Des de la companyia Terra Teatre fem espectacles amb l’atenció posada en el e passa al nostre voltant i amb la vocació de traslladar idees a través de l’emoció del gest, la paraula, la música i la poesia. Cada dia treballem per culminar aquell moment màgic en el que l’espectador es transforma després d’haver passat pel ritual de l’escena.\nFem teatre professional que s'enmarca dins de l'etiqueta de teatre visual. Si bé tot el teatre és visual, a Terra Teatre donem una importància singular a la poètica de la imatge. Treballem un art que suma elements i és per això que no renunciem a la poètica de la paraula. Per tan, què defineix la nostra proposta? Pensem que la paraula adequada és LA PROVOCACIÓ. I aquí ens cal una explicació: volem provocar als espectadors emocions i reaccions. El teatre no ha de ser només un art estètic, ha de ser un art compromès amb la societat i per fer-ho les nostres eines son la paraula i la imatge.\nUs convidem a formar part de la Companyia TERRA TEATRE! L'Aixeta ens permet una nova relació amb el públic i fer un pas més enllà amb la gent que té ganes de seguir-nos i que els nostres projecte tirin endavant. Us convidem a que visiteu els nostres nivells de subscripció i que trobeu el que millor s'adapti a la vostra butxaca. Ens comprometem a tenir amb vosaltres una relació continuada. Us convidarem a veure tot allò que fem (assaigs, actuacions, conferències, reunions, etc). Volem que les vostres aportacions configurin de manera directa el nostre treball. Així doncs, prepareu-vos per entrar dins del món del teatre. QUE S'OBRI EL TELÓ DE LA VOSTRA VIDA! ARA, SEREU ELS PROTAGONISTES DE L'ESPECTACLE!!!!! BENVINGUTS A TERRA TEATRE.\nTerra Teatre supports:\nTerra Teatre is supported by:\nObjectiu per aquest 2021 aconseguir 30 micromecenes.\nLA FARMACIOLA DEL MALALT IMAGINARI segueix els seu camí\nTERRA TEATRE US DESITJA UN 2021 FANTÀSTIC I PLE D'EMOCIONS!\nSi us feu mecenes de Terra Teatre abans que acabi l'any 2020 us regalarem una entrada.\nJa tenim 6 mecenes! Moltes gràcies!\nPer 2 eurets feu-vos mecenes de Terra Teatre! La vostra gota fa que ragi l'aixeta de Terra Teatre!


Cultura es compromet a iniciar la construcció de l'arxiu comarcal de les Garrigues durant el 2017\n27/01/2017 - 18.30\nEl director general d'Arxius, Jusèp Boya, amb l'alcalde de les Borges Blanques, Enric Mir, i altres responsables municipals i de Cultura, visitant els terrenys on s'ubicarà l'arxiu comarcal de les Garrigues. Imatge del 27 de gener del 2017. (Horitzontal)\nACN Les Borges Blanques.-El director general d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni del Departament de Cultura, Jusèp Boya, i el cap del servei de coordinació general d'Arxius, Enric Cobo, han expressat la voluntat del Departament de Cultura d'iniciar la construcció de l'arxiu comarcal de les Garrigues durant aquest any 2017, segons han explicat des de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Boya i Cobo han expressat aquest compromís en la reunió celebrada aquest divendres a al consistori borgenc, en la qual l'alcalde Enric Mir, l'equip d'arquitectes i tècnics del consistori i els responsables de l'obra han presentat el projecte executiu del futur arxiu, que s'ubicarà al solar de l'antiga caserna de la Guàrdia Civil. L'equipament, que ha de tenir una funció i un servei comarcal, es preveu finalitzar abans de 30 mesos i comptarà amb una inversió aproximada d'uns dos milions d'euros. Boya ha destacat que "serà un equipament modern, del segle XXI i polivalent, que permetrà la realització de moltes altres activitats culturals".\nEl director general d'Arxius ha emplaçat els responsables borgencs a continuar treballant en els pròxims mesos amb el desenvolupament tant del procés administratiu que s'ha de dur a terme des de l'Ajuntament de les Borges, com en la presentació a les altres administracions locals potencialment interessades com pot ser el cas del Consell Comarcal de les Garrigues, la Diputació de Lleida i la resta dels ajuntaments garriguencs. L'alcalde de les Borges Blanques ha volgut agrair la col·laboració "en aquests moments encara de retallades a nivell de pressupost de Cultura, la vocació i l'interès de part dels directors de tirar endavant l'arxiu comarcal de les Garrigues i posar-ho com una prioritat a nivell de Departament".


El Consell Comarcal atorga 2 milions d'euros en beques de menjador escolar | Mataró Ràdio\nDc, 22/10/2014 - 09:28\nEl Consell Comarcal del Maresme ha atorgat prop de 3.650 beques de menjador escolar per valor de pràcticament 2 milions d’euros. L’ens comarcal ha rebut un total de 7.215 sol•licituds de beques menjador per aquest curs i, una vegada avaluades totes les peticions, se n’han concedit la meitat, un total de 3627. Degut a la seva situació, la beca cobrirà el 100% de la despesa de menjador de 55 menors. La resta de famílies que reuneixen tots els requisits establerts a les bases de convocatòria rebran un ajut equivalent al 50% del cost del servei de menjador escolar.\nEl Departament d'Ensenyament va comunicar al CCM que per aquest curs escolar traspassaria prop de 2 milions 300mil euros per a cobrir les necessitats d'ajuts de menjador escolar. En aquest primer atorgament que s'ha fet s'inverteixen pràcticament 2 milions d’euros i, la resta, es reserva per a un segon atorgament que contempli la resolució de possibles incidències.\nLa consellera de Benestar Social i Educació del Consell Comarcal detalla que la quantitat que ha atorgat la Generalitat aquest any és similar a la de l’any anterior. Això si no es té en compte que el curs passat es va fer una aportació extraordinària per complementar l’atorgament de beques. Una segona aportació que aquest curs està pendent de confirmació. Aquest any s’han rebut més sol•licituds de beca que l’any passat, però Serra ho atribueix a una qüestió de calendari.\nAquest curs 2014/2015 és el primer en què s'han establert uns criteris homogenis de concessió de beques de menjador escolar a Catalunya, tot i que el Consell Comarcal del Maresme fa dos anys que es va adaptar a l’aplicació d’aquesta concessió unificada. Aquelles sol•licituds que superen el llindar de renda familiar establert.\nConsell Comarcal del Maresme, ccm, Beques Menjador escolar


Olga Xirinacs: AMOR CREAT\n“En un pensament creador reneixen mil nits d’amor oblidades que l’omplen de grandesa i d’elevació. I els que a les nits s’uneixen i entrellacen amb voluptuositat bressolada, fan un treball seriós, apleguen dolçor, profunditat i força per a la cançó d’algun poeta que ha de venir i que sorgirà per a expressar delícies fascinants. ” (R. M. Rilke. Cartes a un jove poeta)\n¿Quants volums aplegaríem, entre tots, si comptéssim els nostres poemes d’amor, editats o no? I segur que no seria un gènere limitat, per exemple “Poemes d’amor”. No. L’amor hi seria expressat en centenars d’altres observacions fetes directament o de passada, parlant de ciutats, mercats, pobles, deserts i muntanyes, amb gent o sense, hivern o estiu.\nRetinc aquestes dues paraules: ‘voluptuositat bressolada’. És així, bressolada; potser en silenci, potser només entre murmuris, perquè l’acció té tanta energia en la seva suavitat que, alhora, s’enllaça amb altres situacions semblants, que han estat, que són i que encara han de ser. Per força aquesta herència bellíssima i poderosa l’ha de recollir algun poeta que encara ha de venir, i que volem que arribi perquè ens continuï escrivint una història que volem immortal.\nCollage d’OX per a ‘Últimes llums’\nEn milers de poemes, de pintures, d'escultures, de músiques...\nLa font que raja de la inspiració de l'amor no s'estronca.\n16 de desembre de 2014, a les 12:01\nTractant-se d'amor sempre serà immortal per la seva mateixa força de trascendència.\n16 de desembre de 2014, a les 13:52\nHabitacions al mar.\nI no és un haiku.\n16 de desembre de 2014, a les 15:35\nPotser els poetes només són petits missatgers, que es fan ressò pertot arreu de l'única història infinita, l'Amor.\n16 de desembre de 2014, a les 18:15\nI és que hi ha tantes classes d'amor...Molt bonic aquest llibre d'en Rilke i molt profund!\n16 de desembre de 2014, a les 19:36\nPer mi les millors paraules d'amor són les que no semblen d'amor.\n16 de desembre de 2014, a les 20:03\nQue bé s'expressa Rilke, una< v eu que no morirà mai i que interessant el comentari que tu li fas, germana del gran poeta.\n16 de desembre de 2014, a les 20:49\nL'amor és creatiu!\n16 de desembre de 2014, a les 22:33\nL'amor és l'aliment dels versos, els versos l'aliment de l'amor.\n17 de desembre de 2014, a les 10:47\njo també penso que l'amor ultrapassa l'àmbit del poema\ni que m'agraden les revoltes suaus\ns'apropa Nadal o és que tenim l'emotivitat a pell de flor...\nel cas és que fa molt de goig llegir les paraules de Rilke entrelligades amb les teves reflexions\n17 de desembre de 2014, a les 17:12\nL'amor, que tot ho embolcalla i atot dóna sentit...\n17 de desembre de 2014, a les 18:19\nSí, m'agradaria que algun poeta descrivís un dia l'amor que he viscut, amb les seves paraules, que de ben segur el transformarien. A millor. Mentrestant m'hauré de conformar en anar descrivint la resta de la vida que m'envolta, sempre volent-la ennoblir, no sempre aconseguint-ho.\n17 de desembre de 2014, a les 20:34\nPotser només un tema ha generat més poesia que l'amor: el seu contrapunt, el desamor.\nÉs clar que en definitiva parlem del mateix...\n18 de desembre de 2014, a les 18:09\nMolt bon desigs, els expressats, fruit de la consciència i del temps de Nadal.\n19 de desembre de 2014, a les 14:22\nL'amor escrit creix i es da gran, s'alimenta dels mots, tan com els mots s'alimenten de l'amor.\nQuin goig escriure i llegir poemes d'amor... Quan s'estima intensament.\n21 de desembre de 2014, a les 21:48\nFELICITACIÓ I CONTE\nLA VIDA DELS CREADORS


Amat Blog El panot marca Barcelona - Amat Blog\nEl panot marca Barcelona\noctubre 20, 2014 by\tamat\twith\tno comment\nMolts turistes diuen que per veure el millor de Barcelona s’ha d’aixecar la vista enlaire. Edificis modernistes i nous gratacels fan les delícies del visitant de la ciutat comtal que passeja pel centre embadalit amb tanta arquitectura per descobrir més enllà del que té a un pam de nas. Però Barcelona no només es gaudeix a vista d’ocell, el seu paviment tampoc no pot passar desapercebut. Tots aquells que hagin seguit la ruta del Modernisme hauran identificat un dels símbols de la ciutat ja que, en vermell, assenyala el camí a seguir per descobrir els tresors de Gaudí.\nEl conegut panot de flor, o més comunament conegut com a rajola, s’ha convertit, amb el pas del temps, en marca Barcelona.\nAquest panot, model “flor”, representa de forma esquematitzada una flor de quatre pètals dissenyat en pedra el 1900 per Josep Puig i Cadafalch i col·locat a l’entrada de la Casa Amatller. De fet, hi ha dues teories que senyalen el seu significat. Segons el Museu D’Història de Catalunya representa la flor d’una ametller i, a la vegada, una tauleta de xocolata, ja que el propietari de la casa n’era fabricant ( “Xocolates Amatller”).\nEl 1926 es va introduir de forma generalitzada i ara és típic del barri de l’Eixample convertint-se així en símbol urbà.\nAra, però, s’ha decidit introduir uns nous panots amb un disseny que recull un altre característica de la personalitat de Barcelona: els plataners. Aquests arbres han format part de la iconografia de la ciutat, presents en una gran majoria de carrers, ja que s’adapten molt bé a l’ambient urbà i proporcionen ombra.\nA partir d’aquest mes d’octubre es podran veure aquests dissenys de Terrades Arquitectes a l’ampliació de la Diagonal, entre Francesc Macià i Passeig de Gràcia. Les rajoles són de color gris verdós i introdueixen moltes millores tècniques en relació a l’absorció de l’aigua i la contaminació pel diòxid de carboni.\nTot i adaptant-se als temps moderns, la ciutat manté viu l’esperit Modernista i innovador que tant la identifica. La marca Barcelona la formen detalls com aquests que, mai millor dit, fan canviar els punts de vista. A partir d’ara ja no hi ha excusa per caminar mirant al terra. Sempre amb compte, és clar.


