de gener 2010 | Àlber Digital\nHola sóc el Ferran, avui os explicaré totes les característiques de la meva germaneta petita.\nCom es diu? La meva germaneta es diu Edurne i es adoptada. El seu nom es del País Basc.\nOn viu i on vivia abans?\nLa meva germaneta abans vivia a Barcelona al centre de nens o nenes adoptades, ara viu a casa meva amb la meva família i jo.\nLa meva germaneta té quatre mesos i al Novembre farà els cinc mesos.\nOn dormia abans i on dorm ara?\nAbans dormia amb una cuna a l’habitació dels meus pares, en canvi ara dorm a l’habitació de jugar on hi ha la play, l’ordenador...\nQue menjar i cada quantes hores?\nMenja papilla amb un biberó i la mare li comença a fer fruita triturada. Menja papilla cada tres hores però a vegades nomes en dura dos i mitja\nQue li agrada fer?\nLi agrada molt dormir, jugar amb nosaltres i sobretot el que mes li agrada es que parlem amb ella. Cada mati es desperta molt contenta.\nPublicado por Ferran Serra Cetó - 11:13 1 comentarios\nCoffee, el meu gos\nEl Coffee és un creuament entre un Pastor Alemà i un Labrador. La seua mare era un Labrador i el seu pare un Pastor Alemà. Es negre i a la panxa té blanc, encara és petit acaba de fer els 3 mesos. Té un tall molt fi a l’orella dreta segurament per barallar-se amb els seus germans per la llet de la mare.\nViu a casa amb nosaltres, juguem molt amb ell però ell es cansa molt ràpid. Ara que ja ha complit el 3 mesos el podem treure a passejar.\nA la nit dorm a la habitació del meu germà però es passa casi tota la nit voltant per la casa sense fer soroll. Durant el dia quan no sap que fer es fica a dormir al costat del radiador .\nMenja en un bol que li posem: óssos per a gossos, menjar per a gossos, restes que ens sobren, xuxes per a gossos... i en un abeurador i li posem: llet i aigua.\nLes seues actituds\nLi agrada mossegar la roba, dormir, jugar i badallar. Les seues necessitats les fa a la terrassa ja que ho demana. El que crec que més li agrada es treure’m els mitjons quan em desperto i després que els vagi a buscar.\nLes seues joguines\nEl Coffee té algunes joguines: dos pilotes, una corda, dos mantes, li agrada jugar amb elles si hi juguem nosaltres si no juguem nosaltres ell no hi juga.\nPublicado por Dani Salcedo - 10:44 0 comentarios\nEntrevista a la Lourdes Manuel\nAvui entrevistarem a una professora de l’escola: Lourdes Manuel\n-Quin es el teu nom complet?\nLourdes Manuel Triguell\n-Perquè vas decidir treballar de professora?\nPerquè m’agrada molt el món de l’educació.\n-T’agraden els nens? De quina edat?\nM’encanten. De totes, fins als dotze anys.\n-Perquè vas decidir treballar de socorrista a l’estiu?\nPerquè m’agrada molt l’esport, especialment la natació, i volia conèixer el món dels primers auxilis.\n-Si t’agrada socórrer, perquè no et vas fer pediatra, metge, infermera...?\nPerquè abans d’aquestes volia ser mestra.\nM’agrada molt l’esport. Els que més, la natació, el tennis, el futbol. També m’agrada molt l’anglès.\nSi, molt. Si pogués, ho faria més sovint.\n-Tens alguna mascota?\nSi, un gosset, que es diu Lluna.\n-T’agrada aquesta escola com a centre?\nSi, com a sistema educatiu molt, com a edifici, necessita reformes.\n-T’agradaria quedar-te l’any que be? Podrà ser?\nSi, m’agradaria. Encara no ho sé.\nI fins aquí l’entrevista amb la Lourdes, la mestra de l’escola.\nPublicado por Laura Torres Aliet - 09:40 0 comentarios\nEl primer mes de vacances jugava al carrer i per la tarda anava a la piscina, i quant tornava de la piscina, ensajava amb els meus amics per un escala-en-hi-fi.\nAl juliol, me’n vaig anar el primer cap de setmana a la muntanya amb uns amics. Vaig anar a “Estaon” a una casa que tenen uns amics dels meus pare. Allí m’ho vaig passar molt bé: el primer dia vaig anar amb una font de muntanya a caçar capgrossos. Mentre en caçava amb el meu germà i una amiga que es deia Mireia es va ficar a ploure molt fort i vam recórrer mig poble buscant un refugi per amagar-nos nosaltres i els capgrossos. Al final el vam trobar però ja estàvem bastant xops. Quant va parar de ploure vam anar cap a casa i ens hi vàrem estar una bona estona secant-nos.\nDesprés, quant ja estàvem secs, vam tornar a pescar i els pares van anar a fer un tomb per el poble. Quant vam arribar a casa vam sopar i vam anar a dormir. L’endemà al matí, després d’esmorzar, vam anar a fer una excursió. Vam anar a dinar a casa, vam cambiar l’aigua del capgrossos, vam fer les bosses i vam marxar.\nQuan vam arribar a casa eren les 21:00, vam jugar fins a les 22:00 al carrer i vam pujar a sopar. Després, rendits, vam anar a dormir. L’endemà vam anar a casa dels padrins del “Soleràs”. Allí ens hi vam estar la setmana de la festa major, amb els meus tiets i cosins. Quan vam tornar a Albesa, no vam tornar a marxar, ens vam quedar aquí.\nEl dia 11 va ser un dia molt especial per a mi ; a la nit fem l’escala-en-hi-fi ! Ens vam passar tot el dia assajant, i a la nit per fi el vam fer. Va ser tot un èxit, a tothom li va agradar. Vam fer més de 14 cançons.\nPublicado por Laura Olona Seró - 09:23 0 comentarios\nAnar de pesca...\nUn dia amb el Marc Anadon i la meva mare varem anar al riu D’Albesa a pescar, com que encara no tinc llicencia vaig tindre que comprem unes culleretes especials, eren unes culleretes que sol teníem un ham, i aquell ham o tenia una punxa que sortia cap a fora, que allò se’n diu ham amb mort, i de les altres culleretes sen diu ham sense mort.\nI allò es una zona que es pot pescar qui no te carnet però amb les culleretes especials.\nCom que no era temps de pesca no varem pescar res però ens ho vam passar bé, com que també feia una mica de vent i amb vent no piquen.\nQuan varem anar cap al poble varem anar a deixar la canya i vam tornar a jugar.\nAlgun dia que la meva mare vagi a Lleida pel matí hem farà el carnet de pesca.\nAnar de pesca amb el Manel, un home del poble.\nUn altre dia també varem anar amb un home que es diu Manel varem anar al pantà petit de corejo i a la secla de dalt de tot, a mi hem va picar una carpa per sol sem va menjar el cuc i va marxar.\nAlguns altres dies jo anava a pescar a la secla i jo pescava una truita cada dia inclús amb vent, i anava pel mig dia que era l’hora de dinar a llavors sempre pescava una cosa o una altre. Si no en pescava una avui la pescava l’endemà, però ara ja no hi vaig perquè han augmentat la multa. Ara el prenen la canya i et fiquen Quatre-cents euros de multa i la canya no te la tornen. Per això hem bui fer el carnet de pesca.\nPublicado por Manel Asensio Palau - 09:23 0 comentarios\nEls primers dies després del cole em vaig quedar a casa. El dia de sant Joan, amb el Sergi i l’Albert, vam anar a tirar petards molt forts, crec que el més fort va ser un gato.\nFins a molt tard vam tirar petards i va ser ser divertit i van decidir repetir-ho l’any que be. El dia següent de sant Joan vai a anar amb el Carles i el Sergi a les piscines, ens ho vam passar molt bé, cada dia anava però només va durar un mes i mig aproximadament, perquè vam anar a Portugal.\nVam decidir anar a Valencia a dir-li a la meva avia si es podia quedar amb el animals i va dir que si. També vam anar perquè el meu germà volia un ordinador nou i vam comprar un ordinador desmuntat. Vam anar a Portugal i va ser divertit: vam veure museus, vam muntar en barques per un riu, vam jugar per les nits i vam veure una rata de 20 cm aproximadament sense cua.\nQuan tornàvem cap a casa vam parar a veure la nit de les dos llunes, però no les vam veure, vam parar al mig d’una ciutat i no les veiam. Vam dormir a casa a la nit següent. Quan vam acabar de dinar vam anar a Valencia i vam muntar l’ordinador del Paco, i ens vam quedar dos dies més i vam tornar a casa. El dia quatre de setembre vam anar al dentista. I fins al cole vaig anar tres o quatre dies més a la piscina i vaig acabar el llibre de vacances.\nPublicado por Dani Salcedo - 09:21 0 comentarios\nPels reis mags del 2010 a jo i al meu germà ens van donar un ordenador portàtil nou. Jo estava molt content la marca era Acer amb 143 GB molta memòria per un ordenador portàtil. Te una connexió “Wifi” perquè puguis anar on vulguis de casa així es mes pràctic i millor. Té una pantalla molt petita de sol 10 polzades però també s’hi beu bastant be.\nTe una web Cam i un micró perquè els teus amics puguin beure i parlar amb tu amb per el Messenger també hi venia un ratolí per poder-lo fer anar millor.\nJo el ordenador, l'utilitzo normalment per a fer textos, treballs... però tambe jo i el meu germà, el fem anar per a jugar a un joc que es diu "Metin2" que ens agrada molt.\nNormalment, fem anar un ordenador de sobretaula que tenim a casa, perquè a aquest no li va bé que estigui molt temps enjegat.\nJo i el meu germà estem molt il·lusionats de tenir un ordenador portàtil nou.\nPublicado por Jordi Roma Navarro - 09:12 0 comentarios\nAquestes vacances d’estiu han estat molt divertides perquè he estat vuit dies a casa de la meva tieta que viu a Gavà que esta al Baix Llobregat un dia a la nit varem anar al parc i ens varem menjar un gelat jo i el mau cusi que te dos anys i mig jugàvem al tobogan, varem anar al Media Market i em vaig comprar la nova nintendo.\nEl dia 15 d’agost varem anar una setmana a l’Hospitalet de l’Infant a un càmping un dia varem anar a un castell que està en un poble que es diu Morella a les 16:00 varem veure unes vaquilles, un dia també varem anar a pujar a cavalla varem estar una per la muntanya el meu cavall es deia Campera, varem anar a l’ermita de sant Blai i varem fer mes coses però no ho recordo tot, varem trobar meduses i les agafàvem amb la ma perquè aquelles no piquen però en varem trobar una que si que picava.\nEl dia de la diada varem anar als castells que hi ha prop de Cervera, a la tarda varem anar a un pou on abans hi guardaven el gel i desprès varem anar l’estany d’Ivars.\nEl diumenge varem anar al cinema a mirar Shorts, la piedra mágica.\nPublicado por Núria - 09:08 0 comentarios


ERC i el PP canvien els seus caps de llista a Reus\nLes llistes independents estan animades pel resultat de la CORI de fa quatre anys\nAny nou, tele nova\nAny nou, tele nova. Una amiga d'aquesta cronista sentida ha decidit fer dissabte de la TDT i s'ha passat ben bé un parell d'hores sintonitzant, conservant i llençant canals. «Feia temps que no m'ho...\nNo s'entén res però són xalats\nEls amants del teatre estrany, creatiu i innovador tenen per quart any consecutiu la possibilitat de veure'n algunes propostes a Reus, gràcies al CAER. Dijous es va inaugurar nova temporada de R-evolució...\nVida turmentada de l'autor del ‘Tramvia'\nLa temporada teatral dels teatres públics de Reus va començar dissabte al Teatre Bartina amb Tennessee, una mena de biopic sobre el dramaturg nord-americà. El teatre va registrar una mica més de mitja...\nÉs una veritat universalment coneguda que les paraules se les emporta el vent i que la lletra impresa, en canvi, queda per a la posteritat. Que per a una cosa que dius sempre et pot quedar el consol,...\nLa Siurana arqueològica\nHe pujat a Siurana i ara en baixo embullada i encostipada per culpa del vent de serè gèlid que no ha parat de fer la guitza alguns dies de novembre. Baixo tremolant i trepitjant les pedres que m'han...\nEl públic omple el Teatre Bartrina en l'estrena de ‘Que demà me'n recordi', bon muntatge de textos de literatura reusenca dels quals, però, cal endevinar l'autoria en cada moment\nUn acte potser massa senzill\nAmb el director de l'Institut Municipal d'Acció Cultural (IMAC) com a màxima autoritat, dijous es va inaugurar a la Sala Santa Llúcia de Reus el sisè festival de poesia Taca d'Oli amb un recital de...\nUna altra Taca d'Oli\nEm sap greu tornar a insistir en el tema, però la paraula és l'únic mitjà que tinc per defensar-me.És obvi que aquest interès tan desmesurat que té la regidora de Cultura de l'Ajuntament de Reus,...


