la majoria.\nEl major Trapero va negar al llarg del judici que desobeís el mandat dels tribunals que van intentar detenir el referèndum de l'1 d'octubre, i va manifestar, al costat d'altres policies autonòmics que van recolzar la seva versió, que fins i tot va idear un pla per a detenir al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, si declarava la independència i li ho ordenava la justícia.


Apartment Pula 43 Pula Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Pula 43 Pula\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Pula 43 Pula és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pula. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Pula 43 Pula és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Pula 43 Pula la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Pula.


Girona suma vint morts pel virus - Diari de Girona\nGirona suma vint morts pel virus\nLa regió sanitària no registrava una xifra tan elevada des del 21 d'abril i també es notifiquen 901 casos, la segona dada més alta de la pandèmia · Com a contrapunt, el risc de rebrot i la velocitat del contagi baixen\nlaura teixidor 03.11.2020 | 23:33\nGirona suma vint morts pel virus girona\nLa pandèmia continua deixant dades epidemiològiques confuses tant a la Regió Sanitària de Girona com a Catalunya. Primerament, degut a problemes tècnics, Salut les va publicar amb retard a la tarda en comptes del matí, amb la sorpresa que Girona va sumar un total de vint morts més respecte a dilluns. Aparentment, la regió no registrava una xifra diària tan alta des del 21 d'abril, quan les funeràries en van reportar 29 de noves. Cal tenir present, però, que són persones que han mort fa dies i les funeràries les notifiquen amb retard. El recompte oficial de víctimes que el Departament de Salut facilita s'ajusta a mesura que van arribant les notificacions de defuncions, de manera que fins passats uns dies no es defineix exactament quants morts hi ha hagut per la COVID-19. Això pot generar confusió, ja que en aquest cas es desconeix el motiu pel qual totes aquestes víctimes es van notificar tot just ahir.\nDe moment, el que sí que se sap és que entre el 24 i el 30 d'octubre es van declarar 36 defuncions, 13 la setmana anterior i deu l'altra setmana. Per tant, aquestes dades demostren que en dues setmanes s'han més que triplicat les defuncions per coronavirus. I de les morts d'ahir, catorze han tingut lloc a hospitals o sociosanitaris i la resta, o bé a domicilis o bé encara no s'han classificat.\nEs produeix una situació similar amb el nombre de nous casos. Ahir es va registrar la segona xifra més alta de la pandèmia amb un total de 901 positius. L'anterior rècord data del 25 d'octubre, amb 904 positius. El recompte oficial de Salut també s'ajusta a mesura que van arribant els resultats de les proves PCR i tests d'antígens. Per tant, fins al cap d'uns dies no se sap quan es va diagnosticar cada cas.\nA punt de doblegar la corba\nD'altra banda, si es fa una altra lectura de les dades d'ahir, la situació epidemiològica convida a l'optimisme. I és que la velocitat de reproducció del virus ja se situa en 1,02 i cada s'aproxima més a 1, un paràmetre ideal, segons Salut, per poder controlar el contagi. La dada és rellevant tenint en compte que, una setmana enrere, era d'1,67. Això vol dir que, de mitjana, cent persones contagiades actualment en poden infectar unes 102. Fa una setmana, en podien contagiar 167, per tant el virus es reproduïa molt més ràpid.\nUna altra bona notícia és la forta davallada del risc de rebrot per segon dia consecutiu. Ahir va baixar 53 punts fins a 877, mentre que la setmana anterior era de 1.172. Malgrat tot, continua sent molt elevat ja que el llindar de risc alt se situa en cent punts.\nFinalment, hi ha 311 persones hospitalitzades, nou més que dilluns, i 66 estan a l'UCI, tres més. Quant a municipis, Palafrugell segueix sent la ciutat de més de 20.000 habitants de Catalunya amb el risc de rebrot més alt.\nEspanya registra 25.042 nous positius per covid-19 i suma 1.623 morts més.\nIlla diu que cal esperar "dues o tres setmanes" abans d'aplicar un confinament domiciliari.\nPreocupació al Trueta per la manca de personal per afrontar la segona onada.


El temporal d’aigua, pedra i vent d’aquest dimarts causa danys en prop de 9.000 hectàrees de cultius de fruita i cereals – Mollerussa Televisió\nEl temporal d’aigua, pedra i vent d’aquest dimarts causa danys en prop de 9.000 hectàrees de cultius de fruita i cereals\nLa tempesta d’aquest dimarts ha afectat més de 8.600 hectàrees de cultius de fruita i cereals de les comarques de la Noguera i el Pla d’Urgell, sent Linyola una de les més afectades, on van caure pedres de fins a 3 centímetres de diàmetre. És per això que el que ara es demana es celeritat en els peritatges i exempcions fiscals.\nNomés a Linyola es calcula que s’han produït unes pèrdues d’1 milió de quilos en fruita i de fins a 15 en panís. El temporal de pluja, pedra i vent, que es va iniciar a les poblacions noguerenques de Bellcaire d’Urgell, La Sentiu de Sió, Vallfogona de Balaguer i Penelles, es va desplaçar posteriorment a les poblacions del Pla d’Urgell, on va descarregar amb més intensitat.\nA banda dels danys a l’agricultura, també es van produir a diverses instal·lacions municipals de Linyola, com ara les piscines, on els motors de depuració van quedar negats, i el poliesportiu on, com en algunes cases particulars, es van inundar els baixos.\nEl Departament d’Agricultura estima uns danys d’entre el 15 i el 80 per cent en el miler d’hectàrees de cultius de fruita afectats, del 20 al 50 per cent en les 4.500 hectàrees de blat de moro i del 5 al 25 per cent en les 3.100 hectàrees de farratges que han patit les conseqüències del temporal.


Bocairent facilita la inserció laboral amb un taller d’ocupació de pavimentació i de revestiments - TV Digital Ontinyent\n25/01/2022 - 6:34\nInici General Bocairent facilita la inserció laboral amb un taller d’ocupació de pavimentació i...\nBocairent facilita la inserció laboral amb un taller d’ocupació de pavimentació i de revestiments\nLes façanes de dos cases municipals i una part del carrer de Sant Joan en el barri medieval van ser les intervencions realitzades en el taller d’ocupació que l’Ajuntament de Bocairent va acollir durant els darrers sis mesos. El projecte va formar setze alumnes en les especialitats de pavimentació i de revestiments per tal de “facilitar la seua inserció laboral en el món de la construcció mitjançant un aprenentatge teòric i pràctic”, segons l’alcalde Josep-Vicent Ferre, qui també destaca “el bon resultat de les actuacions dutes a terme pel que devem d’agrair la implicació tant del personal docent com dels aprenents”.\nEn total, la inversió supera els 160.000 euros entre els sous del director, dels dos monitors i de l’administrativa, el salari de l’alumnat i els prop de 30.000 euros destinats a materials per a l’execució de les actuacions materialitzades. D’aquesta xifra, la Generalitat Valenciana a través del SERVEF va aportar pràcticament el 90% (146.519,04 euros) mentre que la resta va estar a càrrec del pressupost municipal.\nLa reparació de la bocateula dels habitatges municipals situats en els números 2 i 4 del carrer de la Mare de Déu d’Agost i la instal·lació d’un nou canaló i amb les seues baixants van ser les accions realitzades en la volada d’ambdues cases. A més, l’eliminació d’elements impropis (bàsicament reixats i tancaments) de la façana, la restauració dels arcs fets amb carreus i l’emprimació d’una capa a base de morter de calç van ser altres de les actuacions materialitzades junt a la restauració de la font adossada a un dels murs. Igualment, la millora dels voltants d’una tercera edificació en el carrer de Sant Joan també va estar executada per l’equip de revestiments.\nPer la seua banda, l’alumnat de pavimentació va treballar sobre un tram de 60 metres del carrer de Sant Joan (en tros conegut com ‘Gorga’) mantenint en tot moment la fisonomia i les característiques pròpies del barri medieval. La instal·lació d’una nova canalització d’aigua potable amb les escomeses corresponents a les vivendes, la col·locació d’un empedrat totalment renovat, la neteja de la font existent en la zona o la supressió d’uns esglaons de formigó per apreciar la roca viva van constituir algunes de les accions efectuades durant el taller d’ocupació de Bocairent.\nReformen la imatge de la plaça adjacent a l’Esglèsia de Santa Maria\nTVDigitalOntinyent - 06/10/2014\nASEPRI implantará en Ontinyent primer Distrito BB\nTVDigitalOntinyent - 23/07/2013


Premien MIFAS per l'aplicació per a mòbils per pagar a les zones blaves\n21/06/2012 Premien MIFAS per l'aplicació per a mòbils per pagar a les zones blaves\nEls Premis BDigital a la Innovació Digital, convocats en el marc de la 14a edició del BDigital Global Congress que es va celebrar la setmana passada a Barcelona, ha premiat la Fundació Mifas per l'aplicació per a mòbils PayPark.\tUn projecte que permet la gestió completa de les zones blaves, des de la localització al pagament, a través del telèfon mòbil. Aquest no és el primer guardó que rep l'aplicació de mòbil ideada per Mifas sinó que també va rebre la del congrés BCN AppsJam 2011.\nDes de la Fundació en un comunicat es destaca l'aposta per la innovació i la tecnologia que ha fet Mifas després de l'inici de retallades en ajuts que han patit. I recorden que sempre havia estat una entitat "que depenia en gran part de les ajudes institucionals i en menor part d'un grup d'empreses propi que l'ajudaven a complementar uns ingressos destinats a la seva tasca social". Amb l'aplicació, diuen, van reaccionar fent l'aposta per la innovació tecnolòigica i així fer front a la situació econòmica que viuen aquest tipus d'entitats socials.\nLa Fundació Mifas esta comercialitzant les aplicacions PayPark a nivell nacional i internacional, afirmen, per canviar el model de finançament de l'entitat que estava basat en ajudes o concertacions públiques, amb el qual "ja no podem comptar massa, a un model de finançament privat".