El grup del PSOE al Congrés dels Diputats ha presentat a la mesa una proposició de llei que pretén regular legalment el final de vida i la mort digna. En els últims dos mesos, els principals partits de l’oposició han fet propostes de llei sobre mort digna.\nEl Partit Socialista ha presentat aquesta setmana al Congrés una proposició de llei reguladora dels drets de la persona en el procés final de la vida, per garantir la mort sense dolor i amb dignitat i l'emparament jurídic als professionals.\nLa proposta dels socialistes segons la seva portaveu “garanteix la mort sense dolor i amb dignitat” i dóna “emparament jurídic als professionals”. El text tracta el dret del malalt a la informació, a la presa de decisions autònomes i a que es respectin. En aquests casos preveu la intervenció del comitè d’ètica assistencial per tal que pugui donar la seva opinió prèviament tenint en compte les opinions dels professionals de salut, pacients i familiars en cas de discrepància mèdica o terapèutica.\nAl text es defineix que sigui obligatori que les instruccions i decisions anticipades del pacient sobre el procés de final de vida s‘incorporin a la història clínica i que hi hagi un accés telemàtic des de qualsevol centre de salut. De la mateixa manera, rebutja la possibilitat que hi hagi objecció de consciència entre els treballadors fent obligatori respectar la voluntat dels pacients.\nActualment hi ha nombroses normes autonòmiques que regulen els moments finals de la vida dels malalts terminals de maneres diferents. Aquesta proposició, però, no contempla ni el suïcidi assistit ni la interrupció de la vida als moments finals.\nEn els dos últims mesos, els principals partits de l’oposició han presentat proposicions de llei sobre mort digna. Amb la iniciativa registrada pel PSOE, la mesa del Congrés compta amb tres proposicions de socialistes, Ciutadans i Unidos Podemos que volen abordar les condicions del final de la vida.\nAccedeix a la proposició de llei del PSOE.\nLourdes Guanter: "Les infermeres ens centrem en la vida, però hem d’estar preparades per acompanyar en la mort"


Història — Català\nHistòria https://cenbn.cat/ca/el-centre/historia https://cenbn.cat/logo.png\nParlar del Centre d’Estudis de la Natura del Barcelonès Nord (CENBN), no és parlar simplement de la història cultural de la nostra ciutat, és parlar en majúscules de Ciència, Política, Economia, Justícia social o reivindicacions Mediambientals.\nOficialment el Centre neix el 23 d’abril de 1985, però els seus veritables orígens se situen en els primers anys de la dècada dels 50 del segle passat, en què un petit grup de membres del Centre Excursionista Puigcastellar (CEP) decideixen organitzar la secció d’Estudis (entre ells: Joan Vaello, Didac Miejimolle i Joan Vicente), a la que posteriorment seguiria el Grup Juvenil de Ciències Naturals també en el CEP, entre els anys 1966 i 1969.\nL’activitat del grup fundador voltava entorn de les excavacions en el poblat ibèric Puig Castellar, tot i que alguns associats també realitzaven recerques en el món de la paleontologia que anaven publicant en revistes científiques de l’època.\nEl gran punt d’inflexió d’aquest grup pioner en la recerca científica de la nostra ciutat, té lloc amb la inauguració (no sense grans entrebancs), del Museu Municipal Puig Castellar el 8 de juny de 1974, als baixos del carrer Mossèn Camil Rossell 75. L’entitat, dedicada fonamentalment a l’exposició museística de materials, constava els seus inicis de 22 vitrines dedicades a les ciències naturals (Geologia, Biologia, Malacologia, ..,) i de 16 dedicades a l’Arqueologia (principalment amb troballes del poblat ibèric del Puig Castellar.). Va ser considerada en aquells moments, una de les millors sala d’exposició museística de Catalunya en Ciències Naturals.\nEl seu tancament l’any 1986, suposava el traspàs de tots els materials i la biblioteca al nou Museu Torre Balldovina en acord signat l’octubre de 1986. Finalment la inauguració del nou Museu es produí el 19 de juny de 1987.\nDavant del més que cantat desmantellament del Museu Municipal Puig Castellar, l’equip que l’havia gestionat va decidir crear una nova entitat que mantingués vius els principis naturalistes. Com a tal, el Centre d’Estudis de la Natura del Barcelonès Nord es constitueix l’any 1985 situant l’adreça oficial al carrer Pirineus, lloc on s’emmagatzemarien a partir d’ara els nous materials, llibres, articles, ... que el grup anava recol·lectant o produint.\nL’any 1985 sortia el primer número del nou butlletí del CENBN que continua editant-se fins al dia d’avui (més de trenta anys després), realitzant intercanvis amb més de 100 entitats, museus i universitats de la península i Europa.\nLa cerca d’un nou espai es tornava cada cop més difícil per la quantitat de materials que aplegaven les col·leccions, i per la manca de recursos econòmics (no era gaire primordial, en aquells primers Ajuntaments democràtics, fer inversions en temes culturals).\nFou la perseverança, la qualitat dels seus treballs científics i les pressions populars que finalment l’Ajuntament va cedir un espai el setembre de 1994 situat al C/ Sant Josep Oriol 5, que tot i ser petit per albergar les col·leccions donava un respir als integrants de les diverses seccions del Museu Municipal.\nEl Centre d’Estudis ha estat sempre present en nombroses reivindicacions populars de la ciutat, al costat de casals, associacions de veïns i entitats mediambientals, ha col·laborat amb entitats científiques, ha editat nombrosos treballs de recerca en Paleontologia, Geologia, Botànica, Malacologia, ... ha fet tota mena de cursets, tallers, conferències, xerrades, ... en el seu local i en el d’altres entitats.\nDesprés de dos anys de malaltia, el traspàs d’en Joan Vicente l’any 2010 va suposar un cop molt dur per l’associació. Tot es va paralitzar, els socis més habituals treballaven i no disposaven de temps per obrir el local, ni per atendre les nombroses demandes que arribaven, ... tot semblava apagar-se.\nPerò la seva empremta que tot ho inundava va fer ressorgir de nou el Centre, amb la generosa predisposició d’en Roser Vicente (filla d’en Joan) que va esdevenir presidenta de l’entitat per unanimitat dels socis.\nDes dels inicis de l’activitat científica (anys 50 del segle XX) s’han recollit, determinat, ordenat i emmagatzemat més de 20.000 mostres de fòssils, minerals, roques, mol·luscos, plantes, ... i es manté un fons bibliogràfic de 15.000 publicacions relacionades amb el món de les Ciències. Tot aquest material està posat a disposició del públic en una nova base de dades consultable en Internet.


Soldeu El Tarter afronta la crisi sanitària del coronavirus preservant els llocs de treball dels seus empleats - La Neu al Dia | Notícies | Actualitat | Reportatges\nPublicat per Celes Piedrabuena | juny 2, 2020\nL’actual crisi sanitària ha exigit a tots una capacitat d’adaptació sense precedents. Les empreses no són una excepció i en la situació sanitària s’afegeix la incertesa sobre l’evolució de la situació econòmica. En aquest marc, ENSISA, societat que explota els sectors de Soldeu El Tarter de Grandvalira, ha anat adoptant des del primer dia una sèrie de mesures destinades d’una banda a garantir la seguretat sanitària, i de l’altra, a la protecció laboral dels seus empleats.\nTan aviat com es va declarar la crisi sanitària el 15 de març, i davant el tancament de l’estació de Grandvalira, Soldeu El Tarter va abonar la totalitat de l’contracte fins al 31 de març a tot el personal temporer, per garantir el seu poder adquisitiu en un moment d’emergència. Gràcies a la col·laboració de Crèdit Andorrà, es va organitzar un dispositiu per lliurar les liquidacions a tot el personal en un entorn protegit i amb la voluntat que qui tingués possibilitat d’agafar un avió pogués tornar. Lamentablement, la suspensió de vols deixar molta gent atrapada al país, el que va activar un seguit de mesures de protecció, amb el suport de l’Honorable Comú de Canillo, Creu Roja i Càritas.\nFins a dia d’avui s’han allotjat gratuïtament 180 persones a les residències d’empleats de ENSISA i s’ha donat cabuda a altres temporers residents a la parròquia encara que no fossin plantilla de Soldeu El Tarter. A mesura que des d’Ski Andorra i des del Govern d’Andorra s’anaven facilitant vols de repatriació, i a l’igual que han fet altres societats\nque componen Ski Andorra, s’ha subvencionat el 50% de el cost dels bitllets d’avió a 229 persones que viatjaven a l’Argentina, Xile i Paraguai. Mentre aquests vols no han estat possibles, s’ha facilitat un ajut a la manutenció per part de la Creu Roja complementada amb les aportacions fetes des dels restaurants de ENSISA.\nPel que fa a el personal fix i semi-fix, no s’ha produït cap reducció de jornada ni suspensió temporal de contracte, havent completat els dies de confinament mitjançant l’anticipació a el mes d’abril de la parada tècnica que habitualment es fa el mes de maig, i tal com marca la llei, amb la compensació de tot el temps no treballat a l’50% amb permís retribuït i l’altre 50% amb dies i hores recuperables, tractant de consumir el mínim de dies de vacances. Això ha permès no haver de recórrer a suspensions de contractes que haurien carregat encara més les finances de Govern.\nEn aquells llocs de treball, que per la seva naturalesa ho permeten, s’ha optat per la flexibilització de jornades i teletreball des de casa, amb el suport de l’departament de TIC de l’empresa. Això ha permès adaptar-se a les necessitats de pares i mares que tenien els fills a casa i mantenir l’activitat administrativa de tots els departaments. Aquestes mesures de flexibilització i teletreball no han repercutit negativament en la productivitat, i marquen una tendència que segurament es mantindrà en ENSISA més enllà de la crisi sanitària actual, incorporant conceptes com la conciliació familiar i la transformació digital dels processos interns. Finalment, des dels departaments de Qualitat i Recursos Humans s’han preparat i implementat els protocols de seguretat que han permès la reincorporació a la feina tan aviat com ha estat possible amb les màximes garanties de protecció. Aquestes mesures s’han complementat amb formació on-line i vigilància mèdica amb el personal de col·lectius vulnerables.\nReducció de el 28% per als càrrecs directius\nEls propers mesos continuen amb una gran incertesa i davant la probable crisi econòmica derivada de la crisi sanitària, la magnitud de la qual és difícil d’avaluar, ENSISA ha adoptat mesures de contenció de la despesa, que també tenen efectes sobre la massa salarial. Per a la temporada 2020-21 es preveu una reducció salarial progressiva mitjançant la no aplicació de la retribució per objectius i la no dotació de el pla de jubilació. L’efecte d’aquestes mesures té molt poca afectació als salaris més baixos i va creixent en funció de la retribució fins a aconseguir una reducció màxima de l’28% en el cas de la direcció de l’empresa. Amb aquestes mesures es protegeix el salari base i especialment els salaris de menys poder adquisitiu, compartint el sacrifici en moments d’emergència però sempre de manera proporcional. A més aquestes mesures són reversibles si el resultat de la temporada no és tan advers com en un principi es podria esperar, permetent esperar fins a abril de al 2021 per fer efectives les mesures, un cop la incertesa s’hagi esvaït en bona part.\nLa responsabilitat social de ENSISA, reflectida en els seus valors i compartida pels seus empleats i accionistes, és un dels eixos estratègics de l’empresa, conscient del seu elevat impacte socioeconòmic al nostre país.\nTot i l’adversitat actual, Soldeu el Tarter encara el futur amb optimisme i tenint molt present el seu paper de motor econòmic dins de Grandvalira i Ski Andorra. La política de recursos humans basada en el manteniment dels llocs de treball fixos i semi-fixos combinada amb una reducció salarial proporcional a l’import dels salaris serà vital per mantenir una plantilla cohesionada i motivada per afrontar les dificultats dels propers mesos.\nPrevisió data d’obertura per a l’estiu\nAmb el context actual, Soldeu El Tarter preveu l’obertura de les activitats d’estiu de el 4 de juliol a l’13 de setembre, a el mateix temps que l’empresa es prepara per a una temporada d’hivern 2020-21 que tot i la incertesa es confia que dia a dia tingui millors perspectives.\nPreviousMàxima qualificació per a la RFEDI\nNextTragèdia amb la mort del jove freerider Hugo Hoff al Mont Blanc\nRFEDI – Declaració de suport al projecte als Pirineus dels Jocs Olímpics de 2030