Projecte futbol by Trencaclosques 686 views\n1. Activitat pensada partint de l’àlbum il·lustrat: ERNEST.• Autora: Casas, Lola. Il·lustrador: Gusti. Editorial: Serres. 2007Treballat amb els nens i nenes de P-5. Curs 2012-13.Fet a la biblioteca de l’escola Onze de Setembrede Sant Quirze del Vallès.Mercè Carner.\n2. Passos que hem seguit al fer l’activitat• 1. Expliquem el conte.• 2. Parlem de la sabana, què en saben, busqueminformació i com són els animals per dibuixar-los,entre tots fem el mural de la sabana.• 3. confegim “EL LLEÓ ERNEST” com a títol queagrada més amb lletres majúscules i minúscules.• 4. Practiquem la lectura de paraules dels animals de lasabana.\n3. Les guardes del llibre ens ajuden a ferambient.\n4. Expliquem el conte i introduïml’activitat.\nDavid Bueno sessió 2\nDefinitiu intervenció eap centres concertats pels centres\nExp Escrita 11 gener 2016


Totes les fitxes: 2011 / 2010 / 2009\n¿Cuales han sido los mòviles que me han inducido a esta clase de estudio? Lo diré sin ambajes; el afán de lucro y el proporcionarme una diversión o pasatiempo sosegado, honesto y barato (Joaquim Codina).\nAquests van ser els arguments que van portar al Dr. Codina a elaborar el llibre "Apuntes para la flora de La Sellera y su comarca por D.Joaquín Codina y Viñas" (1908).\nEl senyor Quimet, va ser un gran metge, botànic, micòleg i un apassionat de la naturalesa. Tot i la seva vida atrafegada, sembla ser que encara tenia temps per passejar i observar la flora dels vorals a la recerca de noves plantes. El seu herbari, comprenia més de 1000 espècies en un radi d'acció de només 15 quilòmetres.\nEls Amics de l'Entorn volem donar a conèixer aquest treball magnífic realitzat ara fa cent anys. Amb la mateixa modèstia que caracteritzava al Dr. Codina, tornarem a fer les seves llargues passejades pels entorns, tant coneguts ja per nosaltres, per trobar aquelles plantes que en el seu dia van ser observades curosament pels ulls del Sr. Quimet de Can Vinyes.\nAquesta nova secció que hem anomenat "L'herbari del Dr. Codina", és el nostre humil reconeixment a aquest cellerenc tant singular. Quinzenalment trobareu la descripció d'una de les espècies vegetals que apareixen en el seu llibre.\n(Si vols col·laborar en la secció, no dubtis en posar-te en contacte amb nosaltres: amicsdelentorn@gmail.com)


L'Ajuntament de Quatretonda subvencionarà el 90% dels llibres escolars del pròxim curs - Comarcal CV\nInicio Valencia La Vall d'Albaida L’Ajuntament de Quatretonda subvencionarà el 90% dels llibres escolars del pròxim curs\nL’Ajuntament de Quatretonda subvencionarà el 90% dels llibres escolars del pròxim curs\nEl govern de Quatretonda està conformat per PSPV i Compromís\nL’Ajuntament de Quatretonda subvencionarà el 90% dels llibres de text dels escolars del municipi d’Infantil i Primària per al pròxim curs 2015-2016, tal com ha anunciat l’alcalde, Enrique Benavent. Aquesta iniciativa, segons el primer edil, “té com a principal objectiu donar suport a les famílies davant l’època de crisi actual, ja que l’inici escolar cada vegada es fa més costa amunt per als pares i l’educació dels nostres menors ha de ser una prioritat”.\nBenavent subratlla que els diners “eixirà de les arques del propi Ajuntament i que les ajudes seran viables després de la retallada en les despeses d’Alcaldia”. Unes despeses, segons recorda l’alcalde, que “inclouen com a principal mesurada la supressió del sou de l’alcalde, tal com anunciem en el nostre programa electoral”. Així mateix, recalca que, “malgrat l’esforç que suposa per a l’Ajuntament, es tracta d’una ajuda molt positiva, necessària, gens populista i que ha tingut un bon acolliment entre els pares”.\nA més, Benavent assegura que aquesta subvenció es mantindrà en els pròxims anys, incloent en el pressupost anual una partida específica per a açò. En la mateixa línia, assenyala que “el consistori tendeix la mà al AMPA per a crear el banc de llibres de cara als pròxims anys i poder consensuar entre el col·lectiu i l’administració local actuacions que permeten millorar i facilitar una educació equitativa i sostenible econòmicament”.\nNo obstant açò, el primer edil reitera que “a més de suposar una forma activa de lluita contra la crisi econòmica, aquest subsidi és una manera de fomentar i recolzar des del consistori l’educació i la cultura en el municipi”.\nArtículo anteriorEl pleno de Llíria ratifica la dimisión de Miquel Barona (Compromís) y no entra a debatir los bous al carrer\nArtículo siguienteDecretat el nivell roig de calor extrema a la Costera i la Canal de Navarrés pel vent de ponent\nOntinyent ofereix als seus majors una programació trimestral amb 11 activitats i 600 hores de tallers\nBocairent commemora la Setmana europea de la prevenció de residus


Política de privacitat - Vallrovi promocions\nEl responsable de les dades és Vallrovi, SL\nLa seva denominació social és: Vallrovi, SL\nEl seu nom comercial és: Vallrovi.\nEl seu CIF és: B-60847670.\nEl seu domicili social és: c/ dels Ametllers, 14 (08670 Navàs)\nVallrovi, SL l’informa que aquestes dades seran tractades de conformitat amb el que disposen les normatives vigents en protecció de dades personals, el Reglament (UE) 2016/679 de 27 d’abril de 2016 (RGPD). Pel que se li facilita la següent informació del tractament:\nLes dades personals que tractem en Vallrovi, SL procedeixen del propi interessat, qui ha acceptat el consentiment tàcit conforme es poden utilitzar les dades per les finalitats esmentades.\nTé dret a obtenir confirmació sobre si a Vallrovi, SL estem tractant dades personals que els concerneixin, o no.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. En aquest cas, Vallrovi, SL deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.


Què i com es llegirà l’any 2030? | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nQuè i com es llegirà l’any 2030?\nMendoza, Cercas, Teresa Cremisi, el director de les llibreries Waterstones i 38 ponents més, en la segona edició del Fòrum Edita Barcelona que comença dimecres\nBarcelona 5 JUL 2017 - 12:56\tCEST\nEduardo Mendoza obre el Fòrum Edita explicant la seva relació amb els editors.\nAvui ja no s'haurien de llibres en paper, segons els vaticinis que es van fer fa amb prou feines 15 anys, cosa que no és obstacle perquè el sector editorial i els costums lectors hagin mutat com potser no ho havien fet en gairebé sis segles, des de la invenció de la impremta amb tipus mòbils de Gutenberg. En un entorn tan canviant, el 2030, tot just 15 anys més, sobre quins suports es llegirà i on? Quins arguments seguiran enganxant la gent a un llibre? Aquest contingut se seguirà anant a buscar en llibreries com avui les coneixem o com es distribuirà? Els algorismes, com a pedra filosofal, dissenyaran el llibre ideal? Amb quin tipus de literatura es pot aconseguir que els nens no es desenganxin de la lectura a partir dels 12 anys? Intentar perfilar respostes a algunes d'aquestes preguntes és l'ambiciós objectiu del fòrum l'internacional anual d'editors Edita, que sota l'epígraf "Viatge al 2030", arrenca avui la seva segona edició a Barcelona.\nUn repàs de la ja llarga dilatada relació amb els seus editors per part de l'últim premi Cervantes, Eduardo Mendoza, al Saló de Cent del consistori, servirà de pòrtic a la trobada que amb només dues convocatòries s'està convertint en un referent del sector. La trobada té 400 inscrits, més del doble que l'any passat, i culmina aquest divendres set de juliol. I no només en l'àmbit estatal: dels 42 ponents, vuit provenen de fora d'Espanya. Entre ells destaquen Teresa Cremisi, exresponsable editorial de dos dels segells amb més pedigrí de França com són Gallimard i Flammarion; James Daunt, director gerent de Waterstones, la cadena de 275 llibreries del Regne Unit i Irlanda; Koen van Gulik, editor i propietari d'un dels segells independents més prestigiosos d'Holanda, Wereldbibliotheek, o la Consuelo Sáizar, exdirectora de la mexicana Fondo de Cultura Económica.\n“Barcelona volia una trobada d'aquest tipus, d'aquí el resultat dels inscrits”, assegura Javier Aparicio Maydeu, director del veterà (22 edicions ja) Màster d'Edició de la Universitat Pompeu Fabra, codirector i una de les ànimes d'Edita, juntament amb Patrici Tixis, president del Gremi d'Editors de Catalunya, i el periodista cultural i escriptor Sergio Vila-Sanjuán. El suport de l'Ajuntament de Barcelona està sent capital, en l'aspecte econòmic, per assentar la trobada. “Això va de debò: Barcelona és capital de l'edició en català i castellà i ha de tornar a mirar en gran i lluny, prescindint de canvis conjunturals en l'econòmic o en el polític”, afegeix Jaume Collboni, responsable de Cultura de l'Ajuntament, que va contextualitzar el suport a Edita amb la recent constitució del plenari del sector del llibre, la consecució de Barcelona com a Ciutat Literària per la Unesco o el projecte de creació de la Casa de les Lletres, entre altres apostes municipals en favor del llibre.\nEl director Agustí Díaz Yanes, responsable d'Alatriste i Oro, adaptacions cinematogràfiques d'obres d'Arturo Pérez Reverte, el soci fundador de la llibreria La Central, Antonio Ramírez o els editors Elena Ramírez, Núria Tey, Pilar Reyes o Aniol Rafel són altres figures que participaran en les jornades, que tindran en la trobada entre l'escriptor Javier Cercas i el president de la Federació de Gremis d'Editors d'Espanya, Daniel Fernández, un altre dels seus plats forts. “Els editors hem de sortir de la zona de confort i veure possibles aliances amb altres sectors; en aquest sentit, l'escriptor potser s'encamina cap a ser un creador, un fabricant de continguts per a altres indústries; la gasolina del nostre sector està a explicar històries”, sosté Tixis, aventurant-se en una de les tendències més clares per als propers anys. “Hem fugit de buscar gurus: al fòrum Edita volem l'opinió i el saber de gent que treballa cada dia en aquest ofici”, assenyala Aparicio. Un viatge editorial a l'any 2030 molt seriós.