Mostrant articles per etiqueta: Torrent dels Alous\nAixí ho va explicar la consellera d’Ensenyament, Clara Ponsatí, durant la visita que va fer dimecres a les obres del nou edifici. La consellera també va explicar que el centre tindrà quatre línies d’ESO i tres de batxillerat i que el cost total dels treballs serà de 7.140.000 euros.\nEl PSC lamenta que els pressupostos del Govern només contemplin 3,5 MEUR per a Rubí\nEl Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) denuncia que la proposta de pressupostos presentada pel Govern de la Generalitat redueix un 57% la despesa a la comarca i no inclou algunes inversions esperades a Rubí. Els comptes presentats recullen el nou edifici de l’institut Torrent dels Alous però ignoren la resta de projectes que afecten la ciutat, com la partida destinada a adquirir l’Hospital General de Catalunya (HGC).\nEl Parlament acorda prioritzar les obres del Torrent dels Alous i l’Escola del Bosc\nLa Comissió d’Ensenyament del Parlament de Catalunya ha acordat per unanimitat prioritzar les obres per eliminar els barracons de l’Escola del Bosc i l’institut Torrent dels Alous. La proposta de resolució original, presentada per la diputada rubinenca Sonia Sierra de Ciutadans (C’s), exigia la incorporació d’aquestes partides al pressupost de 2017. L’acord final, però, ha rebaixat la demanda a l’estudi dels treballs després d’una transacció del grup parlamentari de Junts pel Sí (JxS).\nAlumnes de 1r d'ESO del Torrent dels Alous reflexionaran sobre l'abús de la tecnologia\nEstàs pantallat?. Aquesta és la proposta educativa que fa el Servei de Salut Pública de l’Ajuntament de Rubí a un total de 114 alumes de 1r d’ESO de l’institut Torrent dels Alous. L’activitat tindrà lloc el proper 3 de maig.\nLa coral intergeneracional guanya la desena edició dels Premis al Civisme\nAquest diumenge s'han lliurat els guardons de la desena edició dels Premis al Civisme 2015 al Centre Cívic del Pinar. La Coral intergeneracional de l'institut Torrent dels Alous i el Casal de la Gent Gran de Rubí s'ha endut el primer premi dotat amb 2.500 euros.\nEn segon lloc, s’ha classificat el projecte Via verda cap a l’escola de l’AMPA Rivo Rubeo per la seva tasca en la millora de la convivència, l’educació i el medi ambient. Finalment, en tercera posició, el jurat ha escollit al projecte Els Drets dels Infants 2015 dels alumnes de 3r d’ESO de l’institut l’Estatut per treballar per aconseguir uns ciutadans responsables, compromisos i solidaris.\nCandidatures als Premis Civisme: compromís amb la ciutat i els seus veïns\nFacilitar el dia i la igualtat entre els rubinencs, promoure la relació entre col·lectius així com conscienciar sobre les desigualtats són alguns dels aspectes que treballen els projectes que s’han presentat a la 10a edició dels Premis Civisme. Cinc iniciatives opten al reconeixement de la ciutat per la seva implicació i aportació a la comunitat i que es farà públic diumenge 24 d’abril en un acte al Centre Cívic El Pinar.\nRubí ha presentat al·legacions contra un projecte ferroviari que posa en perill el Torrent dels Alous\nEl consistori ha presentat un seguit d’al·legacions al projecte de connexió ferroviària del Centre Operatiu de Rubí de FGC i el ramal Papiol-Mollet de Renfe que Adif preveu a la zona de l'Estany dels Alous. Les propostes han estat treballades conjuntament amb l’Ajuntament de Sant Cugat ja que els dos municipis es van comprometre a la protecció d’aquest espai a través de mocions institucionals als respectius plens a finals del 2012. L'AUP també ha presentat el seu propi plec d'al·legacions.\nMés de 200 alumnes participen als tallers d’educació sexual i afectiva\n211 alumnes rubinencs participen als tallers d’educació sexual i afectiva que comencen aquest dilluns 13 d’octubre i que es duran a terme fins a finals de novembre. Es tracta d’una iniciativa del Servei de Salut Pública de l’Ajuntament que pretén oferir als joves un espai on puguin parlar lliurement sobre sexualitat, així com resoldre els seus dubtes.\nManuel Velasco defensa la feina feta al Torrent dels Alous\nEl regidor de Planificació Urbana i Habitatge, Manuel Velasco, reivindica la feina feta al torrent dels Alous davant les crítiques del membre de la Plataforma dels Alous i regidor d’Alternativa Ciutadana de Rubí, Falet Bosch. Velasco ha explicat a Ràdio Rubí que s’han tirat endavant diverses accions i que ja hi ha concertada una trobada amb l’ajuntament de Sant Cugat per continuar treballant sobre el paratge.


CCOO de TV3 - CCMA: NADAL SENSE CONVENI\nNADAL SENSE CONVENI\nArribem a finals de 2014 i està a punt de complir-se el primer any sense Conveni a TV3 i a Catalunya Ràdio.\nLa direcció de la CCMA ens va deixar sense Conveni, va pressionar els comitès de la tele i de la ràdio per fer-los signar una nova retallada de sou i de drets laborals però no se’n va sortir per la resistència i la mobilització dels treballadors i també pel canvi de situació política.\nEs va demostrar que els pressupostos eren un engany amb ingressos a la baixa i despeses inflades i que els acomiadaments i les retallades eren més un assumpte polític que econòmic. Abans de l’estiu, Duart ja anunciava que havia equilibrat el suposat dèficit amb estalvis en altres partides.\nEl manteniment de les condicions laborals i salarials que ha aplicat la direcció durant aquest any s’ha demostrat que no era cap regal. La recent sentència del Tribunal Suprem conclou que, quan un conveni decau, les condicions laborals d’aquest es consideren assimilades indefinidament per contracte a cada treballador i que un empresari no pot canviar-les unilateralment. La mateixa sentència també declara ineludible l’obligació de negociar un nou Conveni.\nAra, la direcció de la CCMA no ha volgut atendre el nou comitè que planteja recuperar el Conveni i prorrogar-lo fins que en negociem un de nou, tot i que el mateix Duart reconeix que l’any 2015 no pretén noves reduccions ni acomiadaments.\nAixò sí, un any més, els màxims dirigents de la CCMA es mantenen en el primers llocs del rànquing dels directius d’empreses públiques més ben pagats. Més de 100.000 euros de mitjana un altre cop aquest 2014, mentre els treballadors portem ja 5 anys de congelació i reducció de sous.\nVolem una negociació col·lectiva seriosa que inclogui la recuperació del salari i les condicions laborals perdudes en els darrers anys i l’equiparació de tots els treballadors. Reclamem l’ampliació de jornada als companys que amb jornada a temps parcial forçosa i que siguin ja fixos els contractes dels temporals que encara arrosseguen aquesta contractació des de fa més de tres anys.\nL’any 2015 serà un any d’eleccions, i per tant la negociació del nou conveni es produirà en un marc polític de canvis. Amb l’actual direcció, que no vol acordar una pròrroga del conveni amb els treballadors, i que dóna llargues a l’inici de la negociació, és molt difícil afrontar la negociació en el clima de confiança i d’estabilitat necessaris.\nSant Joan Despí, 23 de desembre de 2014\n"VOLEM EL NOSTRE CONVENI", CONVERSA AMB ORIOL JUNQ...\nBreu conversa amb el Conseller Felip Puig


"Dins Teu"_Roser Farràs: Obrir la ment...\nLa nostra ment està plena de creences. N’hi ha de tot tipus: adaptatives i desadaptatives, heretades i adquirides, inculcades i prestades,... La nostra realitat és la que creem a partir del nostre propi filtre de creences.\nI és que les creences són això, pensaments a través dels quals creem, interpretem i interactuem amb la realitat. Les creences condicionen el nostre caminar per la vida. I el problema en sí no són elles, sinó el fet de no qüestionar-nos-les mai, de donar-les per certes, d’aferrar-nos-hi. El problema és la nostra actitud amb elles, doncs moltes vegades fa que creguem fermament que les coses són d’una manera i no admetem que per un altre, amb creences diferents, els fets tenen uns altres colors. Cal demanar-nos: i si no tinc raó? I sí...? Esdevenir conscients de quines creences mouen la nostra vida ens pot ajudar a evitar situacions conflictives, a ser més reflexius i tolerants.\nA qui no li ha passat creure que l’altre està equivocat i s’ha discutit o l’ha jutjat per una convicció seva? Si no obrim la ment, si no som capaços d’entendre que cadascú té els seus propis filtres, no podem ser capaços de posar-nos al lloc de l’altre, no podem ser capaços d’estimar l’altre.\nUn tema francament complicat, però molt interessant de reflexionar-hi! Pregunta’t!:\n- Què no funciona a la teva vida?\n- Com actues davant aquestes situacions?\n- On i quan t’hi trobes?\n- Per què no funciona això a la teva vida? Per què actues així?\nDarrera aquests perquès hi ha creences. Si no són adaptatives per a tu, potser comença a ser hora que te les qüestionis! No hem de donar tantes coses per certes: els nostres pares podien estar equivocats, l’educació que vam rebre també i la societat en que vivim també. Què hi tenim a dir nosaltres d’allò que creiem? Ets lliure de creure el que tu vulguis!\nObrir la ment vol dir deixar espai i flexibilitat. Vol dir avançar, créixer i fer aparèixer el regne de la possibilitat.\nEn l’època que vivim és urgent desfer-nos de les creences que ens limiten. Aprendre a respectar, escoltar, estimar, posar-se al lloc de l’altre, sentir,... requereix de la nostra humilitat, flexibilitat, generositat, compassió,...\nDesfer-nos de les creences que enxiqueixen la nostra vida és la millor opció per recuperar benestar i equilibri, és la millor opció per ajudar a cocrear un món millor. Però no oblidem que requereix arremangar-nos, deixar de queixar-nos, obrir la nostra ment i actuar amb responsabilitat i coherència.\n“Creem allò que creiem”\nCançó de Bob Marley que ens pot ajudar a reflexionar un xic més:


