La meva opinió: 04/01/2009 - 05/01/2009\nCarta al President de la Feec:\nSembla que alguns membres de l’actual Junta de la FEEC estan disposats a finalitzar la feina que va iniciar la FEDME l’any passat. És dir, eliminar a la Selecció Catalana de Curses de Muntanya de l’escena internacional.\nNo se quants són els membres de la nova Junta de la FEEC, que estan al darrera d’aquesta operació, però el que sí se és que al capdavant està en Peixò. Aquest personatge es va presentar el passat dissabte a la concentració que la Selecció feia a Vielha i sembla ser que amb no massa fortuna.\nAl matí el nou seleccionador ja havia explicat als corredors que el futur de la Selecció no era gaire optimista en referència a la Copa del Món, única competició que ara per ara es pot participar, doncs en Peixò s’havia reunit amb ell i li va dir que l’intenció de la nova Junta era finalitzar la participació internacional de Catalunya i que qui ha de participar internacionalment era la selecció espanyola o sigui la “roja”.\nAmb aquesta premissa es va presentar en Peixò a Vielha, que com podeu imaginar no va fer cap gràcia als corredors. En Peixò es va passar la majoria d’estona despotricant de la Selecció, menyspreant-la i tenint una falta de respecte absoluta en vers a totes aquelles persones, tècnics, federatius i inclòs corredors, que durant molts anys han treballat per aconseguir la millor selecció i el millor equip de curses de muntanya del món.\nLa mala educació d’en Peixò va ser molt alarmant pels membres de la Selecció presents a la concentració, el pitjor del cas és que diu que això no només és una opinió seva, si no de tota la Junta, que ja ho ratificarà el Sr. Dani Planas, president actual de la FEEC, en la propera reunió que ha de tenir amb els responsables de la Selecció.\nLa situació és alarmant i no pot durar més temps. Realment en Peixò està actuant en nom de tota la Junta de la FEEC?, si és així vaja frau electoral per aquels que els van votar pensant que defensarien les seleccions catalanes, igual com ho farien la candidatura de “Una FEEC Forta i Independent”. Cal recordar que en el programa de la candidatura d’en Planas, deia en el punt “B”, de l’apartat de Àrea d’Alt Nivell i/o Tecnificó: Els centres de tecnificació seran la base pels equips de competició de la FEEC, que podran competir a nivell internacional en representació de Catalunya.\nPersonalment crec, tant de bo no estigui equivocat, que en Peixò actua en nom propi o d’una minoria. Coneix-ho a alguns membres de la Junta actual de la FEEC i se’m fa difícil creure que opinen com en Peixò, començant pel mateix president Dani Planas i continuant pel Josep Sancho, Josep Mª Bosch, Núria Cabré, Fermí Marco, Miquel Font, Oriol Montero , etc. O la mateixa Teresa Forn, excorredora de la Selecció amb la que va guanyar un títol mundial.\nPotser aquells que pensen com en Peixò són els que avalen, del seu programa electoral, el punt del segon paràgraf de l’Àrea Institucional que deia: les relacions amb la FEDME no han de ser d’enfrontament.\nSi finalment en Peixò es surt amb la seva, serà un dia molt trist per tots aquells que encara creiem que hi ha catalans disposats a lluitar pels nostres drets, una decepció en vers la FEEC, una federació molt més que esportiva que sempre ha estat defensora del catalanisme i dels seus drets. No se quina resposta donaran tant la Secretaria General de l’Esport, l’UFEC, la Plataforma Proseleccions Catalanes i els patrocinadors particulars de la Selecció, que tots ells sempre han cregut en aquesta Selecció i l’han recolzat econòmicament i moralment. Per no parlar de la decepció entre els federats i els corredors i tècnics que aquest any s’havien compromès amb l’equip.\nEls propers dies seran claus pel futur de la Selecció Catalana amb més títols mundials i una de les primeres a poder competir internacionalment.\nCom tots sabeu, la FEDME es va autoproclamar com la federació única de representació del Skyrunning a l’estat español, tot i fent fora a catalans i bascos, dins de la ISF.\nDoncs bé la informació que dona la FEDME en referència a la disputa de la Copa del Món 2009 (Skyrunner World Series), és nul·la absolutament.