Les entitats en defensa de l'habitatge titllen de “decret farsa” la regulació del preu del lloguer - Social.cat\nLes entitats en defensa de l'habitatge titllen de “decret farsa” la regulació del preu del lloguer\nEl decret llei aprovat pel Govern aquest dimarts conté, segons les entitats, “massa excepcions” que el fan irreal\nDimecres, 22 de maig de 2019 | 10:15 h\nUna manifetació convocada per diverses entitats a favor del dret a l'habitatge | Pol Solà (ACN)\nLimitar el preu del lloguer en zones d’alta demanda. Aquesta és la mesura que el Govern ha aprovat, aquest dimarts, via decret llei i la resposta de les entitats en defensa de l’habitatge no s’ha fet esperar. Sindicat de Llogateres i la PAH Barcelona han lamentat que la mesura contingui “massa excepcions”. Els preus del lloguer a la ciutat de Barcelona han tingut un increment de gairebé el 40% en els últims cinc anys.\nSegons les dades oficials publicades recentment per la Secretaria d’Habitatge de la Generalitat, el preu mitjà d’un nou lloguer a la ciutat l’any passat es va situar en 929,57 euros, uns 52 euros més que el 2017. I els 954,29 euros del període comprès entre els mesos d’octubre i desembre del 2018 també representen el rècord històric en un trimestre.\nD’aquesta manera, el 2018 els lloguers van pujar en 68 dels 73 barris de la ciutat. En aquesta línia, el decret obliga a declarar una ciutat o barri com a zona amb “mercat d'habitatge tens” com a pas previ per imposar la contenció de preus. D’entrada, el Sindicat de Llogateres considera que, malgrat que la mesura s’anuncia com a urgent “en matèria de contenció de rendes”, la immensa majoria de lloguers seguirà sense tenir cap mena de límit de preu.\nCap dels contractes de lloguer vigents estarà regulat, segons especifica el text del decret, que agafa el model alemany com a referent. “Si segueixes vivint al mateix habitatge i signes un contracte nou, la propietat podrà optar per no acollir-se a la regulació si així ho desitja”, es lamenten des del Sindicat.\nDe fet, aquesta mesura inclou “un munt d'excepcions” de diferents tipus pels nous contractes. Si és d’obra nova o si hi ha rehabilitació integral, la propietat podrà també ignorar el topall de preus. Quin tipus de sanció s’imposarà en cas d’incompliment de la llei? El decret no ho especifica, és a dir, no inclou l’aplicació de multes, una mesura que des del sindicat consideren “essencial” per fer efectiva la regulació de preus en altres països.\nUna premissa de la que parteix el decret i que la PAH Barcelona no veu eficaç per revertir l’escalada de preus del lloguer és que situa el topall màxim dels nous contractes de lloguer en un 10% més del que estableix l’Índex de referència de preus de lloguer de la Generalitat com a preu mitjà a la zona. És a dir, “es pretén prendre com a punt de partida la mitjana dels lloguers d’aquell barri o municipi, assumint les pujades abusives dels últims anys, i a sobre permetre un increment del 10% a aquell preu”.\n“Si el propietari supera el topall, les administracions no el multaran. Increïble!”, assenyalen al Sindicat. D’aquesta manera, l’única opció que té el llogater de reclamar que es compleixi aquesta mesura és anar a judici. Les plataformes en defensa de l’habitatge alerten que aquest decret és el resultat d'haver treballat d'esquenes a la ciutadania, i molt particularment al moviment per l'habitatge. “Diem que és un #DecretFarsa perquè, a diferència del que s'ha dit, no regularà els preus. I el que és pitjor, anima a que segueixin pujant”, asseveren al Sindicat de Llogateres.\nA més, a la plataforma tornen a demanar que s’estableixi un índex de preus del lloguer “real”, és a dir, vinculat als ingressos de la població, universal i que sigui “d’obligat compliment”. “Només d'aquesta manera podrem començar a baixar els preus del lloguer de forma estructural”. I demanen a la consellera que es reuneixi urgentment amb les organitzacions.\nAmb el text aprovat aquest dimarts i tenint en compte que amb la reforma per part del PP de la LAU de 2013, molts contractes s’han anat renovant cada tres anys i per tant ja incorporen els efectes de la bombolla dels preus del lloguer. “La Generalitat assumeix aquests increments abusius sense tenir en consideració les rendes de les famílies ni buscar-ne una imprescindible reversió, fent d’aquest Decret una mesura sense impacte efectiu en l'actual situació d'emergència que ofega la ciutadania”, expliquen a la PAH. A més, alerten que la sobrecàrrega de les llogateres de la ciutat, és a dir, el percentatge dels seus ingressos que han de destinar al pagament de les quotes del lloguer, sobrepassa el 40% a Barcelona, quan el límit recomanat per Nacions Unides és d’un terç.\nA l’espera que es publiqui el text al Diari Oficial, la PAH considera que la proposta respon més, “en primer lloc, a un anunci bomba en plena campanya electoral als municipis de Catalunya, i en segon, a un intent de calmar les aigües entre els dos socis de govern, ERC i PDeCAT”.


Contes d' Animals: LA FOCA\nLa foca és un mamífer que pertany a la família de mamífers pinnípedes marins.\nExisteixen a la vora de 19 espècies de foques o fòcids, com també se'ls anomena. Entre les seves principals característiques en destaca l'absència de pavelló auditiu extern.\nEl cos de les foques està especialment adaptat per moure's dins l'aigua, és allargat, fusiforme, les extremitats anteriors són curtes i aplanades, per tal de facilitar els seus moviments dins el mar.\nLes foques tenen urpes que utilitzen per agafar-se a les roques i als blocs de gel.\nEls bigotis són molt sensibles i els serveixen per detectar les seves preses a l'aigua.\nAquests animals són carnívors, els peixos són la seva principal font d'aliment, els agraden molt els calamars, pops, cargols, sèpies i crancs.\nLa foca lleopard també s'alimenta de foques més petites i de pingüins.\nimatge d'una foca lleopard\nSolen dormir dins l'aigua i poden estar diversos minuts sense sortir a agafar aire, i pugen a la superfície, sense tenir d'interrompre el son.\nLes foques poden passar molt de temps dins l'aigua, però el més comú és que s'estiguin moltes estones a la vora del mar. A més de prendre el sol, a terra ferma, s'aparellen, muden la pell, juguen i dormen.\nHi ha foques a tot el món, encara que les més populars són les foques que viuen en climes extremadament freds, però també hi ha espècies que viuen en zones tropicals. Les que viuen en zones fredes, es protegeixen de les baixes temperatures gràcies a la seva pell i, a la gruixuda capa de greix que acumulen.\nAquests animals són capaços de nedar grans distàncies i submergir-se a grans profunditats per capturar alguna presa; la foca de Weddel pot submergir-se a una profunditat de 600 metres.\nLa immensa majoria de foques neden en aigües salades, però la foca del Baikal, es passa tota la vida a l'aigua dolça del llac Baikal, a Sibèria. Se sap que la foca comú i d'altres espècies en ocasions també naveguen en estuaris i rius per buscar menjar.\nUna foca comú pot viure fins als 20 anys d'edat, però algunes espècies viuen menys, i d'altres poden viure fins als 40 anys. Però, com que tenen molts depredadors la majoria de foques no arriben a la vellesa.\nDurant l'etapa d'aparellament, els mascles protagonitzen violentes baralles per aconseguir una femella. Aquesta actitud, provoca un desgast físic i un estrès molt important, que redueix l'esperança de vida dels mascles, en comparació amb la de les femelles. Algunes parelles són monògames i d'altres polígames. Per exemple: els elefants marins formen harems en els que un mascle té accés a moltes femelles.\nEl període de gestació és d'aproximadament 10 mesos, les foques tenen una sola cria. La mare és molt protectora i fins i tot, es pot posar agressiva quan algun intrús s'aproxima. La cria s'alimenta durant 30 dies de llet. Aquesta llet, conté molt de greix i fa que la cria augmenti ràpidament de pes. Un cop tingui el pes adequat, la mare la deixarà i la cria s'haurà d'espavilar sola.\nAutor imatge: Matthieu Godbout\nLa foca polar, també coneguda com foca Pia o de Groenlàndia, neix coberta de pèl blanc. Els 3 primers dies el seu pèl té una coloració groguenca. Aquest pelatge blanc només el tenen de 13 a 15 dies, després el pèl els canvia progressivament a color gris plata.\nLa foca més gran és l'elefant marí del sud. Els elefants marins mascles, poden arribar a mesurar més de 5 metres de llarg i a pesar entre 2.200 i 4000 quilos. La femella, és força més petita i no supera els 3 metres de llarg i pot pesar 900 quilos.\nUna foca puja a una embarcació per protegir la seva vida\nUna foca interaccionant amb un submarinisme\nMini documental de les foques, amb lleugers tocs d'humor\nPosted by espai de contes at 9:12\nJa s'acosta l'any xinès del Porc o del Senglar.\nELS GATETS A L'ESCOLA\nEn Pinqui i l' hivern\nLLIT PER GOSSOS\nLA CUCA DE LLUM I LES ARANYES\nLA LLACUNA DELS PUMES


QUÈ T'ANAVA A DIR: L'Anna Garcia, la candidata quasi perfecta\nUs vaig a presentar la candidata quasi perfecta que si es presentés a les eleccions municipals guanyaria de carrer, segurament, però llavors seria molt avorrit per manca de rivalitat. Les seves possibilitats d’emportar-se la majoria de regidors seria tan clar que la campanya electoral seria de pur tràmit.\nLa primera qualitat és que ella és dona. Principi bàsic perquè en la majoria d’ajuntaments de les nostres contrades qui presumptament porta la vara d’alcalde és un home, encara que a l’hora de la veritat en molts casos manen més les dones o la família del batlle que no pas el titular del poder. Aquí ja tenim un element prou poderós per aconseguir un percentatge més que elevat dels vots entre les femines del municipi per donar suport al seu bàndol en la suposada guerra de sexes.\nL’altre punt a tenir en compte és que la nostra protagonista és rossa. Evidentment en una cultura on les morenes predominen aquest color pot atraure un bon grapat de persones que veuen en la candidata un referent destacat sobre la resta que queda en l’anonimat del color tipic català que tothom identifica amb la pubilla de Montserrat. Aquest petit, però important detall, en aquest cas, fruit del seu estilista de tota la vida, però això no importa. No crec que la imputin per enganyar al seu corpus de votants. Encara que tal com van les coses podria haver d’anar a declarar per manipulació de la imatge física o alguna altra burrada similar que darrerament l’oposició està molt creativa i manté molt bon rotllo amb la fiscalia. Aquesta mossa ja ronda els 60 anys amb IVA, per tant acumula una gran experiència a les seves espatlles que pot utilitzar per tirar endavant el carro de la candidatura. És una edat ideal al Baix Penedès per dedicar-se a la política perquè en alguns partits fins que no s’ajubilen alguns caps han de passar com a mínim 30 anys. La candidata quasi perfecta que no s’ha dedicat mai a aquest món d’arreglar els problemes dels altres amb els diners de tots ha decidit encetar la seva etapa per tenir una bona jubilació. Tal com estan les pensions actuals amb el que pot cobrar de la vellesa no arribaria ni als mil euros. Evidentment que li interessa arreglar la seva localitat, però la pensió és el que l’ha fet acabar decidir definitivament a donar aquest important pas. Altres també ho han fet i continuen dins per aquest simple motiu mai confessat. L'Anna Garcia no vol enganyar a ningú i ho reconeix públicament, encara que no vol que ningú l’hi esguerri el seu projecte fent un mal ús d’aquest tema pecuniari. Entre l’ajuntament de la seva localitat, el consell comarcal i la diputació no vol estar per sota dels 100.000 euros anuals i el que pugui anar caient. Si no passa del consistori, doncs mira mala sort, però el seu objectiu el té molt clar.\nPer saber si l'Anna guanyarà o no, no necessitem ni fer enquestes amb resultats manipulats, ni fer botifarrades amb parlaments que aplaudeixen els de sempre i fan més nosa que altra cosa pels qui esperen el pa i la xixa en un plat de plàstic amb un tovalló de paper.\nLa ferma candidata es passeja tranquil·lament pels carrers del poble i tothom se li acosta i li demana consell i evidentment li dóna suport. Un suport sincer perquè ella sempre ha estat amb el poble i sempre ha compartit taula amb els descatalogats per ocupar els llocs privilegiats d’una societat. Mai ha tingut cap mena de ganes d’ocupar la presidència d’alguna entitat que organitzi rodes de premsa per sortir a la tele movent el serrell ros del seu cabell per deixar veure la seva carona feliç amb unes ulleres de plàstic la mar de bufones. Discretament ha estat, és i serà sent cap d’alguna entitat de la vila, però treballant en silenci, discretament, fent molt bona feina perquè tothom estigui content i on cadascú ocupi el seu lloc sense que hi hagi cap tipus de discriminació segons els cognoms que portes.\nAquesta és la candidata oficial perquè coneix el poble com ningú. Ha hagut de fer llargues cues a l’hospital del Vendrell perquè amb el seu pobre sou no és pot pagar una mútua. Coneix perfectament el transport urbà perquè fins fa quatre dies no s’ha pogut treure el carnet de conduir. Coneix les voreres i els fanals plantats al mig perquè ha hagut de passejar gent gran amb cadira de rodes pel municipi. Sap perfectament on s’acumula la merda en el seu barri sense que ningú mogui un dit per treure-la. No li parlis de sobirania, ni de sostenibilitat, ni d’estructures d’estat perquè mai ha cregut en tot això que per ella no va enlloc. Li pots preguntar a quin forn fan les millors coques enramades o en quina parada del mercat venen les paelles més bones i barates. Aquesta seria la candidata perfecta si es volgues presentar, però de moment prefereix seguir la seva vida discreta en un municipi amb massa crits per tot arreu i que està en un atzucac que no avança enlloc. La llista l’hagues elaborada amb gent competent sense cap imposició, ni compromisos polítics per donar un bon sou a gent sense ofici ni benefici. És una llàstima que no doni el pas, però ho deixo aquí pels als qui els agrada remenar la història local i comarcal. Article publicat al Diari del Baix Penedès, Eix Diari i Baix Penedès Diari a partir del 5 de març del 2015