Avís legal i política de privacitat – Fira del Vi de Falset\nLa Fira i les DO\nD’acord amb les obligacions previstes en la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (en endavant LSSICE), manifesta que el domini firadelvi.org és propietat de L’Ajuntament de Falset amb CIF P-4305600-A amb domicili a Pl. Quartera, 41 , 43730 Falset (TARRAGONA) i email aj.falset@altanet.org.\nL’AJUNTAMENT DE FALSET no pot assumir cap responsabilitat derivada de l’ús incorrecte, inadequat o il·lícit de la informació apareguda en les seves pàgines d’Internet. Amb els límits establerts en la llei, L’AJUNTAMENT DE FALSET no assumeix cap responsabilitat derivada de la falta de veracitat, integritat, actualització i precisió de les dades o informacions que es contenen en les seves pàgines d’Internet.\nEls continguts i informació de les pàgines d’Internet de L’AJUNTAMENT DE FALSET estan elaborades per professionals de la mateixa degudament qualificats per a l’exercici de la seva professió. No obstant això, els continguts i informació no vinculen a l’esmentada corporació ni constitueixen opinions, consells o assessorament legal de cap tipus, doncs es tracta merament d’un servei ofert amb caràcter informatiu i divulgatiu. Les pàgines d’Internet de L’AJUNTAMENT DE FALSET poden contenir enllaços (links) a altres pàgines de terceres parts. Per tant, aquesta no pot assumir responsabilitats pel contingut que pugui aparèixer en pàgines de tercers. Els textos, imatges, sons, animacions, programari i la resta de continguts inclosos en aquest website són propietat exclusiva de L’AJUNTAMENT DE FALSET o les seves llicenciants. Qualsevol acte de transmissió, distribució, cessió, reproducció, emmagatzematge o comunicació pública total o parcial, ha de comptar amb el consentiment exprés de L’AJUNTAMENT DE FALSET .\nEn virtut de la normativa de Protecció de Dades de Caràcter Personal, per la present autoritza a que les dades personals facilitades siguin incorporades i tractes en els fitxers responsabilitat de L’AJUNTAMENT DE FALSET amb CIF P-4305600-A, amb domicili a Pl. Quartera, 41 , 43730 Falset (TARRAGONA).\nSi aquestes dades son facilitades en els formulari de contacte, aquestes dades seran incorporades en el fitxer de contactes, responsabilitat de dita entitat, amb la finalitat de poder atendre la seva petició o consulta.\nSi aquestes dades son facilitades en el formulari de reserves, aquestes seran incorporades en el fitxer de Fira del Vi, responsabilitat de dita entitat, amb la finalitat de poder gestionar les seves reserves. Aquestes dades no seran transmeses i seran conservades mentre sigui legítim per la finalitat per la que van ser captades.\nAquestes dades no seran transmeses i seran conservades fins que es doni la resposta a la seva consulta. En qualsevol cas podrà indicar la revocació del consentiment atorgat, així com exercitar els drets d’accés, rectificació o supressió, la limitació del tractament o oposar-se, així com el dret a la portabilitat de les dades. Aquestes peticions caldrà que es faci en Pl. Quartera, 41 , 43730 Falset (TARRAGONA) o en aj.falset@altanet.org\nAixí mateix també podrà presentar una reclamació davant l’Autoritat Catalana de Protecció de dades o resoldre els seus dubtes relatius a la protecció de dades posant-se en contacte amb el Delegat de protecció de dades en aj.falset@altanet.org\nAquesta web és propietat de L’AJUNTAMENT DE FALSET Els drets de Propietat Intel·lectual i drets d’explotació i reproducció d’aquesta web, de les seves pàgines, pantalles, la Informació que contenen, la seva aparença i disseny, així com els vincles (“hiperlinks”) que s’estableixin des d’ella a altres pàgines web de qualsevol centre adscrits o organisme depenent, són propietat exclusiva d’aquesta, tret que expressament s’especifiqui altra cosa.\nQualsevol denominacions, dissenys i/o logotips, així com qualsevol producte o servei oferts i reflectits en aquesta pàgina web, són marques degudament registrades per L’AJUNTAMENT DE FALSET per les seves societats filials i/o dominades o per tercers.\nEls drets de propietat intel·lectual i marques de tercers estan destacats convenientment i han de ser respectats per tot aquell que accedeixi a aquesta pàgina, no sent responsabilitat de L’AJUNTAMENT DE FALSET l’ús que L’USUARI pugui portar a terme referent a això, recaient la responsabilitat exclusiva en la seva persona.\nNomés per a ús personal i privat es permet descarregar els continguts, copiar o imprimir qualsevol pàgina d’aquesta web. Queda prohibit reproduir, transmetre, modificar o suprimir la informació, contingut o advertiments d’aquesta web sense la prèvia autorització per escrit de L’AJUNTAMENT DE FALSET\nL’AJUNTAMENT DE FALSET no transfereix als usuaris la propietat del seu software. L’usuari És el propietari del suport en el qual el software es gravat. L’AJUNTAMENT DE FALSET poseeix tots els drets de propietat industrial i intelectual, incloent el sowftare. Si l’ usuari transfereix software d’ aquest website al seu terminal, no podrà disseccionar pel seu estudi i descompilar, traduir la versió del codi objecte original o el seu llenguatge a un altre codi o llenguatge.\n© 2022 – Fira del Vi – Ajuntament de Falset.


Plou. Quatre lletres que porten amb elles tot un petit món, pensa la Susanna. Des de la finestra del menjador del seu quart pis mira cap el carrer, que apareix diluït sota un plugim suau i remogut a la vegada, perquè el vent fa vint-i-quatre hores que volta embogit per les voreres, com si busqués les desaparegudes fulles que fins fa poc gemegaven amoroses al seu pas. Ja és cap el migdia. Aviat ella s’haurà de posar a fer el dinar per les dues bessones que arribaran d’escola. Una miqueta més, pensa. I els seus ulls es tornen a enamorar de les branques despullades dels lledoners que ploren a banda i banda de l’avinguda, del parc solitari que sembla que tingui colors nous i que, a la tarda, si el temps ho permet, estarà ple de canalles xisclant com ocells de primavera. No hi ha ningú ara, enlloc, ni als cotxes aparcats, ni a les voreres, ni als balcons de l’edifici del davant. Amb infinita paciència la Susanna memoritza, cada petit detall. Dos cotxes blancs seguits, després un de platejat, després ja ve el pas de zebra, al seu costat un parell de tolls amb tres o quatre fulles grogues surant. O al menys és el que li sembla des de la distància. Vint-i-dos lledoners en total, quinze cotxes estacionats... Passen deu segons i la Susanna ja no ho recorda. La seva cuidadora l’agafa pel braç i la porta cap a la taula. Un plat d’escudella fumeja acollidor i ella s’hi asseu al davant. Pensa en les bessones, que no havien de venir a dinar? Després les veu en una fotografia, al prestatge del mig de l’aparador, ja tenen també cabells blancs... Déu del cel, com passa el temps. La Susanna menja l’escudella a poc a poc i pensa que quan acabi ha de mirar per la finestra, a veure què es veu...\nConcurs de Microrelats Arc a la Ràdio | 03-01-2020\nÉs molt bonic el teu relat, Montseblanc, encara que sigui trist. Jo he escrit més d'una vegada sobre aquest tema, però m'ha agradat molt com ho has fet.\nGràcies pels teus comentaris. Que tinguis unes bones festes!\namb unes lletres plenes de sentiment que arriben al cor un fet tan dramàtic que només el pot entendre bé el qui si troba. La Susanna encara veu el que passa al carrer i pensa en les bessones, però el camí és cada vegada més difícil, amarg i terrible. Salut\nL’ull es passeja lentament pel paisatge del voltant. S’atura un moment per captar les gotes de pluja que llisquen per una branca. Tira enrera per captar una fulla que lluita contra el vent. Continua i fixa la lent en un bassal que trepitgen els cotxes i escampa la seva pluja d’esquitxos bruts per sobre l’acera. Veu passar cotxes, un, dos, tres.... S’atura. L’operador para la càmera per revisar el principi del pla que acaba de gravar. Tira enrera. No es veu res. Desconcertat, intenta explicar-se què pot haver passat. No recorda que fa temps que el capçal de gravació està espatllat.\nGràcies pel teu amable comentari i per la teua amabilitat de comentar-me el meu poema: Ulls que em miren, i per les teues paraules: Mirada enamorada".\nQue tingues un buen i Bon Nadal, per a tu i els teus familiars.\nCanela fina | 10-12-2019 | Valoració: 10\nQuina sorpresa que finalitza el relat, dolça i amarga a la vegada. Un relat tan descriptiu que et remet ben bé a la finestra de l'oblit. M'ha agradat molt.\nGràcies pel teu comentari al meu relat L'impossible, tens tota la raó amb que la protagonista ha de buscar petons, aquesta era la intenció finalista de l'emoció que volia transmetre. Una abraçada ;)\nllpages | 09-12-2019 | Valoració: 10\nNo és fins quasi al final del relat que el lector descobreix una realitat ben diferent a la quotidianitat que hi descriu. I hi descobreix una dura realitat, el que no deixa de ser una certa sorpresa. Sorpresa? Bé, potser no tant, que les millores en la qualitat de vida han allargat en el temps l’esperança d’aquesta, un èxit que va de bracet de la pandèmia de demències senils, Alzheimers o degeneració de les funcions cerebrals, anomeneu-ho com vulgueu. Vivim més anys, sí, però sovint no com voldríem. I el que és el pitjor: no ho podrem triar. Una vida saludable, la que equilibra la feina intel•lectual amb l’exercici i el menjar sa, disminueix el risc a patir un incident cardiovascular que pugui afectar el cervell, però no l’elimina, ni de bon tros, que la genètica també hi té a dir.\nEl començament passa tan bé com una tisana ben calenta, una pura delícia de lectura. A vegades, però, hi ha engrunes que no saps com han anat a parar allà i quasi t’ennueguen. Les darreres línies del relat se t’entravessen com aquelles engrunes. Però formen part de la vida, i ens recordes, benvolguda Montseblanc, que cal estar a les verdes i a les madures. Amb naturalitat, amb enteresa. Com aquest excel•lent relat, d’una fluïdesa extraordinària que ens fa memòria que ensopegarem amb sotracs que ens sacsejaran l’existència, que no tot són flors i violes.\nNi xuixos de berenars de diumenge, per descomptat.\nVindran les bessones a dinar? Cal tindre molt paciència per a saber esperar-les... doncs està tan meticulosament detallat el relat amb els lledoners i els cotxes...i etc.\nAl final haurà de menjar-se l'escudella...\nQue passes bon dia i que passe un feliç Bon Nadal, Montseblanc...\nBessones i lledoners[Ofensiu]\nIntens, poètic i trist\nLes bessones sempre seran unes nenes, això és el que recordarà. Però el nombre dels lledoners que acaba de contar no el recorda. Tornarà a contar els lledoners, però les bessones ja mai més seran unes nenes.\nPaciència, sí; però no n'hi ha prou amb paciència.


Chy Vean Padstow Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTrevone, Padstow, Regne Unit - Veure al mapa\nConvenientment situat a Padstow, Chy Vean és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChy Vean també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Padstow. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Padstow, el Chy Vean és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Així és com érem, com seràs tu avui?\nEl mític actor Christopher de Leon interpreta un jove camperol que emprèn el seu camí fins a Manila, assistint al final de la colonització espanyola i al relleu dels nord-americans al poder. Trobem al film l'innocent filipí el destí del qual sembla dissenyat pels 'altres'. El protagonista passarà de provincià a senyoret, de bufó a revolucionari, prenent finalment consciència de la seva identitat genuïna. Romero entrellaça amb encert el relat iniciàtic del protagonista amb la situació tèrbola que vivien les Filipines, mostrant sense embuts la barbàries colonialista, però mantenint un vigorós pols narratiu i una fresca varietat de tons.