Sorteig del premi Cartri - I els guanyadors són ... | PadelMaig\nbenvinguda / Marques / Cartri / Sorteig de Cartri - I els guanyadors són ...\nCartriServei de notíciesMarques\nTota la setmana passada ha tingut lloc una competició Cartri perquè guanyis el Cartri Wolf, més una motxilla i una bossa de tocador. El sorteig va retornar el seu veredicte. Descobreix els guanyadors!\nLot número 1: la raqueta Cartri Wolf\nEl guanyador de la raqueta és ... Kevin fanàtic !\nLot número 2: la motxilla Cartri Wolf\nEl guanyador de la motxilla és ...Patrick Perrée !\nLot número 3: la bossa de bany Cartri Wolf\nEl guanyador de la bossa de tocador és ...Gauthier Lecomte !\nGràcies a tots per participar. Els guanyadors, no dubteu en contactar Cartri França per reclamar els vostres regals!\njoc de competicióDibuixar


Hola a tets i a tots,,, us informe que el Club Natació de Cullera junt a la Federació Valenciana de Natació, van a fer el 1er Campionat de llarga distancia en aigues obertes, 10 km el proper dia 23 d'Agost,, a vore si es fem l'anim, es tracta de acabar la prova, doncs es molt llarga,, el trajecte estara amb alguna companya que altra, les meduses, jeje, doncs enguany , ja n'he pogut divisar alguna , justament el dia 1 de maig quan vaig anar amb uns companys de travessies a entrenar a eixes aigues, en vam vore ja alguna que altra,, pero es tracta de gaudir la travessia, ara, aixo si,, ANEM UN POC PREPARATS, DONCS SON 10000 METRES, no es una travessia de les xicotetes, que diem,,, JA ERA HORA QUE FEREN UNA ACI A LA TERRETA NOSTRA D'AQUESTA DISTANCIA, VINGA ANIMEUVOS, ens vegem a Cullera el dia 23.\nHe de dir que la prova es per a gent federada, esta tot a la web del club de Cullera o de la Federacio Valenciana de Natació.\nOBERT JA EL PLAÇ PER LA INSCRIPCIÓ.\nPublicado por Rafa Muñoz en 10:50 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nPublicado por Rafa Muñoz en 9:01 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nA les 9 am, del diumenge eixim Vicent, Paco i jo, cap a Valencia a fer la Volta a Peu, on estan inscrites 50000 persones,, sera tot un formiguer, veritat??\nL'eixida es en la Alameda, i com que ja tenim dorsals, anem directes a vore si trobem el mes a prop possible un lloc per aparcar el cotxe,, cosa dificil en aquest dia.\nJose , per motius d'alergia, no pot vindre,, te alergia a alçar-se mati els diumenges, i aixo a fet baixa, jeje, altra vegada sera.\nQuan podem aparcar, ens posem els dorsals, i anem corrents cap a la linia de sortida,, QUE VEGEM??? TOT UN FORMIGUER DE GENT ,, QUE BARBARITAT.\nUna vegada donen la sortida, la gent que esta amontonada a les vores de la Alameda, i quan dic alameda es TOTA LA ALAMEDA, va poc a poc agafantse a correr a la altura per on pasen els primers corredors,, aço es de bojos.\nVeig a Noemi, una nadadora del Dom Bosco, vam nadar la Marato del UPV, al mateix carril, .., jo avui estic rebentat, no puc alçar els peus, just per no tropeçar amb l'asfalt,, sera per la carrera a Xest d'ahir i signes de vellea, jeje.\nBo, finalment com que anem a anar a la marxeta, tots tres, Paco, Vicent i jo, anem a un pas que tot i aixi me costa al principi portar, pero finalment l'acabem que es el que importa.\nQuan estem eixint vora riu ja dalt del cotxe, ja amb la samarreta de la prova arreplegada i tot, encara es veu una marea humana de gent corrents per Valencia.\nL'any que ve tornem.\nPublicado por Rafa Muñoz en 3:44 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nAvui ens anem cap a Xest, a fer la volta a peu,, Vicent, Jose, Paco i jo, tota la tropa, es la primera vegada que la anem a fer, encara que el poble es vei, jo me'l conec un poc,, aixi que vaig amb ventaja, o aixo pensava, jeje.\nCap a les 18'30 donen la sortida, som uns 700 corredors, molts del nostre poble i coneguts, Paco se'n va davant, i Vicent al poc de temps tambe, Jose i jo ens quedem al darrere tots dos junts.\nAl quilometre 5 li dic a jose que jo men vaig, que ens voriem a meta,, anava a vore si podia agafar a Vicent, doncs tenia clar que a Paco no podia ser, es tot un crack.\nComence a adelantar a la gent, i cap al quilometre 7 veig a Vicent a la llunyania, poc a poc vaig apropant-me, pero tot i aixo com que al poble de Xest s'estreta, i la gent va apretant la marxeta,, no arribe a juntar-me amb ell, per poc, nomes em falten uns cinc corredors, llastima veritat?, finalment faig un temps de 51 minuts,, prou fotut, pero el que importa es acabar, jeje.\nAra demà cap a la volta a peu de Valencia, pense que aquesta l'he feta pensant amb la de dema, sense preses ni corregudes.\nPublicado por Rafa Muñoz en 15:00 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nPublicado por Rafa Muñoz en 5:36 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada


Sons del Camí retornarà la música en directe a la Basílica de la Seu i al Claustre del Museu Comarcal | NacióManresa\nSons del Camí retornarà la música en directe a la Basílica de la Seu i al Claustre del Museu Comarcal\nLa 7a edició se celebrarà del 21 al 24 de juliol en el marc de les Festes de Sant Ignasi\nper Redacció , 15 de juny de 2020 a les 14:14 |\nRoger Mas participarà al Sons del Camí | Esteve Plantada\nLligat al projecte de ciutat Manresa 2022 i dins el seu eix Batega, Sons del Camí és un cicle de música en directe i en petit format que permetrà tornar de gaudir de la música en directe a l'aire lliure o en interiors, formant part d'un col·lectiu i d'una manera segura i que, per setè any consecutiu, contribueix a enriquir l'estiu cultural i artístic de la ciutat.\nLa setena edició del cicle torna a combinar els concerts de pagament amb els gratuïts. En el primer cas, la programació inclou a Roger Mas i Ferran Palau a l'interior de la Basílica de la Seu. En el segon cas, el Claustre del Museu Comarcal acollirà dos projectes musicals amb accent local, Itzipa i Mediterràniam. A partir d'avui ja es poden reservar i aconseguir les entrades anticipades.\nDes de l'any passat, Sons del Camí compta amb un lloc web propi www.sonsdelcami.cat, on s'hi pot consultar el programa, tota la informació sobre les actuacions, enllaços dels artistes, l'històric de les sis edicions anteriors i des d'on es poden comprar i reservar entrades. Per als dos concerts gratuïts cal la reserva d'entrada, que es farà efectiva amb l'abonament d'1,5 euros solidari. En el cas dels dos concerts de pagament (12 euros entrada anticipada, 15 euros a taquilla), l'organització destinarà 1,5 euros de cada entrada també a un projecte solidari. Per a aquests dos concerts de pagament també hi ha l'opció d'aconseguir un abonament anticipat pel preu de 20 euros.\nLa reserva i compra d'entrades anticipades també es podrà realitzar a través dels webs manresa2022.cat i manresaturisme.cat, o bé presencialment, a l'Oficina de Turisme de Manresa (Plaça Major, 10) en el seu horari d'atenció. També es podrà aconseguir localitats a la taquilla de cada espai, una hora abans de cada concert, però es recomana fer la compra o reserva anticipadament per a minimitzar el màxim les aglomeracions als punts d'accés als concerts.\nAmb consonància amb els valors de solidaritat, acollida i cooperació que representa Manresa 2022, Sons del Camí col·labora i destinarà una part dels beneficis econòmics obtinguts a una entitat solidària de la ciutat. En aquesta ocasió, serà l’Associació Siriana Integració i Concòrdia, la primera entitat de Manresa formada per un grup de persones refugiades originàries de Síria que volen aportar la seva experiència per a donar suport a persones que visquin processos de refugi, orientant-los i generant petits projectes que contribueixin a la seva integració i qualitat de vida, al mateix temps que participen d'activitats de la ciutat i comparteixen la riquesa de la cultura de Síria. La tria d'aquesta entitat es deu a què els efectes de la Covid-19 i l'emergència social i sanitària que se'n deriva han estat especialment virulents en l'àmbit dels camps i de les persones refugiades.\nEl programa de concerts de 2020\nDimarts 21 de juliol, 21.00 h - Claustre del Museu Comarcal de Manresa\nProjecte musical emergent que es mou en l’arrel tradicional, agafant tant sons mediterranis com d’arreu del món. La seva essència parteix del joc de les veus d’Anna Jané i Clara Sorolla, que s'entrellacen amb la guitarra de Pau Duran Gual, el contrabaix de Sandra Ruibal i la percussió de Dídac Moral. Amb Estatz, on el temps es transforma en matèria i la matèria es transforma en temps, volen que transitem amb ells en un viatge de sensacions i sentiments que ens faran canviar.\nFerran Palau: Kevin\nDimecres 22 de juliol, 21.00 h - Basílica de la Seu\nKevin és un disc de pop que mira de reüll al soul més ‘easy-loving’, però podem interpretar-lo com un disc de cançons d’amor? En l’univers Palau les preguntes mai tenen una resposta clara, però és evident que ens trobem davant la seva obra més romàntica i colorista, en la que el tu i el jo que sempre protagonitzen les seves lletres, es converteixen en un micro univers on cada punt de vista esdevé una possible nova dimensió.\nDijous 23 de juliol, 21.00 h - Basílica de la Seu\nRoger Mas encarna perfectament el prototip del cantautor: agermanar música i poesia, autoria i interpretació, però també novetat i tradició. Poeta entre músics i músic entre poetes, ara, amb una veu en plena maduresa, se’ns endú de viatge al Parnàs, al jardí dels poetes, amb noves cançons, adaptacions de melodies tradicionals i poemes musicats d’autors tan diversos com Amadeu Vidal i Bonafont, Miquel Martí i Pol, Joan Maragall, Salvador Espriu o Eulària Anzizu.\nMediterràniam: El jardí dels sentits\nDivendres 24 de juliol, 21.00 h - Claustre del Museu Comarcal de Manresa\nMúsica contemplativa amb sonoritats i instruments d'arreu i amb la natura com a inspiració. Parteix del coneixement de les músiques tradicionals catalanes, àrabs i de l'Índia per a crear noves músiques conscients, que promouen el creixement humà. El jardí dels sentits és música innovadora i alhora antiga, profunda i també lleugera, amb el flautista manresà Albert G. Galbany, Joan Miró al llaüt àrab i a la guitarra espanyola, i Mario Ersinger a la percussió.\nSons del Camí és un cicle organitzat per l'Ajuntament de Manresa i la Fundació Turisme i Fires de Manresa dins del projecte Manresa 2022. Compta amb el suport de l'Obra Social La Caixa i la Diputació de Barcelona. I amb la col·laboració de la Basílica de Santa Maria de la Seu, la Cova de Sant Ignasi i l'Associació Siriana Integració i Concòrdia (ASIC).\nEl disseny de la imatge del cartell d'enguany i les seves aplicacions correspon a Duplex Creativity.\nCultura i Espectacles, clàssica, seu, Sons del Camí, música


Actualitat Poders Buch s'ofereix a liderar JxCat\nEl conseller d'Interior diu que "poden comptar amb mi"\nPoders 23/06/2019 11:57\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, s'ha ofert oficialment aquest diumenge a liderar el nou espai postconvergent que en resulti de l'ordenació de JxCat, PDeCAT i la Crida i ha assegurat que si el partit i els militants creuen que el seu és "el perfil bo", hi estaria disposat. "Poden comptar amb mi", ha afirmat Buch en una entrevista al programa Via Lliure de RAC1.\nSegons Buch, "deu anys d'alcalde, sis al davant de l'Associació Catalana de Municipis i un a Interior" l'avalen. Tot i això, ha afegit que ara estan "a la pretemporada" i que el "ball de noms" entra dins la normalitat.\nDesprés de la constitució dels ajuntaments, els contactes es multipliquen entre tots els sectors per abordar el format de la reorganització, l'estructura de la qual es dotarà JxCat i també quins són els lideratges més adequats.\nMiquel Buch JxCAT