Passatgers i transbordadors de cotxes Salina\nels preus de les entrades per Salina passatgers i automòbils, horaris, reserves de bitllets i informació per a transbordadors navegant des de Salina a Napoli.\nComparar ferri bitllet preus disponibles a Salina en temps real i reservar els bitllets disponibles automòbils i passatgers d'avió Salina navegant des de Salina, Napoli amb els transbordadors SNAV Ferry de línia en línia amb confirmació immediata. Cerca personalitzada\nPreus de les entrades i Reserves Entrades llibre Salina Ferri amb SNAV línia de ferri per als transbordadors que naveguen des de Salina a Napoli en línia amb antelació per gaudir el preu del bitllet de ferri disponible més barat.\nEl preu que veu és el preu que es paga. No hi ha extres ocults ni sorpreses com el recàrrec per combustible addicional o càrrec per servei i no et cobren res extra per pagar amb una targeta Visa. El preu que li citem el seu bitllet del passatger o Salina ferri seleccionat, allotjament a bord i tipus de vehicle és tot haurà de pagar, i això és una promesa. Per obtenir un preu de bitllet de ferri Salina i reservar el seu bitllet de ferri de manera segura en línia si us plau utilitzeu el formulari de reserva de ferri en temps real a l'esquerra. Vostè també és capaç d'afegir un hotel al seu destí, o en qualsevol altre lloc, per la seva bitllet de ferri en completar la seva reserva de bitllets de ferri. Més informació sobre Salina\nSalina és la segona més gran de l'arxipèlag de les Illes Eòlies i és molt diferent en el paisatge que la resta de les illes. A causa dels seus nombrosos deus d'aigua dolça, l'illa és molt verd. L'illa apareix a la llista del patrimoni mundial de la UNESCO a causa dels seus volcans. L'illa es compon de sis volcans diferents, i els dos més importants són Muntanya Fossa Delli Fecci i Muntanya dei Porri. Tots dos d'aquests volcans estan bastant ben conservats. L'illa es compon de tres petites ciutats i alguns pobles i la població de tota la ciutat és d'aproximadament 4000. En comparació amb algunes de les altres illes de l'arxipèlag, Salina és encara força marge del turisme que fa que sigui un lloc especial per visitar.\nArribar a Salina\nSalina té dos ports principals Rellina i Santa Marina. Hi ha transbordadors regulars i aerolliscadors de destinacions com Nàpols, Pallermo, Messina, Reggio Di Callbria i Milazzo. Els visitants poden arribar a qualsevol d'aquestes destinacions i prendre un hidroplano a Salina. Els transbordadors són només està disponible des Milazzo i Nàpols. Els autobusos regulars estan disponibles que connecten les ciutats i els pobles de l'illa. Les persones que vénen d'altres països hauran de reservar un vol per Nàpols o en un altre destí italià i després arribar a Milazzo i prendre un ferri des d'allà.\nMoure per l'illa\nDepenent d'on estigui allotjat a l'illa les opcions per anar per la zona seria diferent. Hi ha tres principals ciutats de l'illa, tots els quals són molt petites i són fàcilment accessibles a peu. No hi ha moltes atraccions perquè puguin ser explorats a peu en un dia. El sistema de transport públic a l'illa és autobusos. Els autobusos connecten tots els pobles i ciutats de l'illa i són bastant còmodes. La informació sobre les rutes d'autobús pot ser fàcilment disponibles a les ciutats més grans.\nAtraccions a Salina\nFossa delle Felci és el famós volcà per als que Salina apareix a la llista del patrimoni mundial. El volcà és 962 metres d'altura i els visitants poden pujar a la part superior o almenys la meitat del camí per gaudir de les vistes dels voltants i el bell mar. No obstant això, pujant el volcà pot ser molt esgotador i ha de ser tractat per aquells que són bastant en forma. Altres poden acaba d'arribar a la ubicació i admirar la bellesa del volcà des del peu de la muntanya.\nMuseu dell'Emmigrazione Eoliana\nMuseu dell'Emmigrazione Eoliana és probablement la més interessant entre totes les illes de l'arxipèlag. El museu exhibeix l'efecte i l'extensió de la immigració de les Illes Eòlies. El museu és bastant petita i la col·lecció també no és molt gran, però, és encara val la pena una visita per obtenir una idea dels antecedents i la cultura de l'illa.\nSantuari della Madonna Del Terzito\nEl Santuari della Madonna Del Terzito està situat a la vall que separa les dues principals volcans de l'illa. El lloc és un important lloc de peregrinació i cada mes d'agost 15th la Festa de l'Assumpció es celebra aquí perquè la gent de tot el recorregut de les illes veïnes a Salina. L'església es troba en el camí que condueix fins al cim de la muntanya.\nSalina a l'horitzó\nL'illa és coneguda per ser la primera illa que ha protegit el seu entorn amb l'ajuda d'una reserva natural. L'illa és molt rica en vegetació natural i la flora i fauna que val la pena explorar.\nHi ha diverses bones rutes de senderisme, marcats i sense marcar, a l'illa. Les persones interessades en la natura sense dubte gaudir d'aquestes rutes de senderisme ja que el paisatge verd natural aquí és molt exuberant i tenen algunes espècies locals boniques d'arbres i flors que val la pena explorar.\nLes platges de Salina són bastant neta i perfecta per nedar. Les platges de l'illa són bastant desertes de dilluns a divendres. Només els caps de setmana alguns dels vilatans van a la platja en els estius. També hi ha un parell de la immersió prop de l'illa, que és bona per a explorar la vida marina en aquesta regió.\nMenjar a Salina\nSalina té bons restaurants que serveixen cuina casolana senzilla. La majoria dels restaurants aquí serveixen cuina italiana i marisc fresc. També hi ha un parell de petits cafès, fleques que serveixen pastissos i pizzeries que tenen unes delicioses pizzes acabades de fer tradicionals. Els millors restaurants per provar a terme a la ciutat són Cuccinotta Rita, Portobello, Dóna Alfreda en Cucina. Aquests restaurants serveixen generalment pastes simples, plats de peix com el peix espasa, plats de menjar de mar, calamars farcits, pans acabats de fer, pizzes i alguns molt bons postres abundants i rebosteria tradicional. Els restaurants aquí principalment tenen una decoració senzilla però elegant i molts tenen vista sobre el mar.\nDe compres a Salina\nSalina no és un lloc turístic orientat de manera que les botigues són aquí on els locals fan totes les seves compres. Algunes petites i encantadors carrers comercials es troben a les tres ciutats principals de la ciutat i venen belles roba feta a mà, puntes, suéteres de caixmir, artefactes tallats en fusta, ceràmica, gerros, etc. Els visitants poden fins i tot venir a través d'un parell d'antiguitats en els mercats locals, que es va posar a la venda pels locals. L'altra cosa a comprar aquí seria vins locals que són bastant bons i alguns formatges.\nGarantia de Millor Preu del bitllet Ferry Salina\nGarantia del millor preu - Sempre li oferim la nostra més baix SNAV Ferry Línia de passatgers i transbordadors de cotxes preu de les entrades disponibles des de i cap a Salina. No hi ha extres ocults ni sorpreses com el recàrrec per combustible addicional o despeses de reserva i també que no et cobren res extra per pagar amb una targeta Visa. El preu que citem seu bitllet del ferri de Salina seleccionat, allotjament a bord i tipus de vehicle és tot haurà de pagar, i això és una promesa!\nEn l'improbable cas que trobi el mateix en tot targeta integrada de ferri més barat Salina en el fullet de qualsevol altre operador turístic li prometem que farem el nostre millor esforç per superar aquest preu, o per oferir l'opció de sol·licitar un reemborsament. Per reservar bitllets de ferri d'automòbils de passatgers i Salina favor clica aquí. Atenció al client, televendes i Contacte amb nosaltres en ferryto.com que són capaços d'obtenir preus de bitllet de ferri en viu Salina, comprovar la disponibilitat de bitllets i del cotxe llibre i passatgers cap i des de Salina al nostre preu de butlleta disponible. Ferryto.com és part de la major xarxa de distribució de bitllets de ferri en línia del món proporcionant la capacitat de reserva sobre els operadors de ferri europeus principals incloent 80 a Salina ja més de 1,200 rutes altre ferri a tot el Regne Unit, França, Espanya, Irlanda, Holanda, Europa de l'Est, la Mediterrània, el Bàltic i el nord d'Àfrica. Per obtenir més informació, respostes a preguntes freqüents o posar-se en contacte amb nosaltres directament si us plau clica aquí. Sobre nosaltres


Talent a punt d'arribar a la Faber Andorra\nAquest any es preveuen nou estades d'investigadors i creadors a la residència\nLa directora de Promoció Cultural del ministeri de Cultura i Esports, Montserrat Planelles, i la responsable de Faber Andorra, Meritxell Blanco, durant la roda de premsa. / SFG\nAndorra la VellaLa pandèmia va impedir l’any passat que es poguessin fer totes les estades que estaven previstes a la residència Faber Andorra. Aquest any s’ha volgut fer una previsió “rigorosa i seriosa” i es preveu una temporada que es pugui desenvolupar amb normalitat i en la qual faran estada nou creadors, investigadors o artistes en aquest espai, quatre dels quals l’haurien d’haver fet l’any passat, segons ha explicat directora de Promoció Cultural del ministeri de Cultura i Esports, Montserrat Planelles. La primera resident arribarà el 8 de gener i s’hi estarà fins al dia 28. Es tracta de Daria Gavrilova, una periodista, traductora i escriptora que treballarà durant la seva estada el projecte d’un llibre al voltant de l’onada migratòria en el període polític de Vladimir Putin.\nTal com ha posat en relleu la responsable de Faber Andorra, Meritxell Blanco, els nou participants en el projecte “tenen perfils molt variats i de procedències molt diferents tot i que els projectes coincideixen bastant en la investigació o l’escriptura”. Després de Gavrilova el mes de març (del 8 al 28) arribarà al país el periodista i diplomat en turisme Ferran Porta i el seu treball serà sobre un llibre del panorama social, cultural i turístic d’Andorra però adreçat al públic alemany. Ja a l’abril (del 15 al 4 de maig) arribarà Marta A. Jordan, traductora que vol traduir el llibre ‘Andorra’. La doctora en psicologia Lizbeth Vega serà la següent en fer parada a la Faber Andorra, entre el 17 i el 27 de maig, per impulsar un projecte d’un lloc web per formar els mestres i els pares per promoure l’alfabetització emergent. Entre el 17 i el 27 de juny el professor i cap del departament de llengua i alfabetització a la Universitat de la Columbia Britànica George Belliveau treballarà un projecte d’una obra de teatre sobre la recuperació de la identitat i la cultura. Rolando Edison Vásquez serà el següent resident a la Faber, entre el 12 i el 30 d’agost. El llicenciat en dret treballarà la seva tesi doctoral sobre l’extracció del cautxú al Perú i el seus efectes. Ja entre el 7 i el 26 de setembre arribarà al país el periodista i escriptor Albert Forns, que escriu un llibre sobre el seu besoncle, un maqui. L’estada a Andorra li permetrà explorar els Pirineus i els camins que feien servir els maquis. José R. Delanoy, director i curador del Museu Pau Casals a San Juan (Puerto Rico), serà a Andorra entre el 4 i el 24 d’octubre per fer una reflexió històrica sobre les principals institucions culturals vinculades al llegat de Casals. Ja al novembre, entre l’1 i el 21, l’escriptora Kristina M. Darling treballarà a Andorra un article acadèmic sobre la poesia de la persona.\nEn aquest sentit, el director de l'àrea de Creació de l'Institut Ramon Llull i responsable del projecte Faber Llull, Francesc Serés, ha destacat que la filosofia d’aquestes estades pivoten sobre els eixos de l’aportació i la innovació; el talent i l’excel·lència; el treball amb altres països i el retorn social i cultural.