\nQuan ja es porta disputada una prova, la de Costa Rica i un Trial, el de Mèxic, encara és hora que la FEDME informi d’aquestes competicions que ens interessen a tots els que practiquem aquest esport.\nSi bé el representant de la FEDME a la ISF, el Sr. Garrigós, no ha fet els deures, tampoc els ha fet el Sr. Marimon, que a part de ser el responsable de l’àrea de “Carreras por Montaña de la FEDME”, és el Secretari General de la ISF. Curiós que aquest últim en canvi si hagi escrit cròniques de la cursa en altres webs i/o blocs. Potser és una altra la font d’informació de la Copa del Món?\nCom aquí no ens informen, em d’anar directament al web de la ISF, aquí al menys hi trobem una crònica, escassa, però crònica. La classificació és un altre tema, han passat 4 dies de la cursa i encara no està actualitzada, a part que no he estat capaç de trobar la classificació de la cursa en lloc, ni en el web de la cursa.\nPer què és més oficial el que diuen des de “las Españas”, del que diem a Catalunya?\nFins l’any passat, la FEDME deia que la Copa del Món de Curses de Muntanya, els Campionats d’Europa i els Skygames, no eren oficials, entre d’altres coses per que qui organitzava aquests esdeveniments era la FSA, federació de la que ells no van voler mai ser-hi presents, mentre que Catalunya i Euskadi sí. Per a nosaltres sí eren competicions oficials.\nAra, amb la nova ISF, que són els mateixos que la FSA, però que la FEDME ara sí hi forma part, a costa de fer fora a catalans i bascos, les competicions per a ells sí són oficials. Que ha canviat? RES.\nTot segueix igual, són els mateixos dirigents, les mateixes curses, amb els mateixos reglaments, a excepció de no permetre la participació de catalans i bascos a campionats i Skygames, les mateixes persones i els mateixos corredors. Per què són ara oficials?, per què abans no?\nSi es crees una nova federació internacional, que reconegués a catalans i bascos a banda de la ISF, seria menys oficial? Per què? No deixarien de ser dues federacions internacionals amb igualtat de condicions, només que una estaria oberta a la participació de tothom(la nova) i l’altre no (ISF). Aquest fet no seria el primer cop que passaria. Recordo quan jo era petit i la boxa estava de moda, existien dos campions del món, doncs existien dues associacions i mai va ser un conflicte existencial.\nÉs trist que per motius polítics arcaics i rancis, encara avui en dia ens tinguem que buscar vies alternatives per buscar una oficialitat que no puguem compatir amb totes les nacionalitats de la península, simplement per que encara avui, en l’inici del segle XXI, hi ha qui es creu que és superior als demés i encara estiguin pel domini i l’ imposició, en lloc de compartir.\nTot llegint la crònica de la FEDME sobre la presentació del calendari de “Carreras por Montaña” (http://www.fedme.es/?action=noticia.noticia&noticia=1347 ), no puc per més que indignar-me de tantes falsedats i atribucions que es fan “los nuevos españoles”, dels èxits aconseguits pels catalans al larg d’aquests anys.\nEl Sr. Garrigós, no diu altre cosa que: “el crecimiento de la afición a las carreras por montaña y su proyección internacional como modalidad de futuro.” Això serà a les “españas”, per qué a casa nostra ja fa temps que està creixent l’afició per aquesta modalitat esportiva i la projecció internacional ja és una realitat, doncs ja fa uns quants anys que competim a nivell internacional, aconseguint títols a nivell individual i per equips, mal els hi pesi a ells i a alguns personatges que s’han “colat” estratègicament a la FEEC.\nI ja no diguem del Sr. Marimón, que com gran intervenció, va i diu: “el altísimo nivel del circuito español, que cuenta con corredores tan reconocidos a nivel mundial como Kilian Jornet o Agustí Roc”. En quin planeta viu el Sr. Marimón? Quan han participat els corredors catalans Agustí Roc i en Kilian Jornet, al “circuito español” MAI! I amb “l’altíssim nivell” que té el “circuito”, crec que es jubilaran sense haver-hi participat, a no ser que en el recent contracte signat entre Salomon i la FEDME, inclogui la participació d’aquests corredors a la “Copa de las Españas” i al super “Campeonato de España”.