Documental sobre el supermercat de Nova York en el que s’inspira el nou Supercoop Manresa\nEl documental podrà veure’s aquest dimarts dia 19 a les 7 del vespre a l’Espai Rubiralta. Supercoop Manresa ja s’ha constituït oficialment com a cooperativa i serà un dels dos primers supermercats cooperatius de Catalunya que obriran durant el 2020.\nPrimer consell rector de Supercoop Manresa després de firmar la constitució de la cooperativa davant de notari.\nAquest dimarts torna a projectar-se a Manresa el documental ‘Food Coop’, sobre el supermercat de Nova York en el qual s’inspira el nou supermercat cooperatiu que obrirà durant el 2020 a Manresa, un dels dos primers d’aquestes característiques que ho farà a Catalunya. La projecció de dimarts es farà a partir de les 7 del vespre a l’Espai Rubiralta (Muralla de Sant Francesc, 14). Si bé la projecció és gratuïta, cal tenir en compte que l’aforament és limitat.\n‘Food Coop’ ja va projectar-se a Manresa el maig de 2018 i de 2019 en el marc dels actes paral·lels de la Mostra d’Economia Social de Manresa i de la Festa del Riu. Arran de la primera projecció, precisament, en va sorgir el primer grup de persones interessades en obrir un supermercat similar a Manresa i el Bages.\nEl documental s’endinsa en l’ànima de Park Slope Food Coop, un dels supermercats d’aliments cooperatius més antics dels Estats Units. Explica la història i el funcionament quotidià d’aquest supermercat cooperatiu, que des de 1973 agrupa més de 16.000 socis al barri de Brooklyn, que treballen cada un d’ells 3 hores mensuals per tenir l’opció de comprar el millor menjar de Nova York i al millor preu possible. A l’ombra de Wall Street, Park Slope Food Coop representa una tradició nord-americana poc coneguda però que està en auge.\nL’èxit d’aquesta cooperativa dibuixa altres models per canviar els sistemes de producció i distribució d’aliments i ha inspirat la creació de diversos projectes de supermercats cooperatius arreu del món. Ara també a Manresa i el Bages. I planteja diferents interrogants, com fins on pot arribar el cooperativisme de consum alimentari, o quines dimensions han de tenir els projectes d’aquest tipus. Suercoop Manresa està previst que obri al llarg de l’any 2020. Diferents persones interessades en el projecte ja estan treballant en la seva preparació des de fa mesos.\nEl 15 d'octubre es van constituïr formalment com a cooperativa\nDe fet, el grup impulsor ja s’ha constituït formalment com a cooperativa. Ho van fer el 15 d’octubre passat. El primer consell rector està format per 13 persones a títol individual i per les cooperatives Frescoop i Cal Cases. En les pròximes setmanes Supercoop Manresa començarà una campanya d’informació i captació de persones sòcies. La principal singularitat del projecte precisament radica en el paper que hi juguen les persones sòcies, autèntiques propietàries del supermercat i que permet que es pugui assolir una cistella de la compra més saludable i econòmica.\nArxivat a: SUPERCOOP MANRESA\nVols formar part del supermercat cooperatiu?\nManresa i Barcelona tindran els primers supermercats cooperatius de Catalunya


Brasil: a Rio de Janeiro, els nens del carrer donen una nova direcció a les seves vides | Caritas Suïssa | Sublimis\nA Rio de Janeiro, els nens de carrer donen una nova orientació a la seva vida\nEntre les persones que viuen al carrer o en posició a la gatzoneta, els nens i els joves estan funcionant amb grans riscos, perquè el seu accés a Els serveis socials són molt limitats i els seus drets fonamentals no estan garantits. Molts addicionalment no saben llegir o escriure, per falta d’haver acabat fins i tot l’escola primària. Aquest handicap, acumulat en dies sense estructura, abús de drogues i comportaments violents, és un obstacle gairebé insuperable per a l’entrada al món del treball.\nLa nostra parella, l’organització sense ànim de lucre São Martinho amb la qual hi ha caritas Switzerland Ha estat treballant amb èxit durant uns 35 anys, té més de tres dècades de treball en el camp de treball amb nens i adolescents del carrer. Estava parlant d’un especialista i va adquirir una reputació nacional i internacional. Aquest projecte té com a objectiu la integració social dels nens i adolescents que viuen al carrer, a les cases ocupades o als pobres barris de Rio de Janeiro. Ofereix activitats d’oci, compleix les necessitats d’aquests joves desfavorits, els integra al mercat laboral i realitza activitats de lobbying.\nL’equip de resposta de São Martinho es mou cada dia. Als carrers dels barris pobres i Faveles de Rio. Distribueix articles d’alimentació i higiene als nens i adolescents que viuen al carrer, organitza tallers en el lloc i informa a la gamma d’activitats de l’organització. El projecte ofereix als nens i adolescents esportius, activitats culturals, recreatives i educatives que han de suposar el desenvolupament de la seva autonomia, així com la seva “capacitat d’adaptar-se a la societat” i obrir noves perspectives personals, socials i professionals.\nEls centres de l’organització aconsellen i supervisen els nens i adolescents vulnerables. Un equip interdisciplinari d’especialistes (psicòlegs i pedagogs femenins, treballadors socials, advocats) s’ocupa d’ells, organitza reunions amb les seves famílies i fa visites a casa en casos difícils. També proposa un Consell Social i Jurídic als beneficiaris i les seves famílies i esbossar amb ells plans i supervisió de suport individuals. L’equip s’orienta, ja que necessitava les parts interessades a les agències especialitzades de la Xarxa Jurídica (Drets del Nen).\nEl curs de preparació per a la formació professional es refereix a aspectes tècnics (com la comunicació oral i escrita) i el comportament (per exemple, cursos posturals i savoir). Aquestes activitats tenen com a objectiu promoure l’ocupabilitat de la joventut socialment vulnerable mitjançant mesures de formació professional adequades.\nPer tal de garantir la sostenibilitat de l’organització, el projecte se centra en la diversificació de les fonts. Formes de renda i recaptació de fons a São Martinho. Això passa per una remodelació de l’estratègia de recaptació de fons, una professionalització de la telemarketing i la conclusió de convenis de cooperació amb institucions que complementen la seva oferta, per tal d’enviar sol·licituds conjuntes a donants nacionals i internacionals.\nPrevious Post - Previous post: Com superar un problema d’intimidació entre els meus gats? General\nNext Post - Next post: Intervencions dentals


Plataforma d'entrenament cognitiu durant el confinament\nFes exercicis d'entrenament cognitiu durant el confinament!\nFes exercicis d’entrenament cognitiu durant el confinament!\nRealitzar activitats cognitivament estimulants és important per a la nostra salut cerebral. De fet, això constitueix un dels pilars per a la salut cerebral que estem ultimant una App que inclourà entrenament cognitiu i que esperem posar a la disposició del voluntaris ben aviat.\nAddicionalment a les activitats específiques del BBHI, l’Institut Guttmann, en col·laboració amb el Grup ICA, ha decidit oferir la possibilitat d’accedir a una adaptació de la seva plataforma GNPT® per a l’entrenament cognitiu de manera gratuïta per a realitzar exercicis seleccionats del GNPT®, en sessions d’una durada aproximada de 30 minuts, tres cops per setmana durant un màxim de 8 setmanes.\nAugment de la percepció d’estrès\nEn situacions com les que estem vivint de confinament per la COVID-19, és freqüent que el nostre cervell se centri en problemes o preguntes que sobrepassen la nostra capacitat d’actuació o sobre les que no podem trobar respostes. Quan això succeeix, augmenta la percepció d’estrès i es redueix la capacitat per a afrontar els desafiaments amb els quals ens enfrontem en la nostra gestió de les activitats diàries. A més, aquestes situacions d’estrès poden acabar influint negativament sobre la nostra salut cerebral, desencadenant nous problemes o disminuint la nostra capacitat de resistència a altres problemes en el futur.\nL’entrenament cognitiu pot ser una bona opció per a centrar i dirigir la nostra atenció, almenys durant un període de temps, cap a activitats cognitivament estimulants que desafien la nostra capacitat de pensar, ens ajuden a tenir una ment activa i a funcionar millor en la nostra vida quotidiana, optimitzant els recursos del nostre cervell. És a dir, l’entrenament cognitiu pot ajudar a minimitzar l’impacte que sobre la teva salut cerebral pugui representar aquesta situació d’estrès, ansietat i aïllament provocada pel confinament.\nPots accedir a la plataforma a través d’aquest enllaç:


MÉS denuncia la indefensió d'autònoms i treballadors afectats pels ERTO\n25 juny 2021 04:54\nEl coordinador de MÉS per Mallorca, Antoni Noguera, ha denunciat aquest divendres la indefensió de molts treballadors afectats per un Expedient de Regulació Temporal de l'Ocupació (ERTO) per força major. Noguera lamenta no només el retard en el pagament de les prestacions, sinó també la manca de coordinació entre el Servei Públic d'Ocupació Estatal (Sepe), que aprova i paga les prestacions. Segons el coordinador ecosobiranista, «hi ha molta incertesa. Molts treballadors varen cobrar mitja nòmina de març i encara no han tengut cap altre ingrés. N'hi haurà que hauran estat dos mesos sense cobrar». És per això que Noguera reclama a les entitats financeres que «avancin el pagament de les prestacions. És ben hora que els bancs s'impliquin en les solucions i retornin a la ciutadania l'esforç fet durant la crisi financera».\nAmb tot, el coordinador ecosobiranista considera que això «no serà suficient» i reclama «la simplificació i agilitació administrativa dels ERTOs per causes productives, sempre garantint de tots els drets dels treballadors i empreses». A més, caldrà, assegura, «prorrogar automàticament les condicions actuals dels ERTOs de força major. A les Illes Balears vivim una situació excepcional amb la pèrdua de la temporada turística. Per tant, demanam a l'Estat allargar-los més enllà de l’estat de l’alarma».\nNoguera també ha instat el Govern espanyol a «rectificar de manera immediata la situació dels treballadors autònoms que han hagut d'abonar les quotes a la Seguretat Social malgrat estar reconeguts com a beneficiaris d'ajudes per l'aturada econòmica de la COVID-19. No té sentit concedir una ajuda si al mateix temps l'estat cobra les quotes. El resultat final és una situació de vulnerabilitat que cal corregir».


Ofici de lector: Una casa on sempre hem viscut\nUna casa on sempre hem viscut\nAutor: Francesc Mompó\nRecorde bé la meua primera visita al Chelsea Hotel. Això era l'any 1990 i jo vivia a Nova York, que és l'única ciutat on realment es pot viure fora del lloc on has nascut. Ho he contat en Història d'Amèrica, em sembla. Això era el carrer 23 i em ve a la memòria un hall bigarrat, ple de pintures i objectes artístics. En aquest hotel Jack Kerouak va escriure On the road, i Leonard Cohen va santificar una apassionada història d'amor amb Janis Joplin. D'aquí ve aquella cançó, Chelsea Hotel, que diu això (i que jo he traduït amb la màxima fidelitat de què he sigut capaç):\nGiving me a head-on in an unmade bed\nWhile the limousine was waiting in the street\nThose were the reasons amb that was New York\n[Et recorde bé al Chelsea Hotel\nParlaves decididament i dolçament\nMamant-me-la al llit desfet\nMentre les limusines esperaven al carrer\nAquestes eren les raons i això era Nova York]\nAquestes eren les raons, certament -i això era Nova York, l'única ciutat que no n'imita cap altra. Tants anys després, el poeta Francesc Mompó ha escrit un llibre en forma de cor, on la sístole s'esdevé a Amèrica, i la diàstole a Europa. Un amor així, partío, necessita còmplices: a l'un costat Patti Smith i Jack Kerouak (qui, si no?). A l'altre, Baudelaire i Lautréamont. Quatre punts cardinals per formar un quadrilàter perfecte, on escenificar un bell combat. Mompó hi parla, amb intensitat i eficàcia, de l'únic sentiment que, al seu torn, no n'imita cap altre: l'amor. "T'odie tant com t'estime", li fa -com si fora Catul- a una bella anònima. I des de l'altre costat se sent com una veu d'ultratomba afirma: "He rebut la vida com una ferida".\nSí, amics, la ferida és el propi amor, i també certa clivella sagrada, la seua més preci(o)sa metonímia. Perquè Atlàntic, ara ja ho podem dir, és un llibre d'amor, un opuscle que podria haver estat ideat per un trobador del segle XIII, amb la condició que hagués llegit -o simplement somiat-, en un ràpid viatge al futur, "Lesbos" de Charles Baudelaire:\nMère des jeux latins et des voluptés grecques\nAquests dies gloriosos passats a la carretera, escoltant Patti Smith, han de concloure necessàriament amb una sentència lapidària: "Seràs fill de la follia". La ferida, que és l'origen del món, mena a aquesta mena de conclusions.\nHe llegit aquest llibre amb un bourbon a la mà mentre escoltava Me and Bobby MacGee, que té la màgia de les cançons agòniques, com han de ser tots els himnes dedicats a l'amistat. I després Carles Duarte, al pròleg, sentencia que "Atlàntic és un llibre que ens obre les portes d'una casa on potser no sabíem que ja havíem viscut". Aquesta casa es diu Literatura i Francesc Mompó és el seu preclar majordom. Escolteu Atlàntic. Després, llegiu-lo. L'ordre de la bellesa segueix aquesta direcció (A la carretera sempre...).\nPublicat per Senyals de fum a 21:14\nPeriodisme sense metàfores\nFaula moral peruana