El bomber en vaga de fam, l’abandona per qüestions de salut - À Punt\nEl bomber en vaga de fam, l’abandona per qüestions de salut\nEl col·lectiu de bombers forestals de la Generalitat continua la vaga indefinida per desacords salarials.\nEls bombers forestals Dionís Montesinos, a l'esquerra, i José María León, que van iniciar una vaga de fam a Castelló l’1 d'octubre / Doménech Castelló (Efe)\n08 d'octubre 2018 - 20:10\nDesprés de huit dies sense menjar i dormint al carrer, el bomber forestal Dionís Montesinos abandona la protesta per qüestions de salut. Els seus companys, però, continuen la vaga indefinida per desacords salarials amb la Generalitat.\nEl bomber forestal de Castelló no ha desistit perquè el col·lectiu tinga un acord general signat, sinó per l'estat de debilitat en què es troba, com va passar amb un company que va haver d'abandonar la vaga de fam divendres passat.\nEls bombers intensifiquen les protestes\nPer la seua banda, l'agrupació de bombers intensificarà les protestes davant l'"incompliment" pel govern espanyol de l'acord d'increment salarial per noves funcions. Una de les primeres mobilitzacions tindrà lloc aquest dimarts davant el Palau de la Generalitat, amb motiu de la visita del president del govern, Pedro Sánchez, als actes institucionals pel Dia de la Comunitat Valenciana.\nDesprés d’haver-se reunit amb el director d'Emergències de la Generalitat, Josep Maria Àngel, des del col·lectiu han indicat que el Ministeri d'Hisenda "no pensa complir" l'acord aconseguit i ha oferit un complement salarial no consolidable de 300 euros mensuals per a octubre, novembre i desembre.\nAmb aquest complement, que ja es va abonar a l'estiu, es pretén cobrir fins al 30 de novembre, data en què els bombers forestals eixiran de Tragsa i passaran a dependre de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.\nFonts dels bombers consideren que, si no se signa l'acord per part d'Hisenda, corre perill l'adequació salarial i la regulació de la segona activitat i "es perdran" tres anys de reivindicacions.\n"És trist que tots hàgem de complir els acords tret dels ministres", s'ha lamentat el portaveu Antonio Criado, que ha insistit que els bombers han complit el que se'ls va exigir –exercir funcions noves– mentre que "l'altra part no ho està fent".\nTragsa "ha segrestat el conveni", ha explicat Criado, a més d'explicar que l'Agència Valenciana segueix amb el seu pla de subrogar els bombers l'1 de desembre, a través d'una nova societat pública, i està disposada, si compleix la legalitat, a complir amb els acords d'increment salarial i segona activitat.


Mentre els cursis parlen d’intertextualitat, el poble encara en diu plagi, còpia o imitació. Fa uns deu anys, una escriptora premiadíssima de la meva generació em va plagiar fragments de la primera...\nHi ha persones que aposten per la vida. Viure no és fer anys, sinó aprofitar-los. Corria l’any 1921; Charles Chaplin estrenava el film The Kid, a Irlanda petava la guerra contra l’exèrcit britànic,...\nSom a l’era de les prohibicions. S’aproven sancions absurdes per tocar el que no sona a gent que no ho mereix: la retirada de terrasses dels bars a l’estiu, l’aparcament a segons quins carrers...\nTrepa de covards\nMesos enrere em vaig equivocar: vaig fer like al Facebook de moltes protectores i centres d’acollida. M’agraden els animals. Cada vegada més. Cada vegada més que les persones. Parlo d’errada perquè...\nUn home llest\nHi ha anècdotes que deixen amb mal gust de boca i t’enxampen sense xiclets. D’altres que, quan te les expliquen en primera persona, rius sense poder parar. Un dia, a l’Ivan Vendrell, bon cambrer...\nHi ha llibres sobre la pèrdua d’un parent que no valen un ral. Melodrames escrits que sols busquen activar el lacrimal del lector o manipular-li el morbo sense fer mà de cap mena de garbell. Quan la...\nAquestes línies han de servir per destrossar una mica menys el català –com deia l’amic Dalmau a El gran dictat, programa que s’ha perdut perquè el gran públic ha triat gasòfia abans que cultura....\nPotser perquè el talent no s’aprèn, Ramon Mirabet és una estrella de les que emeten llum. Nét d’artistes de circ i fills de músics, imagino la seva vida abans de la vida com un llenç on tot encaixava...\n‘Art is tant'\nExcepte si l'ego els devora sencers i es tornen insofribles, tenir artistes a la vora és un privilegi, pura mel que et fa embellir. El poeta i editor (meu i d'altres) em regala l'exemplar número 78 del...\nPàgina 16 de 31


CAMPUS PANADERO-TRABAL: Inscripció\nCampus d'hoquei patins que sota la coordinació i la direcció esportiva de Sergi Panadero (F.C.Barcelona), Guillem Trabal i Jefa Rovira, compta amb entrenadors i monitors de qualitat per a compartir una setmana plena d'amistat i de diversió practicant l'hoquei patins.\n1r: PREINSCRIPCIÓ: Omplir formulari d’inscripció\n2n: CONFIRMACIÓ DE L’ACCEPTACIÓ DE LA PREINSCRIPCIÓ:\nRecepció d’un correu electrònic confirmant l’acceptació del jugador/a al campus.\nDesprés de la rebuda de l’acceptació de la preinscripció ( 240 euros) a ES13 2100 0421 1201 0070 6318 de La Caixa fent constar en l'ingrés el nom i cognom del jugador/a. Màxim 15 dies. *NO cal enviar el justificant del banc conforme s'ha fet el pagament.\nEn el moment de fer l’entrada al campus el dia 27 de juny (200 euros).\n•\tEn cas de superar el nombre màxim de jugadors/es, es respectarà l’ordre d’inscripcions.\n•\tDesprés del primer pagament, si no s’assisteix al campus i no s’avisa amb 20 dies d’antelació, no es tornaran els diners.\n•\tEn cas de confinament i anul·lació del campus una vegada iniciat, l'organització farà un esforç per retornar una part dels 440 euros. Malgrat tot, en cas de confinament i anul·lació del campus una vegada iniciat, l'organització no té l'obligació de retornar els 440 euros.\nSergi Pandero: 637544324\nGuillem Trabal: 687534417


ai, quina mandra... - Apimas de Sant Lluís\nEls pares jugarem un paper important a l'hora de reduir els problemes i efectes negatius derivats de la tornada a l'escola. Alguns nens es tornen més agressius i estan més irritables, aquests signes tenen a veure amb la depressió infantil causada per haver d'abandonar aquest període d'oci que tant han gaudit. La veritat és que és una cosa que també li passa als adults, és difícil abandonar el gaudi, el relax i l'oci per la rutina laboral. En la preparació del terreny per a la tornada a l'escola, és important comptar amb el nen a l'hora de preparar tot el que necessitaran per a la nova temporada escolar, fent-los partícips se'ls insufla il·lusió i confiança.\nÉs important parlar-los de tot el bo que es van a trobar en tornar a l'escola, retrobar-se amb companys i amics, reprendre jocs i activitats extraescolars, mostrar els beneficis de compartir, aprendre, etc. Deixar que els nens parlin i expressin les seves preocupacions, les seves inquietuds i les seves pors ajudarà molt a que s'alliberin i comprenguin millor tot el bo que està per arribar. Un cop haguem reprès les rutines dels horaris de son i de menjars, i adquirit el material escolar, s'haurà aconseguit guanyar una petita batalla i els nens veuran amb més bons ulls la tornada a l'escola.\nQuan s'iniciï l'activitat escolar és recomanable que els pares parlin amb els seus fills i els preguntin sobre la jornada, si han conegut nous companys, escoltar les possibles frustracions que experimentin ... tot això conforma una magnífica teràpia per als nens i facilita que la volta al col sigui molt més agradable. Després cal deixar que es relaxin una mica, que gaudeixin del berenar i comencin amb la rutina dels deures. En aquest sentit, durant els primers dies no és recomanable que només sortir de l'escola els nens comencin a fer els deures, és necessària la pausa abans esmentada perquè no es produeixi l'efecte de sobrecàrrega escolar, de nou recordem que s'acaba de deixar enrere un període de vacances i l'increment de tasques ha de realitzar-se de forma gradual.\nEls professors haurien de tenir això en compte, en alguns col·legis els primers dies els nens ja arriben a casa amb una sobrecàrrega de deures que no resulta recomanable. Parlant de deures, almenys durant els primers dies els pares han d'ajudar als seus fills, d'aquesta manera els nens es sentiran recolzats i tindran més confiança. Petits detalls fan molt, aclarir els dubtes que puguin tenir, felicitar-los per haver acabat les tasques, proporcionar consells sobre com organitzar-se, etc.\nNo han de faltar els plans de cap de setmana, si fa calor és possible anar a la platja, a la piscina o el camp, si no fa calor, hi ha moltes activitats lúdiques per fer en cap de setmana en família, això serà un al·licient i ajudarà els nens a reposar forces per emprendre la nova setmana a l'escola. En definitiva, hi ha molts consells que es poden seguir per ajudar els nens a reprendre la rutina escolar.\nUn articulo de: Pequelia


Circuit de sales d'exposició\nUnzip Arts Visuals\nConvocatòria /Unzip Arts Visuals\nItineraris de formació i creació\nEls nodes del programa d’arts visuals disposen de sales d’exposicions que ofereixen la possibilitat de mostrar propostes d’arts visuals, connectant amb els objectius de cadascun dels centres (línia fotogràfica, projectes comunitaris i sobre el territori, relacions de pràctiques artístiques i educatives, etc.).\nPart de la programació expositiva de cada centre es completa a partir de les convocatòries obertes que es coordinen des d’/Unzip i les propostes i processos de contacte amb els agents culturals que cadascun del nodes estableix.\nSala d’Art Josep Bages\nSituada a la planta baixa del Centre d'Art Torre Muntadas. És la sala d'exposicions d'art de referència al Prat de Llobregat. Actualment acull exposicions sorgides de la Convocatòria d'Arts Visuals, la presentació pública dels processos de creació-formació dels projectes LAB i l'exposició Col·lectiva d'Artistes del Prat i algunes exposicions organitzades pel Servei de Cultura.\nAquest espai expositiu de l’Escola d’Arts del Prat té com a objectiu mostrar els processos pedagògics que es duen a terme als tallers, espais d’art, laboratoris i espais de residència. Aquesta sala es conceptualitza com un impuls per a la creació artística local i més enllà, aproximar els processos d’educació artística i de creació a la ciutadania i celebrar-la amb la comunitat artística de l’escola.\nSituada a la primera planta del Centre Cívic Jardins de la Pau és la sala d'exposicions de referència en l’àmbit de fotografia al Prat de Llobregat. Té una programació anual d'exposicions que mostren part dels projectes i treballs vinculats a la promoció de la fotografia, des de projectes de suport a la creació d'artistes emergents a iniciatives impulsades per artistes locals, les persones usuàries, col·lectius i entitats vinculades al centre.