Has seleccionat: octubre 2011\n26/10/2011: Restauració: ‘El gran dia de Girona\nRestaurar el quadre més gran de Catalunya no ha estat fàcil. “El gran dia de Girona” fa uns 12 metres de llarg per 5 i mig d'alçada. Aquest oli de Martí Alsina exalta la resistència èpica dels gironins durant els set mesos de setge napoleònic. Quèquicom visita el lloc dels fets amb l’historiador Genís Barnosell, que recorda que Girona va perdre la meitat de la població i que explica que va ser justament un bombardeig, en aquest cas feixista, el que va malmetre el quadre durant la Guerra Civil. Al Centre de Restauració de Béns Mobles de la Generalitat tracten el quadre com si fos un ferit i abans d'intervenir-lo el diagnostiquen amb raigs X, llums ultraviolades i altres tècniques.\nSamantha Vall va descobrint una història dins d'una altra. A més dels detalls esgarrifosos del setge dels francesos i del cost de la resistència a ultrança ordenada pel general Mariano Álvarez de Castro, que és la figura central del quadre, la reportera descobreix les vicissituds que va haver de passar el pintor Martí Alsina durant els vint anys que va trigar a acabar la tela. A mesura que se n’ha anat fent la restauració s’han trobat documents inèdits, com ara llistes de pintures que comprava o factures de les seves obres. Martí Alsina va començar a fer “El gran dia de Girona” per iniciativa pròpia cap a l'any 1860. Amb la voluntat d'assolir la perfecció va vestir amb roba d'època feta a mida cada una de les dotzenes de persones que li van fer de model. A més, com que el quadre fa 60 metres quadrats, tant el local com el bastidor i la tela es van haver de fer especialment, i es va arruïnar. Tot i que Martí Alsina era una firma reconeguda, creador de l’escola paisatgística catalana i mestre de pintors com Vayreda, mai més no es va refer. Queda, però, la gran qualitat artística de la seva obra, que, a més, es un motiu d'atracció turística per Girona.\nGenís Barnosell diu que Martí Alsina no pretenia reflectir la realitat, sinó glorificar una gesta que a la fi no va fer altra cosa que retardar la capitulació. Per això, una lectura moderna del quadre “contribueix a assumir críticament el passat el de la ciutat -un passat en aquest cas ben dramàtic però que no té sentit ni que l’exaltem com ho va fer el franquisme ni que l’oblidem perquè no es correspon als nostres valors actuals”.\nDes del plató, Jaume Vilalta explica com és que el raigs X permeten veure si a sota una capa de pintura hi ha alguna altra cosa pintada. De fet, els raigs X permeten mirar a contraclaror un objecte, però els ulls no són sensibles a aquestes ones electromagnètiques i per això cal usar una placa fotosensible, que revelarà què hi ha dins de l'objecte travessat pels raigs X. Gràcies al fet que tenen una longitud d'ona unes 10.000 vegades més petita que les de la llum visible, el raigs X traspassen la majoria de materials, amb l'excepció del plom.\nEls restauradors usen tècniques d'anàlisi química per saber quin tipus de pigments ha emprat un artista. Cada colorant o pigment apareix en una època determinada i això permet detectar falsificacions. Curiosament, ara els restauradors no usen mai pigments amb la mateixa composició química que hi ha a l'original, precisament per permetre que en el futur s’hi reconeguin les seves intervencions.\nEl programa explica també que una pintura és un preparat que reparteix uniformement el pigment, que s’enganxa a la superfície i que, un cop sec, és estable i impermeable a l’aigua. Vilalta prepara una pintura al tremp d'ou com la que van fer servir els autors d'un retaule anònim que té més de 500 anys d’antiguitat i que es va trobar a l’església d’Isavarre, al Pallars, i que es mostra a “Quèquicom” per primer cop després que el netegessin al centre de restauració de Valldoreix.\n20/10/2011: Quèquicom i l'ètica professional\n(Aquest comentari es va introduïr al llistat de comentaris del blog relacionats amb l'homeopatia, però tenint en compte que algunes persones han seguit posant en dubte l'ètica del programa el reproduïm aquí)\nUs escric com a director del programa per aclarir la nostra funció com a periodistes i la nostra responsabilitat com a televisió pública finançada pel contribuents. No entraré a discutir sobre si l’homeopatia funciona o no o sobre si té poca, gens o molta base científica o filosòfica. Com a informadors tenim el deure de treballar amb la màxima diligència per reunir, dins de les limitacions de pressupost i temps, la informació necessària per facilitar al públic la comprensió dels temes que expliquem. En aquest sentit, el programa es va posar en contacte amb especialistes i institucions amb l’ànim de recollir dades objectives i també orientacions diferents. No hem rebutjat ningú i, conscients de la sensibilitat que desperta el tema, hem tingut cura de recollir els principals arguments dels defensors de l' homeopatia en especial. A algunes persones no els ha agradat que anéssim a contrastar determinades afirmacions amb experts que són escèptics respecte a la base científica d’aquesta disciplina, però aquesta és precisament la nostra feina.\nRespectem absolutament el dret de l'espectador a valorar o menystenir la nostra feina, però no podem admetre que es posi en dubte la nosta integritat professional i menys amb expressions que es poden qualificar de calúmnies o injúries. Si cal exercirem el nostres drets.\n19/10/2011: Història d’una llonganissa\nLa llonganissa és un producte càrnic de gran valor nutricional i de molta tradició al nostre país. De fet Vic se’n pot considerar la capital mundial. Però tot el procés d’elaboració es du a terme a Vic? Al QQC reconstruirem la història complerta d’una llonganissa. Gràcies a la traçabilitat continguda en les etiquetes seguirem la pista d’una llonganissa a través de l’assecador on es va curar, la fàbrica on es va embutir, l’escorxador en el que varen sacrificar el porc, la granja on es va engreixar, la truja que el va parir i el mascle que el va engendrar per inseminació artificial. Sense oblidar la problemàtica i el tractament dels purins i el maneig dels porcs en extensiu, a base de glans. Tot plegat un viatge d’uns quants centenars de kms al voltant de diferents comarques catalanes i que acaba dins d’un entrepà.\n-Seguiu llegint activant "Text complet"- .


Girona digitalitza 18.000 fotografies més - Diari de Girona\nPersonalitats com Salvador Dalí, Josep Pla, Xavier Cugat o Joan Capri protagonitzen alguns dels nous documents que el Centre de Recerca i Difusió de la Imatge ha publicat al seu catàleg en línia, procedents del fons de la família de Narcís Sans\nSalvador Dalí, Josep Pla, Xavier Cugat, Joan Capri, Joan Manel Serrat o Montserrat Caballé. Aquestes són algunes de les personalitats de l'escena cultural catalana que apareixen en l'última publicació de fotografies que ha donat a conèixer l'Ajuntament de Girona a través del el Centre de Recerca i Difusió de la Imatge (CRDI). Les imatges formen part d'un conjunt de 18.000 noves fotografies que el servei municipal ha publicat al seu catàleg en línia a partir de la digitalització progressiva de l'arxiu Narcís Sans.\nAmb les noves imatges de Salvador Dalí, que se sumen a les publicades anteriorment, el CRDI arriba a les 1.200 fotografies digitalitzades sobre el personatge. En aquesta ocasió s'han trobat reportatges de la visita de periodistes alemanys al Museu Dalí; de la visita de l'exministre d'Habitatge, Vicente Mortes, a la Fontana d'Or amb la presència del pintor; de la inauguració de l'Escola Salvador Dalí; de l'acte inaugural de l'exposició de joies creades per Salvador Dalí al Museu de l'artista, o de la recepció del Comitè del Congrés de la Societat Espanyola de Cirurgia Ortopèdica i Traumatologia (SECOT) a la casa de Portlligat.\nA l'escriptor Josep Pla se'l veu esperant l'arribada del VI Ral·li Costa Brava al Club Nàutic de Palamós, mentre que el músic Xavier Cugat apareix en una terrassa d'un bar de Platja d'Aro fent el vermut amb el propietari de la discoteca Flamingo. A Joan Capri se'l reconeix a la gala en benefici del nou hospital a l'hotel Roger de Flor de Lloret de Mar. A Joan Manuel Serrat, en una actuació a la discoteca Night Club de Sant Feliu de Guíxols i també gaudint del temps lliure a la discoteca Palladium de Platja d'Aro, i a Montserrat Caballé, juntament amb Bernabé Martí i el pianista Miquel Zanetti, al monestir de Santa Maria de Ripoll.\nA més de les imatges d'aquestes personalitats, és destacable també la publicació d'un seguit de reportatges d'interès urbanístic per a la ciutat de Girona. És el cas de les fotografies sobre la construcció del pont de la Barca l'any 1966 i del pont de la Font del Rei, el 1972. L'any següent es va col·locar la primera pedra de les instal·lacions del GEiEG a Sant Narcís, que també apareix documentada, igual que la presentació, el 1974 a les sales d'exposició municipals, de la maqueta del Pla Parcial Centre Comercial, conegut com el Pla Perpinyà, i que donaria com a resultats els dos edificis del «bolet». Els reportatges urbanístics tanquen amb el de les obres d'enderrocament de l'antiga estació de la RENFE l'any 1974 situada a la plaça del Carril, l'actual plaça del Poeta Marquina.\nLa donació per part de la família del fons fotogràfic i audiovisual de Narcís Sans es va fer entre 1995 i 2008. Està format per més de 600.000 fotografies, 650 rotlles de pel·lícula cinematogràfica i 1.340 cintes de vídeo, i constitueix un dels fons més voluminosos del CRDI, que compte amb una col·lecció que supera els 3 milions de fotografies.


Acord històric de la UE per crear un fons europeu contra la crisi de la covid-19\nAcord històric de la UE per a crear un fons europeu contra la crisi de la covid-19\nEls dirigents europeus acorden un pla de 750.000 milions d'euros, dels quals 390.000 seran en ajuts directes · La xifra de subvencions és molt inferior a la proposta inicial de 500.000 milions\nEls dirigents de la Unió Europea han arribat a un acord per a crear un fons de recuperació de 750.000 milions d’euros, dels quals més del 50% seran ajuts directes als estats més afectats per la pandèmia. Després de quatre dies amb jornades maratonianes de negociació, els caps d’estat i de govern de la Unió Europea han pactat aquest paquet econòmic que es finançarà amb deute comunitari. L’acord inclou 390.000 milions d’euros en subsidis i uns 360.000 milions d’euros en crèdits.\nDe totes maneres, la xifra dels ajuts directes és lluny dels 500.000 milions d’euros que s’havien proposat en un començament, i també lleugerament per sota del límit de 400.000 milions d’euros que defensava l’estat espanyol. Així mateix, el govern espanyol preveu de rebre 140.000 milions, dels quals 72.000 serien en subsidis, és a dir, 5.000 milions menys dels que reclamava Pedro Sánchez.\nTanmateix, el president espanyol ha dit que la seva ‘única línia vermella’ en les converses amb els socis europeus era ‘no arribar a un acord’ sobre el pla. ‘Estava disposat a cedir.’ Dit això, ha admès que no estava del tot ‘satisfet’ amb el resultat final de les negociacions.\nMerkel i Macron reivindiquen l’acord\nEl president francès, Emmanuel Macron, ha reivindicat l’acord dels vint-i-set sobre el fons de recuperació i el pressupost plurianual com un ‘canvi històric per a Europa i l’eurozona’. En la conferència de premsa conjunta amb la cancellera alemanya, Angela Merkel, Macron s’ha mostrat convençut que el pla responia ‘al desafiament sanitari, econòmic i social’ que afrontava Europa i ha defensat que res no era possible sense França i Alemanya juntes. Al seu torn, Merkel ha assenyalat que l’acord era un ‘bon senyal’ i s’ha mostrat alleujada pel pacte entre els dirigents europeus. ‘No ha estat fàcil, però al final hi hem arribat’, ha dit la cancellera.