Relat "Algú ha vist un mitjó desaparellat?"\nInici > detall del relat: Algú ha vist un mitjó desaparellat?\nAlgú ha vist un mitjó desaparellat?\nUn relat de: Miralpeix\nAlgú ha vist un mitjó desaparellat? He fet una rentadora, he agafat la roba neta i mullada amb les mans, me l'he enduta com bonament he pogut fins la finestra que dóna al pati de llums, i he començat a estendre les peces. Com sempre, deixo els mitjons damunt la taula de l'escriptori mentre esperen una parella. Així que la troben, van de pet a l'estenedor. Quan he tingut tota la bugada ben estesa, damunt de l'escriptori hi ha quedat un mitjó desaparellat. Ja he buscat dins del bombo, i pel camí de la rentadora al cel obert; però res de res. A la roba bruta tampoc hi és.\nHaig de confesar que no és el primer cop que em passa. Hi he optat per ajuntar els mitjons desaparellats. Aquest, és un tema que em preocupa profundament. Procuro anar amb la màxima cura de que sóc capaç amb el tema de la roba. Procuro prestar la màxima atenció de que sóc capaç amb cada un dels passos que realitzo en el procés de rentat de la roba. Però tot i així, de tant en tant, tinc una d'aquestes desagradables sorpresas.\nNo és inquietant?\nPerò aquí no acaba la cosa; he picat a la porta de cada un dels veïns d'aquesta honorable escala amb la finalitat de saber si a ells també els quedaven desaparellats, ni que fos de tant en tant, els mitjons un cop feta la bugada. Ja se sap que a casa som una familia com cal, i no és per dir-ho, però els anys que fa que som en aquest bloc i el nostre comportament sempre respectuós i atent amb la resta de veïns, ha fet que m'obrissin les portes de casa seva. Tots s'han avingut a donar la seva resposta. He començat pels de l'àtic i he anat baixant pisos. A mida que en baixava el meu somriure s'anava fent més i més gran. Resulta que tots i cada un d'ells perdia mitjons.\nDesprés, a casa, he començat a rumiar. I he rumiat que aquest tipus de qüestions mai es resolen rumiant. Així que he decidit deixar-me endur per la intuició que és més bona companya en aquestes situacions. I no dirieu mai què m'ha vingut al cap com un flash: l'altre antic misteri de totes les cases.\nSi viviu en un edifici amb ascensor, ja us haureu fixat, que el forat on hi va la cabina és un troç més profund que el recorregut màxim en sentit descendent que la pròpia cabina fa. I de ben segur que una força inexpresable us ha empès a mirar de guaitar per l'anomenat forat de l'ascensor. Indefectiblement sense èxit. Quí ha pogut veure mai el forat de l'ascensor? Doncs bé, estic convençut, que la força inanerrable que ens empeny a llucar pel forat, no és altre que l'impuls que sentim per buscar els nostres mitjons desaparellats.\nAixí doncs, he resolt, demanar la clau de l'ascensor al president de l'escala. És la única manera que podré sortir de dubtes.\nPerò en aquest punt se'm planteja una qüestió inquietant: si fos cert que els mitjons desaparellats van a parar al forat de l'ascensor com carai hi arriben? Es fa ben palès que no d'una forma explicable per Newton. I en aquest punt entrem directament en qüestions que en la nostra societat encorsetada no es van començar a resoldre fins l'arribada d'Einstein. Tan sols fa cent anys. Si bé és cert que sóc seguidor de l'acausalitat i la sincronicitat també ho és que en sóc en un pla teòric. Això significa que davant d'un problema real en el que els paràmatres espai-temps que tinc en el meu caparró trontollen, no puc preveure, ni tan sols fer-ne una hipótesis, dels resultats de la meva acció. És per aquest motiu que deixo per escrit les meves intencions. Si em succeïs algun fet extraordinari que no em permetés continuar estar entre vosaltres vull que com a mínim es puguin investigar els fets des de les meves pròpies anotacions.\nEn aquest punt momés se m'acudeixen sentimentalismes i fluixera de cames. Més val que vagi a buscar la clau al president. Gràcies i a reveure.\nFlanagan | 16-08-2006\nUn relat diferent, molt original...Molt surrealista, però m'agrada molt! Alguna falta, com diu l'Àfrika...po molt bé!!\nÀfrika Winslet | 16-08-2006 | Valoració: 10\nEm sembla un relat molt original, divertit i curiós. M'agrada com t'expresses i està ben escrit. M'ha agradat molt, de debò! Només dir-te que he vist alguna falta d'ortografia, poca cosa però que es pot millorar. Et poso un deu perquè la nota que té aquest relat no és la que es mereix, així de clar. Espero poder llegir més relats teus...!!\nPetons i benvingut/da!!!!!!!!\nEts el rei![Ofensiu]\nsampix | 01-04-2006 | Valoració: 8\nCom sempre m'ha fet riure i pensar alhora. Continua per aquesta línea campió! A mi m'agrada!\nSOC LA LDONA CEGA[Ofensiu]\nMETZINA | 18-02-2006\nPerò hi ha una cosa que sé fer molt bé, i és aparellar mitjons i calces. Els mitjons els agafo amb gomes del cabell (d'aquestes folrrades, de colors) i les calces les lligo de dos en dos. Són qüestions que s'han de resoldre quan som moltes dones a casa.\nPerò ara, amb els culottes, que s'han posat de moda, no sé que fer... Tens alguna idea?\nUnaquimera | 18-02-2006\nJo en tinc, de mitjons desaparellats! També haig de confesar que no és el primer cop que em passa. Sí, és inquietant. Ja em dirás que ha passat quan has anat a buscar la clau al president... Si ho fas, m'agradarà llegir-ho.\nM'agrada la gent que es preocupa per les petites coses del dia a dia.\nMolt i molt original.[Ofensiu]\nangie | 17-02-2006\nAquest relat és ben bé dels que no es llegeixen per aquí normalment.\nDe fet, el títol i el desenvolupament de la història són una gran metàfora... primer hi és, després desapareix i continuem buscant-lo sense entendre el perqué ha marxat i anem a cercar-ho als llocs impensables o si més no poc probables, per a no enfonsar-nos, com l'ascensor en el seu fosc forat...\nPotser no té res a veure amb la teva intenció en escriure aquest relat, però a mi m'ha transmés això.\nI l'humor que balla pels graons de l'escala és aquell bri d'esperança que mai és perd.\nno està mal[Ofensiu]\nMiralpeix | 13-02-2006 | Valoració: 2\nencara que no he acabat d'entendre la història. em sembla que no està prou ben narrada. però pel que intueixo has mirat de ser original i trencador amb un punt de sobèrvia potser mal digerit. segueix andavant i procura anar millorant relat a relat. com a mínim aquest últim té una mica més de qualitat que l'anterior.\nEl lloc que li correspon\nLa ciutat de les noves tecnologies on els pets mai fan llufa


Gestió Clínica i Sanitària - Col·legi de Metges de Barcelona\nLa Secció Col·legial de Metges de Gestió Clínica i Sanitària, té com a finalitat primordial posar en valor la gestió clínica com a part indissociable de l’exercici professional de tot metge amb independència del seu àmbit d’exercici professional així com la defensa dels interessos dels metges que practiquen la gestió sanitària en l’àmbit del Col·legi de la província de Barcelona, d’acord amb la legislació vigent, així com incrementar el nivell científic i tècnic dels seus membres.\nPresidentDr. Toni Iruela\nVice-PresidentDr. Pere Torner Pifarré\nSecretariDr. Francesc García Cuyàs\nVocalsDra. Azucena Carranzo Tomàs\nD’acord amb els Estatuts del Col·legi de Metges de Barcelona i com a òrgan d’agrupament sectorial voluntari dins del Col·legi per a dur a terme les funcions que es contemplen en aquest Reglament, es constitueix la Secció de Metges de Gestió Clínica i Sanitària.\nAtès que Medicina i Sanitat són, a la societat desenvolupada, conceptes i realitats indissolubles, una vessant de l’exercici professional dels metges s’orienta, per evolució natural i en concordança amb les circumstàncies de l’entorn, cap a la integració d’ambdues disciplines amb l’objectiu de realitzar tasques de gestió en el més ampli sentit de l’accepció.\nPer tant, dins els marc jurídic de la legislació sanitària i general que configura el model de Sistema de Salut, i en base a la seva estructura, els metges que duen a terme activitats de planificació, execució, direcció, coordinació i administració, constitueixen un col·lectiu heterogeni però amb inquietuds compartides: fer dels professionals de la gestió sanitària un fòrum de lliure expressió per a l’intercanvi d’experiències i coneixements, fomentant la interrelació humana i tècnica, enriquidora per persones, centres sanitaris i institucions.\nLa Secció Col·legial de Metges de Gestió Clínica i Sanitària, té com a finalitat primordial posar en valor la gestió clínica com a part indissociable de l’exercici professional de tot metge amb independència del seu àmbit d’exercici professional així com la defensa dels interessos dels metges que practiquen la gestió sanitària en l’àmbit del Col·legi de la província de Barcelona, d’acord amb la legislació vigent, així com incrementar el nivell científic i tècnic dels seus membres. D’altra banda, la Secció Col·legial, aporta els coneixements dels experts que l’integren per servir d’òrgan de consulta i assessorament a la Junta de Govern del Col·legi.\nPromourà l’augment del prestigi de la Gestió Clínica i Sanitària com a vessant professionalitzada de la medicina i la sanitat.\nVetllarà per l’estudi i solució dels problemes plantejats en les relacions professionals dels metges de la Secció amb els Organismes Oficials i amb altres col·lectius de facultatius i entitats públiques i privades, contribuirà a la professionalització.\nEstudiarà la forma de dignificar professionalment la Gestió Clínica i Sanitària tant al sector públic (atenció primària, hospitalària, sociosanitari o salut mental) com al sector privat i en les tasques de planificació, ordenació i docència, tant a nivell de Consell de Col·legi de Catalunya, com en l’àmbit del Consejo General de Colegios Médicos.\nMantindrà una relació de col·laboració amb els altres Col·legis Catalans per a possibilitar actuacions unitàries en l’àmbit de Catalunya en relació amb la Gestió Clínica i Sanitària. Mantindrà relació amb la Societat Catalana de Gestió Sanitària de l’Acadèmia.\nAssessorarà la Junta Directiva del Col·legi en els assumptes derivats d’aquest tipus d’exercici professional.\nPer a possibilitar els estudis que es creguin adients a la millora de l’exercici en la Gestió Clínica i Sanitària, es podran nomenar Comissions específiques per ajudar la Junta en assumptes puntuals. Aquestes Comissions tindran consideració d’òrgans d’assessorament i enllaç sense que els seus plantejaments puguin tenir caràcter vinculat de no ser aprovats per l’Assemblea.\nImpulsarà i desenvoluparà activitats de caire científic i tècnic per tal de difondre els coneixements i tendències actuals en matèria de Gestió Clínica i Sanitària que s’apliquen als diversos sistemes de salut, tant dins l’àmbit estatal com internacional.\nFomentarà i estimularà la investigació i publicacions sanitàries, i donarà suport a les tesis doctorals de facultatius que aprofundeixen en la Gestió Clínica i Sanitària.\nSeran membres de la Secció tots aquest col·legiats que exerceixen la professió dins l’ampli camp de la Gestió Clínica i Sanitària pública o privada, i tinguin interès en aquesta matèria. En tots els casos, serà condició indispensable que estiguin al corrent del pagament de les quotes que pertoquin i manifestin el seu desig d’integrar-se a la secció.\nEls Òrgans de Govern seran:\nL’Assemblea estarà composta per tots els membres de la Secció i es reunirà una vegada l’any com a mínim, amb caràcter ordinari. En aquesta assemblea la Junta donarà compte de la gestió duta a terme durant l’any anterior i es debatran així mateix tots aquells assumptes que li hagin estat sotmesos i els hagi assumit explícitament.\nAquesta Assemblea serà convocada per escrit amb el corresponent Ordre del Dia i enviada quinze dies abans com a mínim.\nQuan ho demani el ple de la Junta Directiva de la Secció o per escrit el 25 % dels seus membres, es convocarà Assemblea Extraordinària pel mateix procediment que l’ordinària. Els acords, tant de l’Assemblea Ordinària com en les Extraordinàries, es prendran per majoria simple i seran executius d’haver-hi un 40 % dels membres en la primera convocatòria o un 25 % en segona.\nConvocatòria escrita i tramesa amb 15 dies d’antelació, com a mínim.\nPodran ser elegibles els membres fundadors o bé els afiliats a la Secció que portin almenys tres mesos d’antiguitat a la mateixa.\nLa presentació prèvia de candidats es considerarà vàlida quan arribi al Col·legi 48 hores, com a mínim, abans de l’elecció.\nEl sistema d’elecció serà majoritari a cada càrrec, individualment considerats.\nLa durada del mandat serà de quatre anys per a tots els càrrecs de la Junta Directiva.\nLa vacant que es produeixi abans de finalitzar el termini reglamentari, la Junta Directiva de la Secció, podrà cobrir-la provisionalment fins l’elecció, per votació a l’Assemblea, a la primera ocasió que aquesta es reuneixi per a eleccions normals.\nSi per acomplir aquestes activitats, són necessàries unes despeses es podran sufragar en part, per assignació del Col·legi i, complementàriament, per l’aportació dels membres de la Secció, en la quantitat i periodicitat que determini l’Assemblea dels metges associats a l’esmentada Secció i així ho ratifiqui la Junta de Govern del Col·legi.\nEn tot moment es durà registre i control de l’activitat econòmica, de la qual cosa s’informarà a l’Assemblea periòdicament.\nLa dissolució de la Secció tindrà lloc si així ho acorda l’Assemblea Extraordinària convocada amb aquest fi.\nAquest Reglament podrà modificar-se si la proposta de modificació és aprovada en Assemblea Extraordinària convocada amb aquest fi, per ser tramesa per la Junta Directiva de la Secció a la Junta de Govern del Col·legi.\nPromoure l’augment del prestigi de la Gestió Clínica i Sanitària com a vessant professionalitzada de la medicina i la sanitat.\nVetllar per l’estudi i solució dels problemes plantejats en les relacions professionals dels metges de la Secció amb els Organismes Oficials i amb altres col·lectius de facultatius i entitats públiques i privades, contribuirà a la professionalització.\nEstudiar la forma de dignificar professionalment la Gestió Clínica i Sanitària tant al sector públic (atenció primària, hospitalària, sociosanitari o salut mental) com al sector privat i en les tasques de planificació, ordenació i docència, tant a nivell de Consell de Col·legi de Catalunya, com en l’àmbit del Consejo General de Colegios Médicos.\nMantenir una relació de col·laboració amb els altres Col·legis Catalans per a possibilitar actuacions unitàries en l’àmbit de Catalunya en relació amb la Gestió Clínica i Sanitària. Mantindrà relació amb la Societat Catalana de Gestió Sanitària de l’Acadèmia.\nAssessorar la Junta Directiva del Col·legi en els assumptes derivats d’aquest tipus d’exercici professional.\nImpulsar i desenvolupar activitats de caire científic i tècnic per tal de difondre els coneixements i tendències actuals en matèria de Gestió Clínica i Sanitària que s’apliquen als diversos sistemes de salut, tant dins l’àmbit estatal com internacional.\nFomentar i estimular la investigació i publicacions sanitàries, i donarà suport a les tesis doctorals de facultatius que aprofundeixen en la Gestió Clínica i Sanitària.