Food Design: Food and Design Culture (curs tancat) | ELISAVA\nFood Design: Food and Design Culture (curs tancat)\nDel 16 al 27 de juliol del 2018 (45 hores) // De 9.30 h a 14:15 h.\n1.500 € (allotjament no inclòs). Els membres de l’Associació d’Antics Alumnes d’ELISAVA, Elisava Alumni amb categoria Bold, obtindran un 15% de descompte en l’import del programa.\nBarcelona, Espanya i el Mediterrani ofereixen l'escenari ideal per animar a professionals de diferents camps (màrqueting, gastronomia, disseny, arquitectura, bromatologia, ciència de la comunicació, etc.) a experimentar amb els aliments i a comprendre'ls des d'una dimensió sensorial i sistemàtica. Durant el curs es té accés a un marc de realitat i d'experiències a través del qual, sota el trinomi art-arquitectura-disseny, s'estableix una relació directa amb el món del menjar, de la gastronomia i dels aliments.\n«A Food Design es dóna cita qualsevol acció mitjançant la qual es pugui millorar la relació que mantenim amb els aliments, ja sigui individualment o col·lectivament, inclosos el disseny dels productes alimentaris, els materials, les experiències, les pràctiques, la tecnologia, l'entorn i els sistemes.» (Simposi Food Design, Nova York 2015.)\nEn la primera part del curs se centra una atenció especial en el fet de comprendre la dimensió sensorial dels aliments com a materials i el valor que tenen en el context de la cultura mediterrània. Són matèries primeres multisensorials amb significats que, a través del disseny, es desenvolupen i poden transmetre emocions. També tenen propietats tàctils, com ara la textura, la temperatura o la duresa, així com propietats associades a l'olor, a l'acústica i a la visió, com ara l'aroma, el so o el color. Aquestes propietats intrínseques dels aliments es poden manipular posteriorment durant la preparació a fi de potenciar l'experiència del comensal i de transmetre els valors d'una cultura.\nEn la segona part del curs es pretén comprendre «els aliments com a sistema» en termes de cicle vital i de valor semàntic. Els residus alimentaris es contemplen com a una oportunitat de fomentar la noció de «pensar a escala mundial, produir a escala local». Els instruments d'autoproducció ofereixen l'oportunitat de reconsiderar els tipus de processos de producció i d'industrialització existents, amb el punt de mira posat en la creació d'experiències noves i exclusives.\nEn àrees d'estudi com ara «Els aliments com a experiència sensorial» i «Els aliments com a sistema», els participants conceptualitzen i desenvolupen un producte o una experiència, mitjançant una metodologia basada en l'experiència directa amb el material i les eines teòriques necessàries per a centrar-se en les àrees d'estudi.\nEl curs s'adreça a totes aquelles persones que tenen interès en aprofundir en la relació entre alimentació i disseny des d'una perspectiva que uneix una reflexió sobre el valor del menjar com a manifestació social i cultural amb una experiència sensorial que es desenvolupa en format de workshop. Especialment, el curs està pensat per a dissenyadors, arquitectes, gastrònoms, responsables de comunicació i màrqueting, bromatòlegs i nutricionistes.\nNo es requereix cap coneixement previ específic, més enllà d’un interès en els àmbits del disseny, la cultura alimentària i la gastronomia.\nCol·laboradors Bon Aprofit / bonaprofit.format.com\nComprendre els aliments en la seva relació amb la cultura del disseny, així com la riquesa i la identitat cultural de les regions i dels seus habitants.\nCom a persones i professionals, millorar la nostra relació amb els aliments en termes de biodiversitat i de medi ambient.\nDescobrir les propietats sensorials i químiques dels aliments.\nConèixer els aliments i experimentar amb ells com a materials per a realitzar produccions pròpies a fi de comprendre les seves propietats tangibles.\nConceptualitzar i desenvolupar un producte fidel als conceptes inicials: «Els aliments com a experiència sensorial» i «Els aliments com a sistema».\nUn curs pràctic i teòric, basat en la idea d'«aprendre fent», en què l'atenció se centra en els punts següents:\nFamiliaritzar-se amb el context local, mediterrani i català a fi de comprendre el valor dels aliments.\nProposar un plantejament multidisciplinari.\nExperimentar amb el material i manipular-lo per promoure la creativitat durant l'etapa de les idees inicials.\nTrobar oportunitats d'aportar valor i de propiciar la innovació.\nLes propietats sensorials i les tècniques de processament dels aliments com a materials.\nMòdul 1: El context dels aliments i la seva relació amb el disseny\nDefinició i camps de Food Design.\nEls aliments en el context de la Mediterrània, de Catalunya i de Barcelona.\nCultura alimentària i del disseny (història, producte, art, arquitectura).\nEls aliments com a emocions i propietats sensorials.\nMòdul 2: Els aliments com a sistema i dimensió sensorial\nEls aliments com a sistema.\nCicle vital: els residus com a matèria primera.\nMaterials per a realitzar produccions pròpies com a eines senzilles que comparteixen similituds amb l'autoproducció.\nMòdul 3: Experimentar amb els materials alimentaris\nArquitecte (IUAV, Itàlia), MA (Universitat Politècnica de Catalunya- UPC, Espanya) i Doctorat (Winchester School of Arts, University of Southampton, Regne Unit), és professor a temps complet a ELISAVA des del 2006 i és cap de Relacions Internacionals des del 2011. Va donar classes de Grau i de Màsters a l’ETSAB, Escola d’Arquitectura de Barcelona entre el 1997 i el 2011. Les seves àrees d’interès són el Disseny i la Cultura Alimentària, la Història de l’Art i Arquitectura, Disseny d’Interiors i Mobiliari. Col·labora amb crítiques d’arquitectura i disseny nacionals i internacionals, participa en publicacions, exhibicions i conferències a Espanya i arreu del món.\nEnginyer de disseny industrial i comunicador especialitzat en tàctiques d’innovació i materials basats en la recerca. Es va graduar en Disseny a la Art Center College of Design, Pasadena, Califòrnia i es va graduar en Enginyeria Mecànica a la U. Mass a Amherst. Robert ensenya la integració de ciències a ELISAVA, Escola Universitària de Disseny i Enginyeria de Barcelona, com també Ciències Materials a MATERFAD, Centre de Materials de Barcelona.\nEnginyera Tècnica en Enginyeria Industrial (ELISAVA), Doctorat en Ciències Materials i Enginyeria Metal·lúrgica (Universitat Politècnica de Catalunya - UPC). Ha publicat els seus resultats d’investigació en nombroses revistes internacionals i ha participat en moltes conferències a Espanya i a tot el món. Ha estat exercint com a professora a ELISAVA des del 2006 i ha estat responsable de l’àrea de Materials i Sostenibilitat del Grau en Enginyeria de Disseny Industrial des del 2010. El 2015 es va unir el grup d’investigació Decoding com a Investigadora Experta a ELISAVA. Actualment també està treballant com a consultora a Materfad, Centre de Materials de Barcelona.\nFood Designer, BA Product Design (ELISAVA). Després d'una etapa a l'estudi del dissenyador Curro Claret, s'ha fet càrrec de la direcció de Bon Aprofit, una iniciativa que es proposa conscienciar sobre l'impacte de l'alimentació en les persones i el medi ambient, partint d'una aproximació amable i divertida dels nens i els seus pares a l'alimentació saludable. Entre el 2011 i el 2014 ha col·laborat amb la revista digital "Ets el que menges", per a la qual ha creat, juntament amb Pau Sabater Vilella, el bloc i la guia Boníssim Europa. El 2013-14 ha col·laborat amb el restaurant Bionèctar (alimentació rawfood, ecològica, km0) i actualment treballa a Bon Aprofit encarregant-se de càtering, esdeveniments i workshops que uneixen disseny, gastronomia, salut, medi ambient, emocions i creativitat.\nEm va agradar molt el concepte d'ajuntar disseny i menjar i utilitzar el menjar com a material\nÉs interessant observar el menjar, l'aspecte del disseny; es pot fer un plat molt bonic artísticament parlant\nHa estat un repte, però la veritat és que els professors ens han ajudat molt\nÉs una àrea molt innovadora


Renda Garantida Ciutadana - ACTA Nº 133 - Reunió Comissió Promotora Renda Garantida de Ciutadanía 06/02/2019\nACTA Nº 133 - Reunió Comissió Promotora Renda Garantida de Ciutadanía 06/02/2019\nACTA N º 133\nAssisteixen a la reunió:Gayane Arilbelujan, Erika Fabregat, Miquel Ibarz, Lo Ceco, Patrizia Manzo, Laura Marino, Mª Carmen Montserrat, Joan Miquel Ortiz, Manuel Ortiz, Valentín Redondo, Juanjo Salbia, Diosdado Toledano i Xan Da Torre. Justifiquen absència: Josep Busquets, Enrique Elejalde, Ramón Franquesa, Enrique García,Neus Escofet, Sixte Gargante,Juan Ramón Martín, Eloy Navarro, Manel Navarro, Ignacio Nieto, Pepe Rodado, i Najat Yedri.\n1.- Informació mocions aprovades en ajuntaments.\n2.- Situació esborrany reglament i aportacions.\n3.- Publicació noves dades pel Departament de Treball implementació RGC\n4.- Preparació concentració 7 de febrer i propostes per al 7 de març\n5.- Nous punts d'assessorament\n6.- Informació debat PR el 30 gener 2019 al Parlament\nEn el marc de la campanya per promoure mocions als ajuntaments de Catalunya en suport de la plena implementació de la RGC (per auquesta tasca es va distribuir un model de moció des de la Comissió Promotora), s'han obtingut els primers resultats:\n- Moció aprovada per unanimitat en el Ple de l'ajuntament de Santa Coloma de Gramenet de 28 de gener 2019 (s'adjunta amb la present acta la moció aprovada en format PDF)\n- Moció aprovada en el ple de l'ajuntament de Cornellà el 31 de gener 2019\n- Moció aprovada en el ple de l'ajuntament de Santa Perpètua de la Mogoda el 31 de gener el 2019.\nEstan en marxa la presentació de mocions similars en altres ajuntaments, el 19 de febrer a Vilafranca del Penedès, l'última setmana del mes a Barcelona ciutat.\nLa Comissió Promotora felicita els ajuntaments que han aprovat aquestes mocions.\nEl 25 de gener, la representació de la Comissió Promotora de la RGC rep la comunicació de la Direcció d'Economia Social, el Tercer Sector, les cooperatives i la Autoempresa amb l'últim esborrany de Reglament, diversa documentació annexa, així com les indicacions i email per a realitzar les al·legacions.\nEn una primera reunió de treball, on participen Sixto, Juanjo i Diosdado, s'estableix el calendari de treball per a realitzar una valoració detallada del nou reglament, i el document d'al·legacions corresponent. El document d'al·legacions ha de ser presentat abans del venciment del termini de 15 dies hàbils a comptar des del 25 de gener.\nTant el document de valoració, com les al·legacions seran distribuïdes entre els membres de la Comissió promotora, entitats socials, municipals i grups parlamentaris\nS'informa que després d'un buit informatiu al web del Departament de Treball des 15 de setembre de de 2018, sobre les dades d'implementació de la RGC, s'han publicat les principals dades actualitzades l'11 de gener de el 2019.\nEn aquesta documentació s'informa que les noves sol·licituds des de 15 de setembre de 2017 ascendeixen a 133.746, i 29.094 expedients vigents. Les sol·licituds aprovades de RGC i complements de prestacions des de 15 de setembre 2018 a 11 de gener 2019 sumen 4.847 (en el període anterior 15 setembre 2017 a 15 setembre 2018 s'havien aprovat 5.621). La suma total de noves sol·licituds aprovades, conjuntament d'RGC i complements prestacions des 2017.09.15 a 2019.01.11 ascendeix a 10.468. D'aquesta quantitat no es té informació del nombre que s'abona realment (després de descomptar els casos en què s'hagi trobat feina, i de suspensió i extinció d'expedients).\nNo obstant això, no es desglossa el nombre de sol·licituds aprovades en prestacions de RGC, i complements de RGC, el que dificulta la valoració.\nEs reconeix la presentació de 9.300 recursos d'alçada, dels quals només s'han resolt i notificat 1.260, i només s'han aprovat 109 recursos. La nova dada de l'informe, que desmenteix la seva negativa a reconèixer l'incompliment del silenci positiu en la seva resposta a la sol·licitud d'informació pública registrat el 31 d'agost 2018, és que ara es reconeix l'existència de 320 reclamacions per silenci positiu, s'han revisat 137, i s'han estimat 11 de les reclamacions.\nLa concentració prevista per al 7 de febrer s'iniciarà amb una informació de la situació i incompliments de la llei RGC, prosseguirà amb els testimonis de persones sol·licitants a qui s'ha denegat la prestació, o se'ls marea amb requeriments de documentació innecessaris, i finalitzarà amb intervencions de moviments socials, com Marea Pensionista, que donen suport a la concentració.\nEs distribueix la logística de l'acte, pancarta, equip de so, enregistrament de la concentració de l'acte, etc.\nEs proposen noves idees per a la concentració del proper 7 de març.\nS'informa de la petició i oferiment de persones voluntàries per crear un nou punt d'assessorament a Manresa.\nS'informa que representants parlamentaris de CUP i Ciutadans van comunicar a un representant de la Comissió Promotora el rebuig parlamentari a una Proposta de resolució (PR) de Ciutadans al Parlament de Catalunya, que recollia denúncies registrades per la Comissió promotora sobre les causes de l'important nombre de sol·licituds que no subscrivien la realització de plans d'inserció social i/o laboral, renunciant des del principi al complement de 150 euros mensuals. L'existència de testimonis de persones sol·licitants d'RGC, que havien estat orientats a les oficines del SOC a no subscriure aquests plans, havien generat lògica preocupació a la Comissió Promotora.\nEl contingut del punt 1 d'aquesta PR, que va ser rebutjat, en comptar només amb els vots a favor de Ciutadans i CUP, en contra de JuntsxCat i ERC, i les abstencions del PP, PSC i A Comu-Podem, diu el següent : "Realitzar, en un termini màxim de 3 mesos des de l'aprovació d'aquesta resolució, un estudi sobre els motius que porten a les persones que han sol·licitat la Renda garantida de Ciutadania a no acollir-se a la Prestació Complementària d'Activació i Inserció (PCAI) . "\nDesprés de conèixer aquesta informació, es proposa fer gestions cap als grups parlamentaris i sol·licitar-los que informin i consultin a la Comissió Promotora sobre els temes relatius a la Renda Garantida de Ciutadania, amb l'objectiu d'evitar que, iniciatives com aquesta PR, el contingut recollia inquietuds manifestades per aquesta Comissió Promotora, siguin rebutjades.\n- Expressar el reconeixement als ajuntaments que han aprovat mocions de suport a la plena implementació de la RGC. Estendre la seva presentació a altres ajuntaments.\n- Presentar les al·legacions que corresponguin a l'esborrany del reglament de la llei RGC dins el termini indicat, i distribuir-al conjunt d'entitats socials i grups parlamentaris.\n- Preparar l'acte del 7 de febrer amb el desenvolupament indicat\n- Reforçar les vies de diàleg i consultes amb els grups parlamentaris amb l'objectiu de fer respectar plenament la llei RGC.\nPropera reunió de la Comissió Promotora dimecres 20 de febrer 2019 a les 17:00 h. en local d'FAVB carrer Obradors 8-10 (prop estació de metro Jaume I Línia IV o Drassanes Línia III)