Al sofà veient The Good Place, a la plataforma addictiva Netflix.\nTinc un rapte d'inspiració semi-lúcida:\n- Quan em mori, vull que m’enterrin en un sepulcre de pedra basàltica, amb la representació en alt relleu de mi mateix, ajagut sobre la tapa, com els guerrers, amb les mans creuades sobre el pit, sostenint un comandament a distància, en lloc de l’espasa. Perquè està molt clar que el comandament a distància ha substituït l’espasa com a artefacte de poder.\n- I el mòbil també, no? -apunta la Lu.\n- Sí, el mòbil també... O sigui, no! -reacciono a temps, quasi em cola el gol.\n- Evidentment que no. El «mando» és el «mando». Ja ho diu la paraula. És el teu poder. Amb ell decideixes obrir o tancar el televisor, canviar el canal, apujar o abaixar el volum, entrar o sortir de la plataforma d’streaming... És el teu petit i modest poder a la mà.\n- Ja. Però el mòbil...\n- El mòbil és tot el contrari.\n- Et permet navegar.\n- Sí, et «permet», ara ho has dit. Navegues i mentre navegues et controlen. Descarregues apps i mentre les uses, et controlen. Et quantifiquen. Et segueixen. Analitzen què pots consumir i què et poden oferir. Saben on ets en cada moment. Hi ha apps que permeten usar-te de policia voluntari. La majoria, tenen accés als teus contactes, a les teves fotografies, a la teva biografia íntima (el que no explicaries ni en les teves memòries post-mortem).\nEl mòbil és el collar i la corretja. El primer que et requisa la policia quan hi ha algun problema és el mòbil. No et requisen el comandament a distància.\nEl mòbil et fa estar localitzable en tot moment. Connectat en tot moment. Controla també la teva xarxa de contactes. Són els pitjors. És el món ideal d’Skinner, el condicionament conductual perfecte. «M’agrada la teva foto i el que apareixes fent en ella.» Li agrada a trenta dels meus contactes! Per tant, continuaré oferint-los més del mateix: Barbacoes al jardí, o Bons dies amb ponis i unicornis roses, o vídeos graciosets. I et deixes condicionar per obtenir la teva dosi diària de "M'agrada".\nNo hi ha una sola manera de fer servir l'Instagram, però no evitaràs que sempre sigui ECD (exhibicionisme condicionat domesticat).\nEvidentment, pots ser molt creatiu i molt activista a l’hora de fer servir aquests peep-shows per a tots els públics. Sempre serà una reacció a la contra. Mai no tindràs un poder real. No pots modificar les apps. No pots (crec) desconnectar l’afluència de dades teves cap a indrets desconeguts i opacs. Pots "okupar" l’app i fer-ne un ús molt personal. Però mai no podràs realment tenir el poder. Acabaràs rebent missatges de l’empresa bloquejant-te o missatges comercials d’acord amb el teu perfil (per molt antisistema que siguis, «ells» trobaran sempre una oferta d’acord amb els teus interessos i tendències de consum: Jódete y baila).\nT'aplicaran els algoritmes sense cap pietat per saber-ho tot de tu. Fins i tot allò que tu mateix no tens gens ni mica de ganes de saber.\n- Digue’m una cosa, Lu: Pots apagar la tele?\n- Pots apagar el mòbil?\n- És que si l’apago...\n- Aquí està.\nL’únic moment d’autèntica llibertat és quan entres en una zona sense cobertura. I la reacció del bon esclau voluntari és enfadar-se.\nPublicat per Oscar Pàmies a 12:22 Cap comentari:\nPublicat per Oscar Pàmies a 22:10 Cap comentari:\nPoques hores després de succeir l’intent frustrat de massacre a l’Institut Joan Fuster, la Consellera d’Educació (que, segons consta a la seva biografia, és llicenciada en Psicologia), s’apressa a declarar que “tot apunta a un brot psicòtic com a causant de l’agressió”.\nRecordem que, per “agressió”, la consellera es refereix a l’apunyalament d’un professor de l’institut i ferides de ballesta i punyal de dues professores i dos alumnes més, així com l’intent de llançar diversos còctels molotov dins de l’institut.\nEns crida l’atenció que abans que l’assassí adolescent hagi estat examinat per l’equip psiquiàtric de Sant Joan de Déu, la consellera ja ha llançat als mitjans de comunicació la seva hipòtesi de treball.\nSense comptar amb l'informe psiquiàtric i amb les quatre dades recollides ja els avança feina als psiquiatres i als periodistes i tertulians.\nÉs el que en podríem dir un abús del títol de psicòloga. I unes bones dots per crear estats d’opinió.\nPel que sabem, l’assassí tenia una llista negra d’objectius. Va arribar armat a l’institut. I, excessiva coincidència, en el dia d’ahir es complia el 16 aniversari de la massacre de Columbine als EEUU. També ens ha arribat que col·leccionava armes i que, en més d’una ocasió, havia confidenciat als companys que tenia aquesta llista d’objectius i que un dia vindria a l’institut a fer neteja.\nLa suma de tots aquests detalls em fa dubtar, consellera, del seu pronòstic. Com a mínim, fins que tinguem l’informe dels psiquiatres.\nJo em permeto d’especular, no sobre l’estat mental de l’homicida, sinó sobre la seva intenció en llançar a l’aire un pronòstic.\nI se m’acut, abans que l’examini a vostè un equip de politòlegs, que la seva intenció (delirant) en crear un estat d'opinió era evitar-nos el pànic col·lectiu. Perquè, és clar, si penséssim que aquesta acció la pot fer qualsevol alumne amb plenes facultats, qualsevol noi normal, només perquè ha jugat a videojocs violents com milers de joves des de fa anys, o només perquè està una mica frustrat amb el vetust i rígid sistema educatiu, potser voldríem entrar tots en pànic col·lectiu i començar a córrer i fugir espaordits en totes direccions.\nEl que em rebenta d’aquesta genteta que ens governa és que volen evitar a tota costa que prenguem mal, ens consideren immadurs i mancats de responsabilitat (no suporto el seu paternalisme ni les seves mirades condescendents). Els interessa creure que no estem preparats per sentir i admetre que hi poden haver malparits de tretze anys capaços de sortir de casa armats i disposats a matar per donar-se el gust i per un instant de fama com els de tants casos als EEUU.\nEns volen protegir de la maldat, emmascarant-la?\nO ens volen protegir de la nostra pròpia maldat?\nS'ha imaginat, la senyor Rigau, el cercle social de les víctimes anant a linxar l'"angelet" i els seus pares?\nPretenen fer-nos creure que la crueltat i la maldat es poden mantenir a ratlla a base de fàrmacs i d’un “seguiment curós”? I creant estats d'opinió tous?\nSabem que el “nen” es va posar a plorar en el moment que el professor d’educació física el va aconseguir reduir.\nJo també llanço una hipòtesi: Quin gran actor! I també: Quin psicòpata més incompetent! Ja creixerà.\nAquesta és la meva hipòtesi. I estic disposat a retirar-la quan llegeixi l’informe dels psiquiatres.\nPerdoni’m, senyora Rigau, però els humans som capaços del millor i del pitjor. Amb deu anys, amb tretze anys i amb noranta anys. Són les guerres, un brot psicòtic col.lectiu?\nEs pot admetre que en la maldat hi ha com a mínim, inconsciència i carència d’empatia. La pertorbació mental i la psicosi són un percentatge molt mínim de les accions criminals.\nVostè ha estat massa ràpida, per al meu gust, consellera.\nPodria també ficar-me amb el lamentable ministre d’Interior Jorge Fernàndez Diaz que relaciona el crim de l’institut amb els valors de la societat. Els arguments d’aquest senyor em semblen d’una tal deficiència intel·lectual i moral que penso que no paga la pena perdre-hi el temps. Però, una cosa sí que es pot dir: Té la gràcia de contradir sense voler la consellera: La societat, segons ell, produeix aquests monstres i, per tant, no seria un cas insòlit i desgraciat, sinó que, ja ens podem preparar. M’imagino el Consell de Ministres del PP fregant-se les mans davant la possibilitat que es creï un nou front de distracció per a la població si es posen de moda els rambos d'institut.\nAmb la inoperant "violència" anarquista i amb el jihadisme esporàdic, no en fan prou.\nPublicat per Oscar Pàmies a 18:39 Cap comentari:


Gucci vs. Médici: el Renaixement de l'art contemporani – A*Desk\nGucci vs. Médici: el Renaixement de l’art contemporani\nIgual que l’art, la moda és un mitjà d’expressió molt subtil. En les últimes dècades la moda ha ocupat, com la fotografia, un espai on havia estat més o menys absent, veient créixer la seva influència fins a arribar finalment a estatus d’art, encara que no sigui aquesta precisament la seva fi. Si bé no se li nega a la vestimenta històrica el seu valor antropològic i cultural, ha estat en els últims temps quan la dimensió artística de la moda contemporània i el seu paper en el món mediàtic i cultural s’han fet ferms.\nLa moda s’instal·la al món de l’art en forma de ‘cultura urbana contemporània’, actua com un vulgar imant i apropa l’art a les masses. Els museus la utilitzen per conquistar nous públics. Qualificada en alguns casos com “salvació econòmica”, la moda s’ha tornat imprescindible en els programes dels museus que ara recorren a dissenyadors. Amb la transacció, la marca guanya legitimitat i publicitat impagable, i el museu, grans beneficis.\nPer entendre l’existència del Museu Gucci a Florència, cal remuntar-se als 70, quan l’editora de Vogue Diana Vreeland va passar a dirigir el Costume Institute del Metropolitan de Nova York, tasca que va suposar una fita: sorgia un nou concepte basat en retrospectives o propostes noves allunyades dels tradicionals i rígids museus del vestit. Algunes dècades després, la controvertida retrospectiva d’Armani al Guggenheim de Bilbao (2001) va marcar un punt d’inflexió. No obstant això, la consagració de la moda en els museus correspon a Savage Beauty (2011), la retrospectiva de McQueen al Met -o la vuitena exposició més vista en la història del museu-. Entre una i altra han proliferat retrospectives (Versace, Chanel, Yves Saint Laurent, Chloé, Azzedine Alaïa) que han aconseguit aplacar prejudicis i acreditar l’afirmació de la moda com a matèria de museu.\nA més, la funció de mecenatge que avui en dia compleixen fundacions de cases assentades com Prada, Trussardi (ambdues vinculades a la Biennal de Venècia) o Cartier -a l’espera de la inauguració de la Fundació Vuitton a 2014-, al costat del quefer de museus amb llarga tradició en indumentària com el V&A de Londres, el Fashion Institute of Technology de Nova York, el Costume Institute del Metropolitan o el Palais de Tokio a París, que recentment ha afegit un “fashion program” al seu format, han propiciat el salt evolutiu lògic de l’exposició temporal al propi museu de marca amb solera, en què la moda es mira amb gran entusiasme el seu propi melic.\nEl fenomen va començar l’any 2011 amb l’obertura del museu Balenciaga a Guetaria, seguit de Gucci (2011) i Ferragamo (2013) a Florència. Amb un emplaçament immillorable, al costat del Palazzo Vecchio i a plena Piazza della Signoria, no molt lluny del Bargiello, dels Ufizzi o el Palazzo Pitti -estendards de les joies del Renaixement-, el Museu Gucci confronta passat i present d’una ciutat poderosament influïda per la cultura.\nGucci ha sabut convertir els seus productes en peces de culte i ara, també de museu. Una mena de boutique de peces vintage que no es poden tocar ni provar ni comprar. Aquí la moda canvia aparador per vitrina sense que advertim massa diferència. Només cal preguntar-se ja si el disseny de moda és pròpiament un art. Sense negar la dimensió artística del dissenyador, són els mateixos dissenyadors els que afirmen que no.\nÉs periodista, fotoperiodista i amateur perpetu. Ha treballat per a revistes de moda, tendències i estils de vida. Per en Paco el periodisme també és un gènere literari, i escriure, com oferir una festa: cal que tothom es diverteixi. Resideix des de fa alguns anys a Berlin, on -entre d’altres projectes- ha cofundat Berlín Amateurs (www.berlinamateurs.com), guia digital d’oci i cultura sobre Berlin en espanyol, on també se les apanya com a editor.\nVirgina Woolf. Tempestes i rapsòdias a la National Portrait Gallery, Londres\nMatrioska-Bowie, a su paso por Berlín\nPhilip-Lorca diCorcia, la realitat i l’estil documental al De Pont\nAngela Merkel i la bomba de fum\n05 juliol 2013\nTobias Zielony: el nou Larry Clark