Sigues honrat en totes les coses\n«En tota ocasió volem portar-nos com cal» (HEBREUS 13:18).\n1, 2. Com se sent Jehovà quan ens esforcem per ser honrats?\nUN XIQUET es troba una cartera plena de diners de camí a casa. Què farà? Podria guardar-se-la, però en comptes d’això, li la torna al seu amo. Quan la mare s’entera del que ha fet el seu fill, se sent molt orgullosa.\n2 La majoria dels pares se senten feliços quan els seus fills són honrats. El nostre Pare celestial, Jehovà, és fidel a la veritat i és feliç quan veu que som honestos (Salm 31:6 [v. 5 en altres bíblies]). Per això, «volem portar-nos com cal» i agradar-li «en tota ocasió» (Hebreus 13:18). Analitzem quatre facetes de la vida en què ser honest pot ser tot un repte. Després considerarem alguns dels beneficis que obtindrem a l’afrontar eixe repte.\nHONESTOS AMB NOSALTRES MATEIXOS\n3-5. a) Com podríem estar sent deshonestos amb nosaltres mateixos? b) Què ens ajudarà a ser honestos amb nosaltres mateixos?\n3 Per a ser honestos amb els altres, primer hem de ser honestos amb nosaltres mateixos. Açò no sempre és fàcil. En el segle I, els germans de la congregació de Laodicea s’autoenganyaven pensant que estaven agradant a Déu quan en realitat no ho estaven fent (Apocalipsi 3:17). Nosaltres també podríem autoenganyar-nos respecte a la classe de persona que som.\n4 El deixeble Jaume ho va explicar: «Si algú es té per religiós, però no domina la llengua, s’enganya a ell mateix: la seua religió és buida» (Jaume 1:26). Podríem enganyar-nos a nosaltres mateixos si pensàrem que mentres estiguem fent algunes coses bé, a Déu no li importarà si després som mal educats, sarcàstics o diem mentires. Què ens pot ajudar a evitar autoenganyar-nos?\n5 Quan ens mirem a l’espill, podem vore com som per fora. Quan llegim la Bíblia, podem vore el nostre interior. La Bíblia ens ajuda a vore les nostres qualitats i les nostres debilitats. Veiem quins canvis hem de fer en la nostra manera de pensar, actuar i parlar (llig Jaume 1:23-25). Però si ens diem a nosaltres mateixos que no tenim cap falta, llavors no podrem fer els canvis necessaris. Així que cal que gastem la Bíblia per a fer-nos un autoexamen honest (Lamentacions 3:40; Ageu 1:5). L’oració també ens ajuda a vore com som en realitat. Podem demanar-li a Jehovà en oració que ens examine i ens ajude a vore què hem de corregir (Salm 139:23, 24). Recordem que Jehovà «detesta els perversos, mentre que als honrats els té per amics» (Proverbis 3:32).\nHONESTOS EN LA FAMÍLIA\n6. Per què haurien de ser els cònjuges honestos l’un amb l’altre?\n6 L’honestedat és absolutament necessària en la família. Quan un marit i la seua muller són oberts l’un amb l’altre, se senten segurs i capaços de confiar en la seua parella. La deshonestedat en el matrimoni pot prendre moltes formes. Per exemple, una persona casada podria flirtejar, vore pornografia o començar una relació romàntica amb algú altre. Fixa’t què va dir el salmiste: «No m’assec amb hòmens falsaris, no tinc tractes amb gent malèfica», o hipòcrita (Salm 26:4). Si eres deshonest amb la teua parella, inclús amb el pensament, danyaràs el teu matrimoni.\nRebutja ràpidament qualsevol cosa que poguera debilitar el teu matrimoni\n7, 8. Com pots usar la Bíblia per a ensenyar als teus fills el valor de ser honrats?\n7 Els fills també han d’aprendre que l’honestedat és important. Els pares poden utilitzar la Bíblia per a ensenyar-los, ja que conté exemples de persones que foren deshonestes, com: Acan, qui es va convertir en lladre; Guehazí, qui va mentir per diners; i Judes, qui va furtar diners i més tard va trair a Jesús per 30 monedes de plata (Josué 6:17-19; 7:11-25; 2 Reis 5:14-16, 20-27; Mateu 26:14, 15; Joan 12:6).\n8 La Bíblia també conté molts exemples de persones que foren honrades, com: Jacob, qui va instar els seus fills a tornar els diners que havien trobat; Jefté i la seua filla, que van mantindre una promesa a Déu; i Jesús, qui va ser honest fins i tot a l’afrontar situacions difícils (Gènesi 43:12; Jutges 11:30-40; Joan 18:3-11). Estos exemples poden ajudar els fills a comprendre el valor de l’honestedat.\n9. De quina forma ajudarà als fills que els seus pares siguen honestos?\n9 Els pares poden aprendre d’este important principi bíblic: «Per què si dones lliçons als altres no te les dones a tu mateix?: proclames que no s’ha de robar i robes?» (Romans 2:21 EVM). Els xiquets se n’adonen quan els pares diuen una cosa i en fan una altra. Si diem als nostres fills que siguen honestos però nosaltres no ho som, se sentiran confosos. Si els fills veuen que els seus pares diuen mentires, encara que siguen de poca importància, segurament faran lo mateix (llig Lluc 16:10). Per un altre costat, vore que els seus pares són honestos, ajudarà els xiquets a ser pares confiables en el futur (Proverbis 22:6; Efesis 6:4).\nHONESTOS EN LA CONGREGACIÓ\n10. Com podem ser honestos al parlar amb els germans de la congregació?\n10 També cal que siguem honestos amb els germans de la congregació. És fàcil que en les conversacions diàries sorgisca algun xafardeig i inclús calúmnia. Si repetim una cosa que hem sentit sense saber si és veritat, podríem estar escampant mentires. És molt millor mesurar les paraules (Proverbis 10:19). Ser honest no significa que hagem de dir tot el que pensem, sabem o hagem escoltat. Encara que siga cert el que pensem dir, podria no ser assumpte nostre comentar-ho. O dir-ho podria ser innecessari o poc amable (1 Tessalonicencs 4:11). Algunes persones grosseres s’excusen dient: «Només estic sent honest». Però com a servents de Jehovà, sempre volem que les nostres converses siguen agradables i amables (llig Colossencs 4:6).\n11, 12. a) Com pot empitjorar les coses algú que ha pecat? b) Quines preguntes podríem fer-nos? c) Com podem mostrar que som honestos amb l’organització de Jehovà?\n11 Jehovà ha donat als ancians la responsabilitat d’ajudar la congregació, i els resulta més fàcil fer-ho quan som honestos amb ells. Per què? Si estigueres malalt i anares al metge, li amagaries alguns dels símptomes? Si ho feres, com podria ajudar-te? De manera similar, si cometérem algun error greu, no ho hauríem d’amagar. En comptes d’això, aniríem als ancians i parlaríem del tema honestament (Salm 12:3 [v. 2 en altres bíblies]; Fets 5:1-11). Pensa el següent: Què faries si descobrires que un amic ha comés un error greu? (Levític 5:1). Ho mantindries en secret perquè és el teu amic? O recordaries que els ancians estan allí per a ajudar-lo a reparar i enfortir la seua relació amb Jehovà? (Hebreus 13:17; Jaume 5:14, 15)\n12 També hem de ser honestos amb l’organització de Jehovà quan omplim l’informe d’activitat en la predicació. I quan fem la soŀlicitud per a servir de precursors o d’alguna altra forma (llig Proverbis 6:16-19).\n13. Com podem mostrar que som honrats quan fem negocis amb germans de la congregació?\n13 Els germans de la congregació han de mantindre separats els negocis del servici a Déu. Per exemple, no fem tractes comercials mentres estem en la Sala de reunions o en la predicació. I no ens aprofitem dels nostres germans a l’hora de fer negocis. Si contractes germans de la congregació, paga’ls el jornal a temps, dona’ls la quantitat acordada i concedix-los les prestacions que estipula la llei: com la seguretat social i les vacacions pagades (1 Timoteu 5:18; Jaume 5:1-4). I si eres tu qui ha sigut contractat per un germà, no esperes un tracte especial (Efesis 6:5-8). Assegura’t de treballar les hores que et toquen i fes la faena per la qual et paguen (2 Tessalonicencs 3:10).\n14. Què haurien de fer els cristians abans de muntar un negoci?\n14 Què passa si muntem un negoci amb un germà? Açò podria implicar fer una inversió o demanar un préstec. Per a situacions com estes, hi ha un principi bíblic molt útil: Poseu-ho tot per escrit! Quan el profeta Jeremies va comprar un terreny, va fer dos còpies de l’acord. Una còpia la va fer signar pels testimonis i després va guardar les dos còpies per a futures consultes (Jeremies 32:9-12; consulta també Gènesi 23:16-20). Alguns pensen que posar per escrit un acord podria donar a entendre que no es fien del germà. Però en realitat, posar per escrit l’acord pot evitar molts malentesos, decepcions i discussions. Recorda que la pau de la congregació és més important que qualsevol tracte comercial (1 Corintis 6:1-8; consulta la nota 30).\nHONESTOS EN TOT ASPECTE DE LA VIDA\n15. Què pensa Jehovà sobre la falta d’honradesa en els negocis?\n15 Hem de ser honestos amb tots, inclús amb els qui no són testimonis de Jehovà. Per a Jehovà és important que siguem honestos, de fet, «detesta les balances falses, però els pesos exactes el complauen» (Proverbis 11:1; 20:10, 23). En temps bíblics, era comú gastar balances en les transaccions comercials. Però alguns mercaders estafaven els seus clients donant-los menys del que havien acordat o fent-los pagar més del que tocava. Hui en dia, igual que en temps bíblics, la falta d’honradesa és molt comuna en els negocis. I tal com Jehovà detestava la falta d’honradesa llavors, també ho fa ara.\n16, 17. Quines formes freqüents de falta d’honradesa cal evitar?\n16 Tots afrontem situacions en les quals podríem ser deshonestos, com al soŀlicitar un treball, omplir formularis del govern o fer exàmens. Molts pensen que no hi ha res roín en dir mentires, exagerar o dir veritats a mitges. Açò no ens sorprén, ja que la Bíblia va predir que en els últims dies del sistema actual molts serien «egoistes, amics dels diners, [...] enemics del bé» (2 Timoteu 3:1-5).\n17 A voltes, pot paréixer que a la gent deshonesta li va bé en este món (Salm 73:1-8). Un cristià podria inclús perdre la faena, ser estafat o tractat injustament en el treball per ser honrat. Però l’honestedat és millor que qualsevol sacrifici. Com és possible?\nLES BENEDICCIONS DE SER HONESTOS\n18. Per què és tan valuós tindre una bona reputació?\n18 En este món, tindre la reputació de ser una persona honrada i confiable és molt atípic. Cadascun de nosaltres té l’oportunitat de guanyar-se una reputació aixina (Miquees 7:2). Pot haver persones que es burlen de tu per ser honest i pensen que estàs boig. Però altres valoraran la teua honradesa i confiaran en tu. Per tot el món, els testimonis de Jehovà són coneguts per la seua honestedat. Alguns directius preferixen contractar Testimonis perquè saben que seran honrats. I mentres que altres són despatxats per ser deshonestos, a sovint els Testimonis conserven el seu treball.\nPodem donar-li glòria a Jehovà amb el nostre treball dur\n19. Com afectarà a la teua amistat amb Jehovà el fet de ser honrat?\n19 Si eres honrat en tota ocasió, disfrutaràs de pau interior i una consciència tranquiŀla. Serem com Pau, qui va dir: «Estem convençuts que la nostra consciència és recta» (Hebreus 13:18). Més important encara, el teu Pare, Jehovà, ho vorà i apreciarà que t’esforces per ser honrat en tota ocasió (llig Salm 15:1, 2; Proverbis 22:1).\n1 VIVIM EN UN MÓN DESHONEST\n«Tot el que es diuen els uns als altres és mentida, fruit [...] d’un cor fals.» (Salm 12:3 [v. 2 en altres bíblies])\nQuè ens pot ajudar a ser honestos amb nosaltres mateixos?\nSalm 31:6 (v. 5 en altres bíblies); Hebreus 13:18\nJehovà vol que siguem honestos amb nosaltres mateixos i amb els altres.\nSalm 139:23, 24; Jaume 1:23-25\nL’oració i la lectura de la Bíblia poden ajudar-nos a vore com som en realitat i a fer els canvis necessaris.\n2 L’HONESTEDAT EN LA FAMÍLIA RESULTA EN PAU I UNITAT\n«No m’assec amb hòmens falsaris [o hipòcrites]» (Salm 26:4).\nPer què és important ser honest en la família?\nL’honestedat en la família aporta confiança. Tots els membres han de ser honestos els uns amb els altres, inclús quan açò siga difícil.\nProverbis 22:6; Efesis 6:4\nQuan els xiquets veuen que els seus pares són honestos, els és més fàcil ser-ho.\n3 L’HONESTEDAT BENEFICIA LA CONGREGACIÓ\n«Perquè el Senyor detesta els perversos, mentre que als honrats els té per amics.» (Proverbis 3:32)\nPer què és important ser honestos amb els germans de la congregació?\nProverbis 10:19; Colossencs 4:6\nVolem dir sempre la veritat, però sense deixar de ser amables.\nLevític 5:1; Hebreus 13:17; Jaume 5:14, 15\nEls ancians de la congregació podran ajudar-nos si som honestos amb ells.\nJeremies 32:9-12; Efesis 6:5-8\nSi fem negocis amb els nostres germans, hem de ser completament honestos, fer tractes justos i complir amb els acords que fem.\n4 SER HONESTOS SEMPRE ENS BENEFICIA\n«És millor bona fama [o reputació] que grans riqueses» (Proverbis 22:1).\nEn quins altres àmbits de la vida hem de ser honestos?\nSalm 37:21; Mateu 22:17-21; Romans 13:1-7; Efesis 4:25, 28\nSom honestos quan tractem amb el patró, quan fem negocis, quan fem exàmens i quan omplim formularis, com ara la declaració de la renda o documents administratius.\nPer què és millor l’honestedat que les riqueses?\nSalm 15:1, 2; Proverbis 11:1; 1 Timoteu 6:9, 10\nTindre la reputació de ser honrats i confiables és molt valuós. L’honestedat ens ajuda a tindre la consciència tranquiŀla. Jehovà aprecia cada esforç que fem per ser honestos.\nCompartix Compartix Sigues honrat en totes les coses