"Ridículs", viatgers consternats per les mesures de quarantena del Regne Unit per a França - Reporter de la UE\nEls viatgers a punt d'embarcar-se en un tren de París a Londres el dia que les normes de quarantena a la Gran Bretanya havien d'extingir-se, es van molestar dilluns (19 de juliol) per la decisió d'última hora de mantenir-los, que el van considerar "ridícul", "cruel" i " incoherent ", escriu Emilie Delwarde, Sudip Kar-Gupta, John Irish i Ingrid Melander, Reuters.\nQualsevol persona que arribi de França haurà de posar-se en quarantena a casa o en un altre allotjament durant cinc o deu dies, va dir el govern divendres (10 de juliol), encara que estigui completament vacunada contra el COVID-16. Llegeix més.\nEl fet que Anglaterra rebutgés la majoria de les restriccions del coronavirus dilluns va fer que encara resultés més amarg per a aquells que estaven a punt de registrar-se a l'Eurostar a l'estació Gare du Nord de París. Llegeix més.\n"És incoherent i ... frustrant", va dir Vivien Saulais, un francès de 30 anys que tornava a la Gran Bretanya, on viu, després de visitar la seva família.\n"Estic obligat a fer una quarentena de deu dies mentre el govern britànic aixeca totes les restriccions i aposta per una política d'immunitat de ramat".\nEls passatgers esperen a cadires de distància social a l'aeroport de Heathrow enmig de la pandèmia de la malaltia del coronavirus (COVID19) a Londres, Gran Bretanya, el 7 de juliol de 2021. REUTERS / Kevin Coombs\nGran Bretanya denuncia molts més casos de COVID-19 que França a causa de la propagació de la variant Delta, identificada per primera vegada a l’Índia, però té pocs casos de la variant Beta, identificada per primera vegada a Sud-àfrica. El govern va dir que mantenia les normes de quarantena per als viatgers de França a causa de la presència de la variant beta allà.\nGran Bretanya té el setè nombre de morts per COVID-19 més alt del món, 128,708, i es preveu que aviat tindrà més noves infeccions cada dia que a l’altura d’una segona onada del virus a principis d’aquest any. Diumenge es van registrar 48,161 casos nous.\nPerò, superant els companys europeus, el 87% de la població adulta de Gran Bretanya ha tingut una dosi de vacunació i més del 68% ha tingut dues dosis. Les defuncions, al voltant de 40 per dia, són una fracció d’un pic per sobre dels 1,800 al gener.\n"És totalment ridícul perquè la variant Beta a França és molt baixa", va dir Francis Beart, un britànic de 70 anys que havia viatjat a França per veure la seva parella però que havia tallat la seva visita per deixar temps per a la quarantena. "És una mica cruel".\nLes autoritats franceses han dit que la major part dels casos de la variant beta provenen dels territoris d'ultramar de La Reunion i Mayotte, en lloc de França continental, on no està estès.\n"No creiem que les decisions del Regne Unit es basin totalment en fonaments científics. Les trobem excessives", va dir a BFM TV, el ministre francès d'Afers Europeus, Clement Beaune.\nTemes relacionats:Corona virusfranceUK\nViatgeu amb seguretat amb el certificat digital Covid de la UE


La sortida del laberint | Patricia Gabancho\nQuè passa quan Catalunya trenca el seu model de desenvolupament i s’espanyolitza? Miquel Puig és un economista que fa temps que batalla, des de les pàgines escrites, contra un model de desenvolupament basat en allò que és més fàcil: el turisme. Coincideixo amb ell que aquest posar massa ous, i a sobre de poca qualitat, en una sola cistella no és un bon negoci. Ell ho argumenta amb totes les conseqüències que té aquesta opció sobre el mercat de treball (que es devalua) i sobre les expectatives del jovent (que no troben encaix en un entorn poc qualificat). Jo hi sumo la capacitat que té el turisme per a transformar a pitjor el paisatge, sigui natural o urbà: per a adotzenar-lo. Però, en fi, no entrarem ara en aquest debat, sinó en un de més profund, que l’abraça, i que Miquel Puig desenvolupa en un llibre molt interessant, La sortida del laberint. Que no és només la sortida de la crisi, sinó la sortida d’un model econòmic nefast que, afegeixo jo, trenca amb la tradició històrica catalana. I tinc al costat un segon llibre que ho rebla, també participat per Miquel Puig, al costat de Modest Guinjoan i Xavier Cuadras: Com Àustria o Dinamarca. La Catalunya possible.\nMiquel Puig ha publicat 'La sortida del laberint' a Edicions 62\nA vegades sembla que posar-se a llegir sobre models econòmics és molt confús, però no és el cas: estem parlant de models polítics, també, i d’història, i de futur. Avui ens hem de plantejar la llibertat per triar el tipus de país que volem. I això no es pot fer al marge de l’economia, com ens ha ensenyat aquesta crisi cruel. Doncs bé: Puig es pregunta per què, en una Europa castigada, només Espanya (amb permís de Grècia) té un índex esgarrifós d’atur. I va tirant enrere fins a arribar al model espanyol de modernitat, que agrupa tots els mals d’un país acostumat a manegar diner fàcil: desindustrialització, forta immigració, abandonament escolar degut a l’atracció immediata del mercat de treball i llocs de treball abundants però de poca qualificació, tot plegat sostingut amb la concentració excessiva de poder a Madrid —el mega-Madrid de la democràcia— i, afegiria jo, l’excessiva obediència a les necessitats del poder financer. Espanya és això.\nLa pregunta és què és Catalunya, en aquest context. I, tot i que el país manté, en algun plec del cervell, l’ambició d’excel·lència que li és marca de fàbrica, ens hem vist arrossegats al mateix model. Aquesta és la reflexió que ens cal. Pensem que, abans del 1714 i l’envestida brutal de Felip V, el model de Catalunya era Holanda, exactament el que diem avui. La supervivència d’aquest model marca l’empenta catalana fins a la segona ensulsiada, la del franquisme. És llavors que la “classe dirigent” canvia de signe i comença a fer quartos sota el dictat —mai tan ben dit— del general i els seus tecnòcrates, alguns catalans. I cal dir que és la “sociovergència” democràtica la que rescabala aquesta oligarquia catalana i la torna a convertir en classe dirigent, que ho havia deixat de ser. Dit d’una altra manera: la sociovergència va convertir el projecte de modernitat més excel·lència del catalanisme en un poti-poti en el qual també cabia l’especulació a l’espanyola. I la corrupció.\nQuan llegeixes els dos llibres que esmento t’adones del temps que hem perdut, com hem espatllat el model català de convivència —que basa la integració en l’ascens social—, com hem tolerat que Espanya ens desvestís d’infraestructures necessàries per a la indústria; en fi, com ens hem allunyat, per comoditat i per timidesa política, del model històric. La capacitat corrosiva espanyola no és només lingüística o cultural, sinó que contamina també l’espinada del país, el seu model de progrés. Per tant, Com Àustria o Dinamarca ens torna a posar en el camí, ens n’explica els detalls, amb un estil contundent, clar i eficaç. Com diu Miquel Puig, ja no es tracta de ser els millors dels espanyols, sinó de ser, humilment, més bons europeus. Òbviament, en llibertat i amb Estat. Com els petits estats d’Europa, que són els més eficients, els que ensenyen els millors indicadors de qualitat.