Cursos d'Habilitats i reciclatge 2021-2022 - Esbioesfera\nCURSOS D'HABILITATS PER A REINVENTAR-REUTILITZAR-REDUIR 2021-2022\nAPRÈN A COSIR DE MANERA FÀCIL I CREATIVA\nCurs de costura per iniciar-se en el meravellós món de la costura aprenent a agafar habilitat amb l'agulla, el fil i la màquina de cosir. De manera fàcil i creativa pots dissenyar una peça de vestir ben divertida, útil i al teu gust. T'oferim la possibilitat d'incorporar-te al nostre club de costura (Teles de Colors). VEURE PROGRAMACIÓ. Club de Costura "TELES DE COLORS"\nTRANSFORMA L'ARMARI FENT-TE NOVES PECES DE ROBA FENT UPCYCLING!\nCursos de costura dins un espai propi a l'escola on aprendràs a redissenyar la teva roba de l'armari en desús transformant-la en una d'útil i nova. Upciclar es l'art de reciclar, redissenyar i reutilitzar peces de roba o d'altres complements del dia a dia. T'oferim la possibilitat d'incorporar-te al nostre club de costura (Teles de Colors). VEURE PROGRAMACIÓ. Club de Costura "TELES DE COLORS"\nRECICLA FUSTA I TRANSFORMA\nAquest curs va dirigit a totes aquelles persones que volen reciclar palets per autoconstruir-se mobiliari útil i decoratiu. Amb o sense experiència en la manipulació de la fusta sortiràs amb el teu objecte decoratiu. Dos dissabtes matins un per desmontar, l'altre per a construir. VEURE PROGRAMACIÓ\nAUTOREPARACIONS DE PETITS ELECTRODOMÈSTICS\nCurs pràctic matins o tardes on us ensenyarem les eines més útils per aprendre a reparar-te els petits electrodomèstics de casa que queden obsolets. Petits trucs i grans consells per a prevenir, arreglar i allargar-ne la vida. VEURE PROGRAMACIÓ\nFES-TE EL TEU CISTELL I OBJECTES DE DECORACIÓ (tallers primavera i tardor)\nCurs d'una jornada completa on els participants aprenen les tècniques cistelleres i confeccionen el seu propi cistell, i altres objectes útils per a la llar. El curs inclou el material i tots els participants s'enduen un cistell de vÍmet teixit per ells mateixos. VEURE PROGRAMACIÓ. Club "ENTRAMATS NATURALS"\nTRANSFORMA LA PODA EN UNA CABANA DE MORERA (taller primavera)\nTaller d'un matí complet on aprendrem plegats la tècnica de fer cabanes amb les branques de morera acabades de podar del nostre jardí. Una manera d'aprofitar un residu vegetal per a construir una cabana on els petits puguin jugar. TALLER FAMILIAR!!.


per Marta Romera / ACN 28/02/2021 12:13h\nL'Rt baixa a 1 i el risc de rebrot a 254 (-7), amb 56 ingressats més (1.728) però 11 crítics menys (533) | LleidaDiari.cat\nA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats 28.838 casos confirmats per PCR/TA, 28 més. Són 29.807 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 572 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia, cap més que fa 24 hores. Entre el 18 i el 24 de febrer es van notificar 6 defuncions, 12 la setmana anterior. Hi ha 27.272 vacunats de la primera dosi (+16) i 11.420 de la segona, 1 menys.\nPel que fa al risc de rebrot, baixa 5 punts, fins a 271. Se situa per sobre del registre de la setmana anterior, que era de 265. La velocitat de propagació disminueix cinc centèsimes, fins a 1,01. La setmana de l'11 al 17 de febrer era de 0,87. La taxa de confirmats per PCR/TA se situa en 123 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 270, pels 308 de l'interval anterior. El 6,28% de les proves que es fan donen positiu. Actualment hi ha 73 pacients ingressats als hospitals, un més que fa 24 hores. Entre el 18 i el 24 de febrer els ingressats eren 82; 108 en el període anterior.\nAlt Pirineu i Aran: el risc de rebrot s'enfonsa 30 punts (615)\nLa regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran acumula 5.120 casos confirmats per PCR o TA des de l'inici de la pandèmia, 10 més, i 5.378 sumant totes les proves. Un total de 139 persones han mort des de l'inici de la pandèmia, les mateixes que en el balanç anterior. Hi ha 4.460 vacunats de la primera dosi (+6) i 2.081 de la segona (-3).\nEl risc de rebrot cau 30 punts, fins a 615, mentre que la setmana anterior era de 388. L'Rt disminueix sis centèsimes fins a 1,39. En l'interval anterior estava en 1. La taxa de confirmats per PCR o TA és de 244 per cada 100.000 habitants. La incidència acumulada a 14 dies és de 442, pels 385 de l'interval anterior. El 7,91% de les proves que es fan donen positiu. A la regió hi ha 17 pacients ingressats, 1 més que en l'anterior balanç. Entre el 18 i el 24 de febrer hi havia 22 ingressats i es va notificar una defunció, mentre que en el període anterior hi havia 21 persones ingressades i es van notificar dues morts.\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l'Rt, baixa dues centèsimes i se situa en l'1 i també cau el risc de rebrot en 7 punts, fins a 254, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies segueix disminuint i passa de 263,94 a 260,98. S'han declarat 832 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total de 516.414. El 5,18% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S'ha informat de 20 noves morts i el total és de 20.657 en tota la pandèmia. Hi ha 1.728 pacients ingressats als hospitals, 56 més, i 533 a l'UCI, 11 menys. Els vacunats amb la primera dosi són 459.918 (+3.389) i 190.482 amb la segona (+164).\nEl risc de rebrot era de 273 entre l'11 i el 17 de febrer i baixa a 254 en l'últim interval. Pel que fa a l'Rt, en les últimes 24 hores cau a 1, per sobre del 0,94 de la setmana anterior. La incidència a 14 dies és de 260,98 entre el 18 i el 24 de febrer, per sota dels 300,37 de l'interval anterior (11-17 de febrer). Pel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens (TA), en el període del 18 al 24 de febrer n'hi va haver 9.457, xifra inferior a l'interval anterior, quan se'n van declarar 10.631. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 122,86 per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (138,12). Durant l'última setmana analitzada s'han fet 146.852 proves PCR i 58.634 tests d'antígens, dels quals un 5,18% han donat positiu, per sobre del valor de l'interval anterior (4,78%). La mitjana d'edat de les persones positives se situa en els 38,05 anys.\nDes de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 556.705 casos\nDes de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 556.705 casos, dels quals 516.414 per PCR/TA. D'altra banda, s'han declarat 20 noves morts, amb un total de 20.657 en tota la pandèmia: 12.984 en centres hospitalaris o sociosanitaris (+19), 4.547 en residències (+1), 1.129 en domicilis (+1) i 1.997 no classificables (-1). Entre el 18 i el 24 de febrer s'han declarat 194 defuncions, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 302.\nEn l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 1.834 persones. La setmana anterior, de l'11 al 17 de febrer, n'hi va haver 2.125. Entre les persones que viuen en residències, hi ha un reajustament de dades i s'informa de 29.935 casos amb PCR o TA (-83). Amb la resta de proves, el nombre total de casos és de 32.933 (-80). En total, han mort 8.704 persones, 4 menys que en l'últim balanç.\nMobilització Hasél: Recomanacions a tenir en compte avui a Lleida\nCovid-19: Continua creixent la xifra de nous positius a la demarcació de Lleida


Cadira salvaescales a La Pobla de Mafumet a Tarragona - Casos d'èxit\nExisteixen ajudes salvaescales per a instal·lar en intempèrie?\nA Válida sin barreras tenim salva escales per a instal·lar tant en ambients d'interior com en intempèrie. A més, proporcionem assessorament gratuït en matèria d'accessibilitat perquè els nostres clients puguin saber quina és l'ajuda que millor pot adaptar-se en el seu emplaçament.\nAixí mateix, tenim en compte les necessitats de l'usuari, si té mobilitat reduïda o alguna discapacitat que li fa haver d'anar en cadira de rodes.\nCadira salvaescales a La Pobla de Mafumet\nT'ensenyem una instal·lació realitzada en l'exterior d'un habitatge particular a Tarragona. En aquest cas, hem instal·lat el model de cadira salvaescales Amicus, una ajuda ideal per a salvar trams d'escala rectes.\nAmicus és una cadira pensada per a resistir les inclemències del temps, per això està fabricada amb materials especialment duradors i resistents.\nAquesta cadira disposa d'un sistema de tracció mitjançant cremallera i pinyó i funciona amb bateries. La guia va directament fixada en els graons, i el seu moviment és molt segur i estable per a l'usuari.\nSi necessites més informació sobre cadires salvaescales, pots trucar-nos sense compromís al telèfon 900 414 000.\nPujaescales FIDUS en escala de fusta - Tarragona\nCadira elevadora FIDUS a Creixell (Tarragona)


Els joves, de famílies en situació de vulnerabilitat, gaudeixen d'una setmana a la casa de colònies de la fundació a la Conreria.\nSortida de les colònies de la Fundació Pere Tarrés des de Manresa. Foto: FPT\nUns 70 infants i joves entre els 6 i els 16 anys del Bages i el Moianès participen fins el 20 d'agost en unes colònies de la Fundació Pere Tarrés destinades a nens i nenes de famílies en situació de vulnerabilitat. Els infants i joves, procedents de catorze municipis de la comarca del Bages i un del Moianès, han viatjat aquest dilluns des de Manresa fins a la casa de colònies que l'entitat té a la Conreria (Maresme), un entorn natural enmig de la Serralada del Litoral. Aquí els nois i noies no només podran gaudir de la naturalesa, sinó que la instal·lació, un antic monestir reformat, també inclou piscina. Així mateix, faran activitats esportives, jocs i excursions per descobrir l'entorn.\nArxivat a: FUNDACIÓ PERE TARRÉS COLONIES