MUNTANYA, MOMENTS, NATURA, SENSACIONS, RACONS, HISTÒRIES. - Página web de muntanyaverda\nMUNTANYA, MOMENTS, NATURA, SENSACIONS, RACONS, HISTÒRIES.\nMuntanya Verda neix com a vehicle per a expressar les sensacions i les experiències que la muntanya m’ha proporcionat. Segurament, alguns buscareu ressenyes o dades pràctiques per realitzar les vostres excursions, eixides o rutes; però, això no és l’objectiu d’aquest blog. Es tracta, en canvi, d’un blog d’experiències, d’emocions, per a compartir imatges, paisatges, records…\nAquest entusiasme per la muntanya m’ha portat a fer una recerca de llocs, de serralades i cims. sempre buscant espais i planificant eixides inèdites. La persistència en conèixer noves muntanyes m’ha permès també descobrir nous indrets, gents i cultures. M’he meravellat amb les muntanyes gregues, els paisatges d’Escòcia, l’Ararat, el Toubkal o el Cotopaxi a l’Equador, però, també amb les muntanyes més properes del Solsonès, la Marina, el Comptat, el Berguedà, la Garrotxa, l’Alcoià i com no de la Serra de Crevillent, la meua serra.


Estem ben trastocats | Penguin Llibres\nLA MAGRANA ,\nUn dels llibres amb l’argument més fascinant i sorprenent amb què heu ensopegat mai.\nPremi Pen/Faulkner 2014.\nFinalista al Man Booker 2014.\nVet aquí una vegada un pare i una mare que tenien dues filles, i els van prometre que se les estimarien totes dues exactament igual. No sempre és fàcil ser humà. Prou que ho saben les germanes Rosemary i Fern Cooke! Sobretot la Fern; i tant, pobra Fern... Ressenyes: «Humor corrosiu, llenguatge brillant, un argument enginyós basat en... Llegir-ne més\nVet aquí una vegada un pare i una mare que tenien dues filles, i els van prometre que se les estimarien totes dues exactament igual.\nNo sempre és fàcil ser humà.\nProu que ho saben les germanes Rosemary i Fern Cooke! Sobretot la Fern; i tant, pobra Fern...\n«Humor corrosiu, llenguatge brillant, un argument enginyós basat en experiències reals, una narradora irresistible.»\n«La veritat ens commou a cada pàgina.»\n«Un mirall que reflecteix de quina pasta estem fets.»\nData de disponibilitat: 2015-03-19\nKaren Joy Fowler (Bloomington, Indiana, 1950) és l’autora de tres llibres de relats i sis novel·les, entre les quals l’èxit internacional The Jane Austen Book Club . Amb Estem ben trastocats (2013), primera... Llegir-ne més\nKaren Joy Fowler (Bloomington, Indiana, 1950) és l’autora de tres llibres de relats i sis novel·les, entre les quals l’èxit internacional The Jane Austen Book Club. Amb Estem ben trastocats (2013), primera obra seva que es tradueix al català, ha obtingut el premi PEN/Faulkner i ha estat finalista del premi Man Booker. Viu a Santa Cruz, Califòrnia.


Terrassa, valenta de teatre - Butaques i somnis\nTerrassa, valenta de teatre\nElisa Díez 17:11 CAET, espacios, Noticias, TNT\nEl Festival Terrassa Noves Tendències (TNT) reivindica el seu petit espai en l'ecosistema dels festivals del país. Des de dijous i fins avui, els escenaris i també les terrasses dels bars i les places bullen d'activitat. Divendres a la tarda van ser una bona colla d'alumnes acabats de sortir de l'escola els que miraven l'evolució de les ballarines del Narinant. Una dramatúrgia molt prima, amb bones demostracions d'elasticitat però que sobretot contagiava la seva festa. Fins al punt que, cap al final de la peça, hi havia un racó que ballava tant o més que les tres intèrprets sortides d'un 600 que fa pana en plena plaça Vella.\nPoc abans, a la cúpula del Teatre Principal, Xavier Bobés mostrava les primeres fornades del que serà el seu nou espectacle. Si en el brillant Insomni juga amb elements trobats de masies abandonades, sembla que la cocapital del Vallès (on hi ha la seu del Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica, insígnia de l'arqueologia industrial a Catalunya) li hagi inspirat el so dels telers del tèxtil. Bobés manipula elements de patronatge, amb el soroll de fons de les màquines. Els seus dits angulosos i àgils, que recorden els dels personatges pintats per Egon Schiele, es desplacen per la penombra, fins a caure en prims punts de llum. Aquest univers es titula Monstres. Efectivament, estremeix el reflex d'una fulla de tisora de grans dimensions i el seu xiscle quan es tanca.\nA la Sala Maria Plans, Marta Carrasco col·labora amb un nou treball, dirigit per Pep Pla, que aproxima la gastronomia a escena. Efectivament, el cuiner Artur Martínez, de l'únic restaurant local amb una estrella Michelin, Capritx, s'endinsa a l'escena. Convida a repartir flaire de taronja, llimona i vainilla, i alhora prepara una exquisidesa mentre Carrasco i Ireneu Tranis fan paròdia de l'alimentació col·lesteròlica. Atenció, que Martínez (un defensor dels productes de qualitat que es cultiven als pobles veïns) aclareix que no es pot limitar tot al menjar ecològic i que no tota la cuina industrial és nefasta. D'epíleg, la veu en off de Teresa Forcades denuncia la perversitat de les multinacionals, que només volen enriquir-se tot i que sigui a costa de deixar sense aliments una part de la població. Bon treball d'il·lustració projectada i molt de joc entre Carrasco i el dissortat personatge símbol de la marca McDonald's.\nA la rambla del Raval, a tocar de la façana de l'ajuntament,la gent pregunta si hi haurà teatre a dos quarts de nou. Sí, se'n prepara la darrera sessió. Les àvies lamenten que si s'aturen agafaran fred. El treball de Jorge Picó amb actors amateurs planteja una situació paròdica d'un veí asocial que viu en un pis que està per llogar. A la mateixa hora, però a la plaça del Progrés, els holandesos de Tuig presenten la seva maquinària de cordes i politges Schraapzucht, un preciós artefacte que esdevé un cúmul d'elements que es desintegren si es deixa de rodar la sínia o que s'estellen, si la velocitat que agafa la roda és massa ràpida. Missatge apocalíptic que no supera, però, la presència de l'invent.\nDarrera parada de divendres, al Teatre Alegria. L'Agrupación Sr. Serrano presenta un exhaustiu Brickman Brando Bubble Boom. La peça narra una faula que dóna a conèixer el creador de les hipoteques modernes, a Londres, i el relaciona amb Marlon Brando. L'actor Diego Anido dobla Brando en alguns dels seus passatges de la filmografia, que cusen com si es tractés d'una peça dedicada al mític Brickman. Treball incessant de projecció a pantalla d'elements captats al moment. Minimalista, juganer, que contrasta amb la rellotgeria suïssa de Kiss & cry que va meravellar a la Fira de Tàrrega fa un mes i mig. Els Serrano no persegueixen el preciosisme, sinó que juguen a fer versemblant un conte. El TNT és valent presentant treballs encara calents del forn, que quan s'assentin sabran defensar més bé les seves cartes.\nTags # CAET # espacios\nPublicado por Elisa Díez en 17:11\nEtiquetas: CAET, espacios, Noticias, TNT