Reial audiència - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Reials Audiències)\nAquest article tracta sobre la institució de la monarquia hispànica. Si cerqueu la institució de la Corona d'Aragó, vegeu «Audiència Reial».\nLes reials audiències, audiències reials o audiències, i també cancelleries (en castellà, real audiencia i cancillería) foren els màxims òrgans de justícia als estats de la Monarquia d'Espanya entre el segle xvi i xvii. Les cancelleries castellanes es distingien de les simples reials audiències pel fet d'estar presidides per un canceller i tenir, a més, atribucions governatives.\nTenen els seus orígens en l'Audiència Reial de la Corona d'Aragó i a la Cancelleria de Valladolid de la Corona de Castella. Durant els regnats de l'emperador Carles V i el seu fill Felip II de Castella entre 1526 i 1583 es van crear Audiències per tots els dominis de la Monarquia d'Espanya tant a Europa, com a Amèrica i a les Filipines. Les Cancelleries esdevingueren Audiències de major nivell competencial, ja que estaven presidides per un Canceller i se les considerava representants del monarca en els seus respectius territoris, tant a la península Ibèrica com a les Índies, i disposaven per tant del Reial segell. Amb la instauració dels decrets de Nova Planta (1707-1716) esdevingueren l'organisme superior de govern i durant el segle xviii foren una demarcació judicial de l'administració colonial espanyola a Amèrica. Vetllaven pel compliment de les normes legals i l'aplicació de la justícia en el continent. La primera Reial Audiència es va crear el 1511 a l'illa de La Española. Posteriorment, amb la creació dels diversos virregnats, les reials audiències es podien considerar com el següent nivell en la divisió territorial colonial. Aquestes institucions van ser vigents fins a l'any 1809, quan durant la Guerra del Francès s'establí Junta Superior de Govern del Principat de Catalunya.\n1.1 Audiència Reial de la Corona d'Aragó\n1.2 Cancelleries de Castella\n2 Reials Audiències de la Monarquia d'Espanya\n3 Nova Planta de les Reials Audiències borbòniques\nAudiència Reial de la Corona d'AragóModifica\nArticle principal: Audiència Reial\nL'Audiència Reial o Reial Audiència era el tribunal de justícia del rei als estats de la Corona d'Aragó. Té els seus orígens en el Consell Reial on el sobirà era la figura central com a administrador de la justícia a la seva cort. Progressivament esdevingué un òrgan especialitzat i institucional que comptava amb la presència de juristes, per bé que amb la presència del monarca tal com ho palesà Jaume II d'Aragó establint el 1299 per a ell i els seus successors la celebració d'audiència personal cada divendres i, de no poder ésser, els altres dies de la setmana. Durant les reformes endegades per Pere el Cerimoniós la funció judicial s'organitzà institucionalment com una secció del consell reial i estretament lligada a la Cancelleria Reial i a partir del 1365 es configurà una Audiència Reial general per a tots els estats de la Corona d'Aragó integrada pel seu canceller president, per tres vicecancellers -un de cada estat- i per quatre vocals, doctors o juristes de cada estat més dos de Mallorca. Totes les causes elevades a la instància reial quedaren sotmeses a la jurisdicció de l'Audiència Reial, que quedava configurada com un tribunal únic desdoblat en tres vicecancelleries o tribunals per a cadascun dels estats.\nCancelleries de CastellaModifica\nArticle principal: Reial Audiència i Cancelleria de Valladolid\nA Castella els oïdors, la denominació que rebien els jutges, constituïren un òrgan nou, l'Audiència, delegada del rei i en estreta vinculació amb l'exercici personal de la justícia apareixent en les Corts d'Alcalá de 1348 com a òrgan específic. Formalment, la primera Audiència -anomenada Cancelleria- va ser establerta a Valladolid l'any 1371. Isabel I de Castella el 1494 dividí aquesta Audiència en dues: la Reial Audiència i Cancelleria de Valladolid, amb competència al nord del riu Tajo, i la Cancelleria de Ciudad Real, amb competència al sud del mateix riu. El 1500 es va decidir traslladar aquesta darrera a Granada, fet que es va verificar el 1505. L'emperador Carles V creà el 1528 la Reial Audiència d'Aragó amb seu a Saragossa. El seu fill Felip II de Castella creà nombroses audiències als territoris de la Monarquia d'Espanya, com ara la de Sardenya el 1564 o la de Sicília el 1569. Als regnes castellans d'Índies s'instal·là per primera vegada una Audiència a Santo Domingo el 1511, durant la governació de Diego Colón, per bé que poc temps després va ser suprimida per ser restablerta el 1526.\nReials Audiències de la Monarquia d'EspanyaModifica\nA la Corona de Castella\nReial Audiència i Cancelleria de Valladolid (1371).\nReial Audiència i Cancelleria de Granada (1505) -abans Reial Audiència i Cancelleria de Ciudad Real (1494)-.\nLes altres Reials Audiències sorgides posteriorment no estaven presidides per un Canceller i no tenien competències de govern.\nReial Audiència de Galícia, creada a partir de la Governació de Galícia.\nReial Audiència de Sevilla (1525).\nReial Audiència de Canàries (1526).\nReial Audiència d'Astúries (1717).\nReial Audiència d'Extremadura (1790).\nAl Regne de Navarra no hi havia Reial Audiència i les funcions judicials les ostentava el Consell Reial de Navarra.\nA la Corona d'Aragó les Reials Audiències tenien fonamentalment una funció judicial. Les funcions de governació eren generalment exercides pels oficials reials i els municipis.\nReial Audiència de Sardenya (1487/1564).\nReial Audiència de Catalunya (1493/1599).\nReial Audiència de València (1506).\nReial Audiència d'Aragó (1528).\nReial Audiència de Mallorca (1571).\nAls Regnes castellans d'Índies es creà per primera vegada una Audiència a Santo Domingo el 1511, durant la governació de Diego Colón, per bé que fou suprimida poc temps després, per restablerta definitivament el 1526. Les Reials Audiència d'Índies estaven compostes per un President, que generalment era el respectiu virrei o governador, i per un nombre variable d'Oïdors (jutges), més alguns alcaldes del crim (a Mèxic i Lima). A més, formaven part d'aquest tribunal un fiscal i altres oficials subalterns com ara: un agutzil major, un relator, un escrivà de càmera i un porter. Les Reials Audiències eren els únics òrgans de l'època que tenien una funció més marcada: eren tribunals d'administració de justícia. Als Regnes castellans d'Índies les Reials Audiències va adquirir una creixent importància vetllant pel compliment del Dret d'Índies, la protecció dels governats i per l'aplicació de la justícia al continent. Així mateix van arribar a ser també Cancelleries, de manera que se'ls considerava representants del monarca en els seus respectius territoris i dipositàries del segell real.\nAls Regnes castellans d'Índies\nReial Audiència de Santo Domingo en 1526\nReial Audiència de Mèxic (Nova Espanya ) en 1527\nReial Audiència de Panamà en 1538\nReial Audiència de Guatemala o dels Confinis en 1543\nReial Audiència de Lima (Perú ) en 1543\nReial Audiència de Guadalajara ( Nova Galícia ) en 1548\nReial Audiència de Bogotà ( Nova Granada ) en 1548\nReial Audiència de Charcas ( Alt Perú ) en 1559\nReial Audiència de Quito ( Equador ) a 1563\nReial Audiència de Concepció ( Xile ) en 1565 (fins a 1575)\nReial Audiència de Manila (Filipines) en 1583\nAl segle xvii es reposa la de Xile i es crea una nova, aquesta vegada com:\nReial Audiència de Santiago en 1605\nReial Audiència de Buenos Aires ( Riu de la Plata ) entre 1661 (fins a 1671)\nNova Planta de les Reials Audiències borbòniquesModifica\nArticles principals: Decrets de Nova Planta i Reial Audiència de Catalunya (borbònica)\nReial Audiència d'Aragó\nInstitució: Reial Decret de 29 de juny de 1707 i Reial Cèdula de 7 d'octubre de 1707 que determina aplicar el model de les Chancillerias de Valladolid i Granada. Reformada per Reial Decret de 3 d'abril de 1711 com a simple Reial Audiència sense atribucions de cancelleria i per la Reial Resolució de 15 de setembre de 1711 s'ordenà que la Nova Planta s'adeqüés a la Reial Audiència de Sevilla, passant a tenir dues sales del civil. El 1742 se suprimí una plaça d'oïdor a la sala del crim i es creà una segona fiscalia.\nPresidència: Presidida pel Capità General d'Aragó; en els afers estrictament judicials ho era pel Regent.\nFuncions: òrgan de justícia territorial subordinat a les resolucions del Consell de Castella i òrgan de govern subordinat al Capità General d'Aragó.\nComposició: Un Regent, quatre oïdors per als afers civils -en una sala, ampliada a dos el 1711- i cinc oïdors per als criminals -una sala-, un fiscal. El 1742 se suprimí una plaça d'oïdor a la sala del crim i es creà una segona fiscalia.\nLegislació aplicada: A la sala del crim es dictarien les sentències segons les lleis de Castella. A la sala civil serien consultades les normes del dret civil aragonès limitades a «sólo en lo tocante a los contratos, dependencias y casos en que yo interviniere con cualquiera de mis vasallos, en cuyos referidos casos y dependencias ha de juzgar la expresada sala de lo Civil según las leyes de Castilla» segons el Reial Decret de 3 d'abril de 1711. Es reservaren places pels naturals aragonesos, però el Regent i la Fiscalia estigueren vetats als aragonesos i foren ocupades per castellans.\nReial Audiència de València\nInstitució: Reial Decret de 29 de juny de 1707 i Reial Cèdula de 7 d'octubre de 1707 que determina aplicar el model de les Chancillerias de Valladolid i Granada.\nPresidència: Presidida pel Capità General de València; en els afers estrictament judicials ho era pel Regent.\nComposició: Un Regent, quatre oïdors per als afers civils -en una sala, ampliada després a dos - i cinc oïdors per als criminals -una sala-, un fiscal. Posteriorment es creà una segona fiscalia.\nReial Audiència de Mallorca (borbònica)\nPresidència: Presidida pel Capità General de Mallorca; en els afers estrictament judicials ho era pel Regent.\nComposició: Un Regent, cinc oïdors per als afers civils i criminals -en una sala-, un fiscal i un algutzir major, i era presidida per la primera autoritat militar.\nInstitució: Decret de Nova Planta, 16 de gener 1716\nPresidència: Presidida pel capità general de Catalunya; en els afers estrictament judicials ho era pel regent.\nFuncions: òrgan de justícia territorial subordinat a les resolucions del Consell de Castella i òrgan de govern subordinat teòricament al capità general de Catalunya, però amb qui governa a través de l'assoliment del Reial Acord formant una bicefàlia que originarà conflictes competencials.\nComposició: Un regent, deu oïdors per als afers civils -en dues sales- i cinc per als criminals -una sala-, dos fiscals i un algutzir major.\nAls Regnes castellans d'Índies després de la Nova Planta del segle xviii a les Reials Audiència d'Índies se'ls va agregar un Regent, que en la pràctica es va encarregar de dirigir aquest òrgan, i un altre fiscal. Gradualment, més per evolució espontània que per reformes legals, es van convertir essencialment en tribunals d'apel·lació. També es reinstal·là la Reial Audiència de Buenos Aires el 1783, i es creen les dues últimes:\nReial Audiència de Caracas en 1786\nReial Audiència de Cuzco el 1787\n↑ B. Bennassar, J. Jacquart, N. Blayau, M. Denis, F. Lebrun. Historia moderna (en castellà). Ediciones AKAL, 2005, p. 156. ISBN 8476009909.\nAudiència reial (Tribunal del rei) Enciclopèdia Catalana\nAudiència reial (Òrgan d'administració de justícia) Enciclopèdia Catalana\n«Audiencia real». Enciclopedia Aragonesa. [Consulta: 19 març 2011].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Reial_audiència&oldid=26371624»\nDarrera modificació: 16 feb 2021 a les 22:40


Balanç positiu i bones xifres de participació pel Nadal Multiesportiu de Reus\nBona part de les activitats ha superat el 60% d'afluència i alguns esports han arribat al 100%\nActualitzada 11/01/2022 a les 16:10\nEl Nadal Multiesportiu de Reus, l'alternativa de lleure i esportiva portada a terme per la regidoria d'Esports i Reus Esport i Lleure al llarg dels matins de les vacances de Nadal per completar l'oferta d'oci a la ciutat en aquest període festiu, ha obtingut un balanç molt positiu per part dels participants, segons es desprèn de l'enquesta de satisfacció realitzada un cop contemplades les activitats. El 90% dels enquestats ha valorat de manera molt positiva tant el nombre d'activitats com el funcionament d'aquestes. Quant a la participació, una bona part de les activitats ofertades ha superat el 60% d'afluència i fins i tot en alguns dels esports s'ha arribat al 100% de la capacitat.\nLes activitats esportives programades, dirigides al públic infantil i juvenil, han volgut apropar als més joves els hàbits saludables i el coneixement de nous esports. Aquestes es van organitzar de forma descentralitzada, a les instal·lacions esportives municipals i indrets a l'aire lliure, per adaptar-se a les mesures sanitàries vigents i també es van extremar les mesures de prevenció, amb la supervisió dels inscrits per accedir a les instal·lacions, les distàncies de seguretat, la neteja, el ratis d'afluència... etc. Puntualment, es van produir baixes respecte a les inscripcions realitzades inicialment degut a confinaments. En aquest context, el 87% dels participants ha valorat molt positivament les mesures de prevenció en les activitats.\nPel que fa als esports amb més seguiment i més ben valorats, han estat el voleibol, que es va dur a terme al nou polilleuger Joan Rebull els dies 3 i 4 de gener, seguit d'activitats com el futbol sala, el patinatge, l'activitat familiar de jocs de pistes al passeig de la Boca de la Mina, o el tennis taula realitzat a les instal·lacions pròpies del Club Tennis Taula Ganxets de Reus.\nEl regidor d'Esports, Pep Cuerba, considera que «el Nadal Multiesportiu ha suposat una bona alternativa d'oci i esport en l'actual moment de la pandèmia. Una situació que esperem que l'any vinent ja s'hagi superat i què, en qualsevol cas, s'afrontarà amb la tranquil·litat d'oferir les activitats adequades a cada moment».\nComenta el contingut : Balanç positiu i bones xifres de participació pel Nadal Multiesportiu de Reus


Projecte Life Priorat | Vins i Caves Perelada\nHome / Coneix-nos / Filosofia I+D / Projecte Life Priorat\nJa fa anys que Perelada va decidir apostar per l’elaboració de vins d’alta qualitat. Allò que alguns denominen vins d’alta expressió. Aquest nou enfocament s’ha concretat en una sèrie d’inversions en investigació i desenvolupament.\nPerelada és un celler arrelat i compromès amb el seu entorn, l’Empordà. és per això que participa al programa Life Priorat, un projecte subvencionat per la Unió Europea i que, malgrat el seu nom, va més enllà dels límits de la D.O.Q. Priorat amb l’objectiu de desenvolupar i avaluar un sistema sostenible de viticultura de muntanya que redueix al màxim l’impacte al paisatge, el sòl i els cursos d’aigua, sense renunciar per això a seguir obtenint raïms que permetin elaborar vins de qualitat excepcional. Tot i el seu nom, el projecte Life Priorat es duu a terme simultàniament en cellers de les D.O. Priorat, Empordà i Côtes du Rhòne, i té com a objectiu l’elaboració d’un manual de bones pràctiques aplicable a nivell europeu.\nL’agresta Finca Garbet de Perelada, una vinya de dotze hectàrees cultivada en terrasses a la vora del Mediterrani, és un banc de proves immillorable per a les tècniques que desenvolupa el projecte Life Priorat. A ella gairebé no es fa servir maquinària, evitant així la compactació del terreny i facilitant el bon drenatge. La verema es realitza de forma manual, utilitzant caixes de vint kilos.\nLa salvaguarda del paisatge.\nLa reducció de l’impacte sobre la coberta del sòl (erosió, pèrdua de capacitat, morpholysis...).\nLa protecció dels recursos fluvials situats a prop d’àrees de collita (contaminació, eutrofització, inundacions, alts nivells d’explotació...).\nAquesta iniciativa de la Fundació Fòrum Ambiental en la qual participa Perelada pretén en última instància elaborar un manual de bones pràctiques ambientals en viticultura de muntanya que seguirà les recomanacions de la Carta del Paisatge Europeu i que servirà de guia als cellers de tota Europa que produeixen a aquest tipus d’entorns. Life Priorat marcarà les exigències indispensables per obtenir l’etiqueta verda o la concessió de certificat ambiental en l’ús del sistema de viticultura de muntanya sostenible.\nArrel de la seva participació al projecte Life Priorat, Perelada ha instal·lat a Garbet una complexa estació meteorològica que permet determinar quines són les necessitats fitosanitàries i de reg de la finca. D’aquesta manera s’evita l’ús excessiu i innecessari tant d’aigua com d’herbicides, fungicides, pesticides...\nA l’estació meteorològica de Garbet es mesuren paràmetres com la humitat relativa, la temperatura, la quantitat de llum que rep la planta, la pluviometria, la velocitat i direcció del vent, la humectació de la fulla causada per la rosada...\nA més, l’estació meteorològica de Garbet inclou també un control de reg que comprova quin és el funcionament exacte del reg per degoteig, sensors d’humitat col·locats al subsòl a diferents profunditats, un dendròmetre que mesura la dilatació i la contracció de la planta per tal de determinar quina és la seva necessitat d’aigua...\nEls enòlegs de Perelada poden consultar en qualsevol momento a través del sistema informàtic quines són les condicions de la Finca Garbet. A més, disposen tant d’una previsió meteorològica sobre la finca a una setmana vista com d’un sistema que, tenint en compte paràmetres com ara la humitat, la temperatura o el vent, els alerta del risc d’aparició de plagues.\nTot plegat els permet respondre immediatament a les diferents circumstàncies de les vinyes, podent ajustar al màxim les pràctiques vitícoles més adequades a cada moment, prescindint de l’ús innecessari d’aigua i fitosanitaris.\nRecerca a les vinyes\nCeller de Microvinificació