El Gobierno fa el primer pas per a portar el pla d'acció exterior del Govern al TC La República\nEl Gobierno fa el primer pas per a portar el pla d’acció exterior del Govern al TC\nSegons la Moncloa, el pla presenta Catalunya “com una ficció d’estat” i cal que s’anul·li perquè contravé les competències de l’Estat\nLa ministra portaveu en funcions, Isabell Celáa, ha anunciat que el Gobierno ha fet un requeriment d’incompetència al Govern pel pla d’acció exterior i de la UE 2019-2022, que la Generalitat va aprovar el 25 de juny. Es tracta d’una advertència que el govern espanyol pot fer a les comunitats autònomes per demanar que, en el període d’un mes, anul·lin o deroguin parts de normes que considera que contravenen les competències de l’Estat. És un pas previ a portar la qüestió davant del Tribunal Constitucional.\nSegons la Moncloa, el pla presenta Catalunya “com una ficció d’estat”. Així, entre d’altres, Celáa ha posat d’exemple que es parla del territori català “com a subjecte internacional” i “s’obvia” que l’acció exterior autonòmica s’ha de “coordinar” amb l’estatal. “No es parla del servei exterior de l’Estat ni de la necessitat de coordinar-se amb aquesta política, ni de la Constitució i no es refereix que Catalunya és comunitat autònoma afavorint altres expressions més ambigües”, ha manifestat Celáa.\nA la roda posterior al Consell de Ministres, la ministra portaveu en funcions ha remarcat que el Tribunal Constitucional ha “recordat en diverses sentències” que l’acció exterior reconeguda a les comunitats autònomes ha de “respectar l’exercici i direcció que posseeix l’estat de la política exterior, tal com estableix la Constitució”. Des del govern espanyol en funcions consideren que el pla director aprovat per la Generalitat no s’adequa als “principis i directrius” que han de regir l’acció exterior de les comunitats autònomes.\nEl ministre en funcions d’Agricultura –que va assumir Política Territorial després de la sortida de la ministra Batet-, Luís Planas, ha detallat al seu torn que es tracta d’un “pas previ” a portar el cas davant del Tribunal Constitucional. La Generalitat té a partir d’ara un mes per modificar el pla i anul·lar les parts que, segons Planas, són “lesives” amb la legislació i les competències de l’Estat.\n“Es tracta de donar una oportunitat al Govern perquè en 30 dies modifiqui el contingut perquè s’adapti a la Constitució”, ha manifestat Planas. Segons el ministre en funcions, hi ha una “omissió sistemàtica” dins del pla –que s’ha publicat en català i anglès- del fet que Catalunya “està dins d’Espanya” i d’ús “d’expressions equívoques”. Per exemple, ha dit que en anglès es tradueix l’expressió “actor reconegut al món” per “country recognised aroud the world” o es parla de “ministres” per referir-se als consellers. Planas també ha afirmat que existeix una “falta de correspondència de les competències autonòmiques i estatals”. En aquest pla estratègic també es preveu obrir tres noves delegacions a l’Argentina, Mèxic i Tunísia.\nResposta de Bosch\nAl seu torn, el conseller d’Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Alfred Bosch, ha contestat via Twitter a la notícia. “L’acció exterior de Catalunya no només és legal i legítima, sinó que és necessària. Farem front a l’enèsima arbitrarietat del Govern espanyol”, ha escrit.\nA aquesta decisió de Madrid també hi ha reaccionat a les xarxes el conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró, que ha criticat la gestió dels socialistes al capdavant del govern pel que fa a Catalunya: “Em costa veure alguna diferència amb Mariano Rajoy”, ha assenyalat. I ha afegit: “Després alguns se sorprenen que no vulguem facilitar gratis la investidura de Sánchez”.\n— Jordi Pu1gnerO (@jordiPuignero) August 23, 2019\npla d'acció exterior i de la UE


Núvol Paper 36. Us volem a casa\nPubliquem l’entrega número 36 de la revista Núvol que enviem per correu postal als presos polítics perquè la rebin en mà. Us la podeu descarregar a l’apartat Ebooks de Núvol. Aquest mes obrim amb una il·lustració de portada de Mauricio Pandzic. El número compta amb dos articles: Què hi fem, encara, a la universitat? de David Vidal; El Clot, d’Ofèlia Carbonell.\nEls subscriptors de Núvol podeu descarregar-vos en pdf el plec que enviem mensualment als presos polítics catalans. Podeu fer-ho des de l’apartat d’Ebooks de la web, on també podeu consultar les edicions anteriors. Us recordem que també us podeu subscriure a Núvol aquí. El vostre suport serà decisiu per tirar aquest projecte endavant.\nNúvol Paper 19 – Us volem a casa


Abans de la primera paraula - Sala Beckett\nProfessor: Marc Artigau i Queralt ,\nTotal hores: 30h (10 sessions – el 08/12 no hi ha classe)\nA través dels grans autors clàssics i contemporanis plantejarem el principi d’escriptura d’una peça teatral o d’un relat breu. Entendrem quins mecanismes dramàtics i narratius articulen una història. On resideix el nucli? Investigarem –sempre a partir del joc– quin recorregut hi ha entre el relat i l’escena.\nPer això, escriurem escenes i escriurem relats.\nTreballarem cap a les dues direccions per arribar al mateix punt.\nQuè és una història? De què es nodreix un gènere i de què l’altre? Què ens serveix per a l’escena i què per a la pàgina en blanc?\nBuscarem en d’altres textualitats (assaig, poesia) i en altres disciplines (pintura, cinema, fotografia, etc.) per trobar maneres, estímuls o imatges que ens ajudin a construir un imaginari i a estructurar el pensament (una història), perquè abans de la primera paraula tot encara és possible.\nÉs llicenciat en Direcció escènica i Dramatúrgia per l’Institut del Teatre de Barcelona. Com autor o director ha estrenat: Caïm i Abel, Caixes (Premi Talúries de Teatre 2011 i accèssit al Premi Nacional Marqués de Bradomín 2011), Arbres, Aquellos días azules, Un mosquit petit i Ushuaia (Premi Ciutat de Sagunt 2008 i Accèssit al Premi Nacional Marqués de Bradomín 2008). Com a dramaturg ha treballat amb Julio Manrique, Oriol Broggi, Àngel Llàcer i Manu Guix i Juan Carlos Martel, entre d’altres. Alba (o el jardí de les delícies) va guanyar el Premi Quim Masó 2017.\nHa publicat les novel·les La Vigília (Premi Josep Pla 2019), Les paraules inútils, Els perseguidors de paraules (Ed. Estrella Polar), La cova dels dies (Ed. Fanbooks) i Un home cau i Els coloms de la boqueria amb Jordi Basté. (Ed. Rosa dels Vents)\nEn poesia, és autor de Primers Auxilis, Vermella i Desterrats.\nHa col·laborat a Catalunya Ràdio i, actualment, ho fa a El món a Rac1.\nD’aquest autor, a la Sala Beckett s’hi ha pogut veure Arbres (2014).\nCurs anual d'escriptura teatral


SOM DE PÍCNIC: Àrea recreativa de Castellar de la Ribera, Solsonès\nÀrea recreativa de Castellar de la Ribera, Solsonès\n26/06/2016: UN USUARI ENS HA INFORMAT QUE HAN TANCAT AQUESTA ZONA DE PÍCNIC. MALAURADAMENT NO L'HAN TRASLLADAT. AQUÍ US PASSO UN ENLLAÇ ON INFORMEN DE LES CAUSES:\nMolt bona zona de pícnic al municipi de Castellar de la Ribera. S'hi arriba venint de Solsona per la C-26, un cop passat Castellar de la Ribera està a la primera desviació a la dreta, la veureu des de la carretera abans d'arribar a la desviació.\nConsta de 10 taules i zona de jocs.\nÉs un espai molt gran, però sense quasi ombres. Una familia s'havia organitzat un toldo per tenir ombra, hi ha arbres per poder fer-ho, quan creixin si hi haurà ombres.\nTambé té camp de futbol i accés al riu Ribera Salada on us podreu refrescar una mica, almenys els peus perquè tot i que el cartell informatiu nombra una zona de bany, nosaltres no hem trobat cap lloc on el riu faci més de 30cm.\nHi ha una "caseta" per poder-te canviar.\nVenint de Castellar de la Ribera direcció Ogern es veu des de la carretera abans d'arribar a una desviació cap a Montpol i Cambrils, quan arribeu a la desviació heu de pendre la primera carretera de la dreta.\nSi us agrada banyar-vos al riu us recomano arribar-vos al Pont del Clop que està a uns 10-15km. per una carretera de muntanya que surt de la mateixa desviació que heu agafat per anar a la zona de pícnic.\nCastellar de la Ribera:\nPublicat per Marta Dachs a 23:17\nCinto Soler 24 de juny de 2014 a les 16:22\nVeig que aquest lloc te moltes coses boniques per visitar els gorgs un castell un reco molt bonic avui he estat al Santuari dels Angels i he vist una zona de picnic e pensat amb tu pero e mirat el teu blog i he vist que ja o tenies cubert :-)\nMarta Dachs 24 de juny de 2014 a les 18:10\nHola Cinto! Si, és una zona amb moltes possibilitats; ens vam quedar amb ganes de més...\nEl Santuari dels Àngels ens va agradar molt. Gràcies per pensar en mi.\nXaviCh 14 de juliol de 2014 a les 11:46\nMoltes gràcies per la informació. Buscàvem un lloc per parar a fer un picnic de baixada d'Andorra i vaig topar amb el vostre blog. Ens va anar molt bé.\nSegur que el tornarem a fer servir!!! :) I si en trobem alguna que no hi sigui, us aviso.\nMarta Dachs 14 de juliol de 2014 a les 14:37\nMe n'alegro molt que us fos útil, perquè aquest es el meu objectiu.\nGloria Ferrer Monras 26 de juny de 2016 a les 19:40\nNois. Van voler anar i l area de picnic ja no existeix.... ens van dir q l han llaurada...\nMarta Dachs 27 de juny de 2016 a les 14:16\nSi moltes gràcies per avisar-nos. L'he tret del mapa i li he tret les etiquetes perquè ningú es despisti. És una llàstima.