Augmenta a 218 el nombre de casos actius de Covid-19 i preocupa u\nAugmenta a 218 el nombre de casos actius de Covid-19 i preocupa un possible col·lapse de l'UCI\nPuja en una trentena de casos, fins als 224, el nombre de positius per la Covid-19. Es confirma que la tercera defunció registrada aquest dimecres es deu al virus. La principal preocupació de Salut és el col·lapse de l'UCI, ja que el temps d'ús dels ventiladors mecànics és de 28 dies. Per això s'està a la recerca de més ventiladors i no es descarta fabricar-los amb impressores 3D a més de contractar personal especialitzat.\nAquest dijous els contagiats s'eleven a 224, 218 dels quals són actius. S'ha d'afegir una defunció que situa en tres les morts per la Covid-19 després que s'hagin rebut les analítiques. Hi ha 39 pacients hospitalitzats, 8 a l'UCI que es mantenen estables i 179 aïllats a casa.\nA més s'ha anunciat que a diferència dels darrers dies a partir d'aquest dijous es podran fer uns cent tests al dia. El ministre de Salut, Joan Martínez, ha afegit que entre les opcions també hi ha la d'adquirir el que s'està desenvolupant prop d'Andorra. "Fa exactament tres dies arribavem a 50 tests al dia, aquest dimecres se'n van fer 66 i a partir d'aquest dijous es poden fer un centenar de tests al dia que ja és una quantitat important i que ens ajudarà en el control i en el diagnòstic dels pacients afectats per la malaltia", celebrava.\nMartínez ha advertit que la preocupació principal ara al SAAS és la saturació de l'UCI. Recorda que el període d'intubació dels pacients greus és d'una mitjana de 28 dies i això fa que s'hagin de buscar solucions. Ha avançat que es treballa en diferents punts, un és en la impressió en 3D de respiradors, l'altra és adquirir-ne, aspecte complicat avui dia vist la ruptura d'estoc mundial. El ministre ha afegit que aquest instrument necessita de coneixements específics i per això a banda del material també s'està a la recerca de personal. Es busca arreu com ara França, Cuba, Rússia, Israel i altres països. "Tot això no és fàcil i la lluita incansable és de cada dia per aconseguir més suport, però hem de saber que potser ens haurem de valdre amb el que tenim", adverteix Martínez.\nEl ministre de Salut ha explicat que el tractament amb hidroxicloroquina combinat amb l'azitromicina es podrà començar a aplicar als afectats i als contactes tan bon punt arribin els medicaments, que podria ser aquest dijous mateix. Ha insistit que s'estan fent les PCR de la manera més lògica i sanitària necessària. A més ha dit que aquesta setmana es reincorporen uns seixanta sanitaris fins ara aïllats i la vinent, uns cinquanta.\nTambé s'han confirmat 7 casos positius als bombers i un a la policia. A més entre els dos serveis hi ha gairebé 50 confinats per ser persones de risc o contactes.\nTorna a veure la roda de premsa completa del ministre de Salut d'aquest dijous al migdia:\n218 sol·licituds per valor de 50 milions els dos primers dies dels crèdits tous


Els Amics de les Arts i Blaumut al fòrum romà d’Empúries\nEmpúries. Fins al 13 d'agost\nEmpúries: Concerts al Fòrum Romà, és el nom propi amb el qual es pretén consolidar la proposta musical d’estiu a les ruïnes d’Empúries, que aquest cap de setmana celebra una nova edició. Es tracta d’un cicle de concerts en un dels escenaris més privilegiats de la nostra història, porta d’entrada de la cultura grega i romana a la península Ibèrica. Un jaciment excepcional on conviuen les restes d’una ciutat grega amb les d’una ciutat romana. Els Amics de les Arts són els encarregats aquest divendres al vespre de donar el tret de sortida al festival, i ho faran amb la presentació del seu últim disc, 'Un estrany poder'. Aquesta mateixa nit també actuarà el duet catalanomexicà Clementina, que presentaran el seu primer disc plegats, 'Darrere del vent'. Dissabte és el torn de Blaumut, que també presentarà nou àlbum, 'Equilibri', i Pantaleó, que tocaran les cançons del seu segon treball discogràfic, 'L’apartament' . Finalment, per acomiadar el cicle, diumenge pujarà a l’escenari Leiva, amb el seu tercer treball, 'Monstruos', un dels concerts més esperats d’aquest estiu.\nCom era la vida a la ciutat de Tàrraco fa 2.000 anys?\nTarragona. Fins al 30 d'agost\nEls dimecres d’agost, a les 11 h del matí, continuen les sessions de l’activitat familiar Vacances a Tàrraco, que organitza el Museu Nacional Arqueològic de Tarragona (MNAT). Una oportunitat per conèixer d’una manera diferent com era la vida quotidiana a la ciutat de Tàrraco fa 2.000 anys. A més de visitar el museu i descobrir les peces que encara s’hi conserven, l’activitat també permet, a través de mapes i jocs, gaudir i veure els monuments més importants de la ciutat.\n540x306L'activitat Vacances a Tárraco / MNATL'activitat Vacances a Tárraco / MNAT\nAudicions de sardanes amb diverses cobles\nPals. 17 d'agost\nEntre l’ampli ventall de propostes que aquest estiu ofereix l’equipament cultural Ca la Pruna, al municipi de Pals, hi ha quatre audicions de sardanes amb diverses cobles de la zona: la cobla Baix Empordà, la Vila de la Jonquera, la Principal de Porreres i la Principal de Banyoles. El dia 17 és el torn de la cobla Principal de Banyoles.\nHistòries de dones i rebel·lies al CCCB\nBarcelona. Fins al 24 d'agost\nRebel·lió femenina al CCCB\nFemmes fatales, mares imperfectes i dones rebels o, fins i tot, violentes, són les protagonistes del cicle de cinema a la fresca del CCCB, dedicat enguany a dones rebels i perilloses en el món del cinema. La programació els ret homenatge a través de films de totes les èpoques, gèneres i nacionalitats, protagonitzats per dones que trenquen estereotips i no responen a les convencions. Des dels drames contemporanis de 'Girlhood' o 'Mommy', fins al thriller d’'Instint bàsic', passant per l’espanyola 'Nacidas para sufrir'.\n540x306'Nacidas para sufrir' es projectarà al cicle de cinema a la fresca Gandules / CCCB'Nacidas para sufrir' es projectarà al cicle de cinema a la fresca Gandules / CCCB\nFestival de Música Tradicional del Vendrell\nEl Vendrell. Fins al 30 d'agost\nLa plaça del Tívoli del Vendrell es manté un any més com a seu del festival de música tradicional Música a la Vila. El cicle ofereix concerts gratuïts els dimecres d’agost a càrrec de grups de renom de la música popular de Catalunya. El 16 d’agost és el torn de Guillem Anguera, que després d’una llarga trajectòria amb diversos grups, presenta el seu primer treball en solitari, '14 km'. El seguiran el dia 23 Marsupialis i el dia 30 Jordi Molina, amb 'Matèria del temps'.\nRetrats de poetes a l’Arts Santa Mònica\nBarcelona. Fins al 24 de setembre\nRetratar les veus de l’(H)original\nQuè tenen en comú Màrius Sampere, Enric Casasses, Eduard Escoffet o Carles Hac Mor? Doncs que tots han passat en algun moment pel bar i restaurant (H)original, un espai del Raval consagrat a la poesia. El podeu descobrir aquests dies a l’Arts Santa Mònica amb l’exposició 'Generació (H)original', que explica la història d’aquest local barceloní, que durant els últims quinze anys ha generat complicitats poètiques i relacions de tota mena. La mostra, que consisteix en fotografies de 74 poetes acompanyades de dos versos representatius de cadascun, destaca el paper que ha tingut aquest espai en la transformació de l’escena poètica catalana i en la renovació generacional d’aquest gènere a la ciutat i a tot el país.\n540x306L'exposició 'Generació (H)original' / MANOLO GARGÍAL'exposició 'Generació (H)original' / MANOLO GARGÍA\nVisita dramatitzada ‘Els desitjos del comte Arnau’\nSant Joan de les Abadesses. 16 i 23 d'agost\nAl Palau de l’Abadia, i en el marc dels actes del 22è Festival del Comte Arnau, tindrà lloc la visita dramatitzada 'Els desitjos del comte Arnau. La història del comte Arnau en uns escenaris màgics'. L’activitat proposa viure una nit singular recorrent la vida del comte Arnau a través dels racons més suggeridors de Sant Joan de les Abadesses. Escenografies, decorats i actors fan possible submergir-se en un conte que representa la vida d’aquest mític personatge. El Festival del Comte Arnau és una mostra anual de programació cultural inspirada en el mite del comte Arnau.\nFestival de Peralada. 12 d'agost a les 22h\nDiego el Cigala porta al Festival de Peralada 'Indestructible', un recorregut visual per la història de la salsa. El mestre de la fusió viatjarà per Cuba, Puerto Rico, República Dominicana i Nova York, entre altres indrets, a través d'una proposta escènica personal i extraordinària. A l'escenari El Cigala estarà acompanyat per la guitarra, els cors, el cajón, la trompeta, el trombó, el baix i les palmas per donar forma a aquest espectacle.\nUn musical per tornar a creure en l'amor\nEl Maldà. Fins al 30 d'agost\n540x306Anna Lagares i Edgar Martínez en una escena de l’obra. / ÀGATA CASANOVAS / MALDÀAnna Lagares i Edgar Martínez en una escena de l’obra. / ÀGATA CASANOVAS / MALDÀ\nAlícia Serrat i Marc Sambola porten al Maldà un musical de petit format per a romàntics i per a escèptics. 'Per si no ens tornem a veure' està protagonitzat per Anna Lagares i Edgar Martínez, que interpreten dos prínceps predestinats a estar junts. Les seves veus donen forma a l'espectacle sense artificis tècnics ni micròfons, en un joc d'aparences inspirat en els clàssics 'Al vostre gust' de William Shakespeare i 'Leonci i Lena' de Georg Büchner.\nBora Dugic i la Barcelona Gipsy Balkan Orchestra\nFestival Mas i Mas. Dissabte 12 d'agost a les 21:30\nLa Barcelona Gipsy Balkan Orchestra torna al Mas i Mas amb la intenció de fer ballar tot el Teatre Grec. Acompanyada del flautista serbi Bora Dugic, la formació donarà a conèixer el seu nou repertori, basat en la música balcànica, klezmer i gitana de l'est d'Europa. La tradició musical gitana i la cultura multiètnica ompliran l'escenari del Teatre Grec amb cançons que sonen des de fa segles i que arrosseguen, amb elles, una gran càrrega històrica.


I, malgrat tot, els gironins hem fet el possible per degradar-la, separant-la de l’entramat urbà per un cinturó espès d’automòbils fumejants, assecant les deus de les quals s’alimenten els arbres i construint edificacions de tota mena que després ha costat anys i panys derruir. Es va cometre, en el seu moment, l’error de construir-hi en un dels seus extrems l’edifici de la Fira de Girona, una Fira que si creix haurà de fer-ho a costa del parc i que si no ho fa acabarà morint-se d’esllanguiment. Un problema agreujat amb la posterior construcció de l’Auditori, un equipament aïllat, sense un transport públic adient i sense possibilitat de tenir places d’aparcament.\nPerò les coses són com són i s’han fet com s’han fet, ningú discuteix l’existència d’aquests dos equipaments de la ciutat, però la Devesa necessita ser dignificada urgentment. Han d’acabar de desaparèixer tots els vestigis de formigó que afoguen l’estructura vegetal del parc, s’han de dignificar els jardins, oblidats i degradats, s’ha d’enderrocar l’antic restaurant de la Rosaleda i s’ha de restaurar la caseta bessona de l’entrada. El camp de Mart ha d’esdevenir un espai diàfan, net, on la gent hi pugui passejar i estirar-se sobre l’herba i que no s’hipotequi constantment per les necessitats de la Fira. Ara diuen que, en el cor mateix de la Devesa, hi volen fer un nou pavelló; suposo que simplement es tracta d’una broma i que l’alcaldessa ho desmentirà l’endemà del dia dels innocents.


Gloria Gaynor celebrarà els 40 anys d'«I will survive» al festival Sons del Món de Roses - Diari de Girona\nGloria Gaynor celebrarà els 40 anys d'«I will survive» al festival Sons del Món de Roses\nL'artista va escriure la primera cançó que, des del punt de vista de la dona, feia veure a l'examant que era lliure i podia continuar endavant sola\nddg 23.03.2018 | 11:35\nUna imatge promocional de la Gaynor. ddg\nLa cantant Gloria Gaynor celebrarà els 40 anys del tema I will survive al festival Sons del Món Vi & Music de Roses. El concert tindrà lloc el dissabte 4 d'agost a la Ciutadella de Roses i les entrades van sortir ahir a la venda.\nGaynor és la primera confirmació del cartell de l'onzena edició del certamen empordanès. I Will Survive és una cançó considerada un clàssic de l'empoderament femení. Per primera vegada s'escrivia una lletra des del punt de vista d'una dona, que feia veure a l'examant que era lliure i podia seguir endavant sola. Publicada l'any 1978, va rebre un dels únics Grammys que s'han donat a la música disco.\nGloria Gaynor és considerada com una de les dives de la música disco dels '70 i '80 gràcies a èxits com Never can say goodbye, I am what I am, Reach out I'll be there o Can't take my eyes off you. També és una artista respectada per la lluita en campanyes benèfiques a favor de diferents col·lectius en risc d'exclusió social. Als 69 anys Gaynor continua fent gires mundials.\nL'actuació a Roses en el marc del Sons del Món serà l'única d'aquest estiu a la Costa Brava.