ZER Ports-Algars | XCBT6 Xarxa de Competències Bàsiques\nArxiu de la categoria: ZER Ports-Algars\nProjecte interdisciplinari de ZER_”Els Animals” (Tasca col.lectiva)\nPublicat el 25 de juny de 2019 per GENIS AIXIMENO CURTO\nDurant la setmana cultural celebrada del 10 al 15 de juny vam portar a terme un projecte interdisciplinari a nivell de ZER (cal mencionar que va durar més d’una setmana, però la setmana clau va ser la del 10 de juny). La temàtica del projecte, fou triada de forma democràtica per tot l’alumnat. I, va sortir elegit per unanimitat el tòpic dels Animals.\nA partir d’aquí els mestres del grup impulsor de XCB de la ZER, vam crear un Sites, amb la planificació del treball que es portaria a terme, la metodologia i com s’avaluaria. Per tant, el producte final aconseguit ha estat tot un èxit sense precedents a la ZER i un projecte molt competencial per al nostre alumnat. El qual, a més, els ha suposat tot un repte, perquè han hagut de treballar en grups cooperatius internivells, compartint documents en línia tot fent ús de la innovadora plataforma googleclassroom, per tal de fer treball de recerca sobre l’espècie d’animals que els ha tocat. Finalment, un/a del grup generalment de cicle superior ha penjat el treball final al Sites creat pels mestres. El qual, ha estat en format revista digital de ZER com podeu observar al link del sites que us adjunto a continuació;\nPublicat dins de ZER Ports-Algars\t| Deixa un comentari\nPresentació Grup Impulsor ZER Ports-Algars\nPublicat el 13 de març de 2019 per GENIS AIXIMENO CURTO\nSeguint en la presentació, a continuació us mostrem una imatge del grup impulsor present a la xarxa de competències bàsiques. El grup està format per gairebé tot el claustre de mestres de la ZER.\nPublicat dins de Qui som, ZER Ports-Algars\t| Deixa un comentari\nPresentació – ZER Ports-Algars\nPublicat el 20 de febrer de 2019 per GENIS AIXIMENO CURTO\nLa ZER “PORTS-ALGARS” està constituïda per les tres escoles dels pobles següents: ARNES, CASERES i PRAT DE COMTE.\nL’escola LA MIRANDA d’Arnes en que actualment s’imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil i Primària fou construït en la dècada del 60. Fins al curs 1993/94 sols constava de tres aules i un estat de conservació deficient durant aquell curs es van dur a terme obres d’ampliació i remodelació. Es va ampliar l’edifici existent, dotant-lo d’una Aula d’Educació Infantil, biblioteca, sala d’usos múltiples i despatx de direcció. Es va rehabilitar l’edifici antic, canviant finestres, instal·lant calefacció, etc… amb el qual ara l’edifici del col·legi reuneix unes condicions òptimes per a l’exercici de la tasca docent.\nAl mateix temps els pares, amb el pertinent permís dels SS.TT. es van fer càrrec de la construcció d’una pista d’esports al pati de l’escola que permet desenvolupar la classe de gimnàstica i esports sense haver de sortir del recinte escolar.\nActualment l’escola consta de tres unitats en funcionament: una d’Educació Infantil i dues de Primària que comparteixen varis nivells educatius.Les tres mestres tutores són definitives A més, té una mestre de Religió amb una dotació horària de 7,25h al centre, de les quals 5,75h són lectives i 1,5h de permanència.\nL’escola LA GESSERA fou construïda l’any 1967, és un centre incomplert que imparteix Educació Infantil i Primària. El personal docent del centre està format per dues mestres definitives, una d’infantil i l’altra de primària. A més, té un mestre de Religió amb una dotació horària de 7,25 h al centre, de les quals 5,75h són lectives i 1,5h de permanència.\nEl Centre està ubicat a la part alta del poble, al carrer de les Eres. L’edifici escolar consta de planta baixa i primer pis. A la planta baixa està la classe d’Educació Infantil, la classe d’Educació Primària, la sala de mestres, el despatx de direcció, els lavabos, i la Biblioteca. Al primer pis hi ha una sala d’usos multiples i habitacions que es destinen a magatzems de l’escola. També hi ha un gran pati on hi ha una pista poliesportiva.\nL’edifici està al mig del pati i això fa que les dues classes tinguin zones de pati separades i ben diferenciades.ç\nL’escola MARE DE DÉU DE LA FONTCALDA fou construïda l’any 1990 i de d’ençà a sofert varies modificacions.\nEs un centre incomplert que imparteix Educació Infantil i Primària.\nEs fomenta el tracte personalitzat adequat al ritme evolutiu i capacitats de cada alumne.\nEl personal docent del centre està compost per 1,5 mestres (una definitiva amb dedicació complerta i l’altra interina amb mitja dotació) una tutora d’infantil i l’altra tutora de primària. A més, té una mestra de Religió amb una dotació horària de 7,25h al centre, de les quals 5,75h són lectives i 1,5h de permanència.\nL’escola, situada a la part alta del poble, disposa de biblioteca, dues aules (INF i PRI) i una aula de desdoblaments, despatx de direcció, lavabos, un traster, una pista al pati i una zona de jocs per l’alumnat d’infantil (sorral i tobogan).\nPer més informació podeu consultar el nostre web: https://agora.xtec.cat/zer-ports-algars/zer/qui-som/


Tortú - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ntourtous, tourteus, tourteaux, tortons, galetous, galetons, creipas, crespas, crespes, pompas, borriòls, bourriols, còca, crespera, crespell de patata\ncuina llemosina i alvernesa (occitana)\ncuites a la paella\nfarina de fajol, greix d'oca o ànec, aigua, llevat, sal\nUn torton (Tula i Briva), crespa (Usèrcha i Donzenac, a la Corresa) (creipa a la Creusa), pompa (Ussel i Maimac, a la Corresa), borriòl (Sentria i Alvèrnia), galeton, caussèra és una mena de torta fina i flexible, rodona, amb nombrosos ulls o petits forats, que es fa tradicionalment a la cuina llemosina i alvernesa per a acompanyar certs plats o a l'aperitiu. Se solen menjar enrotllades com una neula. Es fan amb farina de fajol, la qual cosa els dóna un color torrat, greix d'ànec i aigua, que de vegades pot ser barrejada amb llet.\nEs poden omplir, el més típic són les rostes d'ànec, o bé menjar soles. Són força habituals als aperitius, farcides de rostes, enrotllades i tallades a llesques, que s'han de picar amb un escuradents perquè no es desenrotllin. També es mengen molt per acompanyar plats a base d'ànecs, guisats, civets i amanides, o fins i tot com a protagonistes d'un plat, acompanyades d'amanida. A les paradetes les ofereixen amb farces salades o dolces, aquestes darreres solen ser un formatge fresc local (la calhada) semblant al mató o melmelada, de cirera, de nabiu o d'altres fruits del bosc.\nA tots els Països Occitans hi ha aquesta mena de preparació, de vegades són guarnides amb herbes, espinacs, etc.\n3 Variants i preparacions similars\n4 Símbol identitari\nEl mot occità torton és un diminutiu de torta, és a dir, que vol dir "petita torta". Tourte o torta és el nom que es dóna al pa de pagès rodó, i tortèu era el nom que es donava als panets més petits que es feien cap a l'any 1800 pels nens. Aquests "panets" de fet eren pans que avui consideraríem de mida normal, d'una lliura, més o menys, però és que en aquella època els pans de mida estàndard eren de cinc o sis quilos. Les tortes actuals són d'una i dues lliures aproximadament.\nAquesta preparació, que podrien recordar unes creps o filloas, té un origen pagès i molt humil. Van néixer per a substituir el pa quan aquest era un producte de festa que alguns només podien permetre's al Nadal i en poques altres ocasions. Es feien llevar en un recipient anomenat tinòl, a prop del foc, i es coïen en una paella a la llar de foc (lo canton) de la cuina-menjador. Es feia amb fajol o "blat negre", que era més assequible que el blat per a fer el pa blanc, i encara avui es fa amb aquesta gramínia, que actualment a les cuines llemosina i alvernesa ja només s'utilitza per a preparar tortons.\nActualment, els tortons s'utilitzen encara per als mateixos usos que el pa, però són més preuats que aquest. Es poden fer casolans, o bé es compren a les fleques i a les xarcuteries (es fan amb greix d'ànec), on els tenen estesos un sobre l'altre i es compren a la unitat. Són habituals en paradetes, que en vénen de casolans per a menjar com a snack al carrer, per exemple en dies de festa. En particular, es fan en grans quantitats cada any en la festa de la frairie des petits ventres.\nVariants i preparacions similars[modifica]\nEn alguns llocs es fan variants d'aquest plat que encara tenen farina a més de patata. Als Països Catalans, "equivalen, en certa manera" a les truites de farina o amb trampa, que a l'Alt Empordà se solen dir pannades o tannares, i a les quals se sol afegir, per exemple, cansalada o botifarra.\nTambé existeixen versions dolces, que es diuen crespères, crespèths, pascajons o pastères, segons el poble i que es fan a la Vall d'Aran per Tots Sants i a Gascunya per Carnestoltes, a més d'aquests llocs i altres, a Occitània, per Pasqua, d'on ve, per exemple, el mot pascajon. Aquesta versió dolça és parenta de les orelletes d'arreu dels Països Catalans i de les bunyetes norcatalanes. A Catalunya els crespells encara es fan a la Garrotxa, al Priorat, a la Ribagorça, etc. A Menorca també es fan unes pastes que es diuen crespells, però aquestes són diferents. El nom crespell, ve del llatí crispus, cresp, rull, que és la forma que prenen en general aquestes pastes en fregir-se. A Menorca el nom ve del fet que les vores són encrespades.\nEls tortons es poden considerar un símbol gastronòmic identitari del nord d'Occitània.\nFarinetes, una altra preparació occitana i catalana amb farina de fajol o blat\nFoto de tortons amb els seus ingredients\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Corrèze, Encyclopedie Bonneton, any 2002, ISBN 2-86253-297-5\n↑ Creuse, de G. Gouyet i altres autors, ed. Christine Bonneton, any 2007, ISBN 978-2-86253-414-5\n↑ 3,00 3,01 3,02 3,03 3,04 3,05 3,06 3,07 3,08 3,09 3,10 3,11 3,12 3,13 3,14 3,15 3,16 3,17 3,18 3,19 3,20 3,21 3,22 3,23 3,24 3,25 La cuina del país dels càtars, pàgs. 190-191, Jaume Fàbrega\n↑ 4,0 4,1 4,2 Limousin, Encyclopedie Bonneton, any 2000, ISBN 2-86253-267-3\n↑ 5,0 5,1 La société rurale traditionnelle en Limousin, llibre I, pàg. 105\ncontingut gastronòmic lliure relatius a Tortú .\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tortú&oldid=21413287»


Productes de neteja ecològicsFont de Vida\nHome → Alimentació → Productes de neteja\nEls productes convencionals contenen perfums sintètics derivats de petroquímics, els quals poden causar irritació en la pell i al·lèrgies, a més de ser verinosos per a la vida aquàtica. Els productes de rentat i neteja elaborats amb ingredients procedents de plantes i minerals tenen la mateixa eficàcia i poder de neteja, i els olis eteris que en ells s’utilitzen produeixen refrescants fragàncies, amb l’avantatge afegit que són respectuosos amb el medi ambient.\nDisposem d’un ampli ventall de productes:\nNeteja de la llar: netejador del terra, netejador de sanitaris, netejavidres, desinfectants, desengreixants, insecticides, ambientadors.\nNeteja de la vaixella: sabó rentavaixella a mà, pastilles de sabó màquina rentavaixella, sals i abrillantador màquina rentavaixella.\nNeteja de la roba: detergents per a rentar a mà peces delicades, detergents i suavitzants per a rentadora, pastilles antical per a rentadora.