\nTampoc em surten els números quan diuen “han asistido númerosos corredores y organizadores de las distintas carreras que conforman la copa y campeonatos”. Si mirem les fotos veurem un gran número de cadires buides i un total de 13 caps. No soc un gran matemàtic, però a part del “nombrós públic”, caldria afegir els mitjans de comunicació, per tant no entenc el gran número de cadires buides, potser estaven tots al WC.... potser pixant-se de riure?\nFins fa pocs dies al web de la Plataforma ProSeleccions Catalanes es feia una enquesta anomenada “Com veus el futur de les nostres curses de muntanya?”, l’enquesta la van respondre 1127 persones, els resultat prou clar, el 63% dels que van respondre, reclamen la formació d’una nova federació internacional on tingui cabuda Catalunya, mentre que un 27% reclamen el trencament amb la federació española (FEDME). Un 7% encara tenen esperança que les coses s’arreglin i un 3% llença la tovallola definitivament.\nNo hi ha cap mena de dubte de quina és la voluntat de la majoria, però la voluntat individual de cadascun de nosaltres, necessita de la voluntat de les federacions corresponents, en aquest cas de la voluntat de la FEEC, però ara per ara la voluntat de la nova Junta de la FEEC és pràcticament nul·la, podríem dir que es troba en el 3% dels que han llençat la tovallola a favor de la federació española i no només han llançat la tovallola, sinó que s’han convertit en col·laboradors. La seva voluntat va en direcció contraria a la de la majoria dels federats i de la gent del nostre país.\nLa nova Junta, una de les primeres decisions preses, encara que no ser segur si ha sigut una decisió de Junta o decisió individual d’algun dels seus membres, ha estat retirar de la vestimenta de la Selecció Catalana de Curses de Muntanya el logotip de la Plataforma ProSeleccions Catalanes, sens dubte senyal d’una voluntat de no lluitar pel reconeixement de les nostres seleccions o bé una voluntat de venjança per haver promogut aquesta enquesta o d’haver assessorat a la candidatura d’una FEEC forta i independent. Potser ara substituirà aquest logotip representatiu de la voluntat d’un país, pel del “toro d’Osborne”, voluntat del país de l'imperi.\nEstà clar que per aconseguir els nostres objectius del ple reconeixement internacional de les nostres seleccions, cal voluntat de fer-ho, de creure que són possibles aquests objectius, malgrat tots els contratemps que s’hagin de superar. No em sento ni catòlic, ni apostòlic, ni romà, pero crec que la fe mou muntanyes, en aquest cas més que fe, és la voluntat.\nNo val l’excusa de dir que aquesta feina correspon als politics i desentendre’s del tema. Evidentment que els politics hi tenen molt a dir, però la voluntat d’un país és la que ha d’empènyer als politics i si aquests no prenen l’iniciativa, l’ha d’agafar els altres òrgans de representació, en aquest cas les federacions que representen a tots els esportistes i clubs. Se’ls ha passat pel cap als nous membres de la Junta de la FEEC, que si fessin un referèndum entre tots els federats sobre la participació de ple dret de les seleccions catalanes a nivell internacional, quin seria el resultat?.\nTot és voluntat d’obrir els ulls a la realitat i lluitar per la voluntat de la majoria, però clar, és més fàcil tancar els ulls i no preguntar, no sigui cas que se’ls giri feina i hagin d’enfrontar-se als seus amics del carrer Floridablanca.\nCrec que és hora que ajuntem totes les voluntats i comencem a caminar i ha exigir a tots aquells que ens representen, que facin això, representar-nos, que portin a la practica la nostra voluntat i per això també cal la voluntat dels esportistes d’elit, ja se que no és fàcil, però és hora que també prenguin partit, el país i les nostres seleccions els necessiten (per a ells pot ser d’utilitat l’escrit d’en Miqui Mel http://www.seleccions.cat/opinio/opinio.asp?id=88).\nÉs hora de finalitzar les lamentacions i posar en marxa les nostres voluntats. Amb l’esforç de tots és possible.


Actualitzada 25/02/2021 a les 20:27\nEls que fa anys que defensem la sanitat vam celebrar els aplaudiments de les 8 de la tarda durant el confinament, però ho vam fer amb prudència, ja que ens temíem que quan passés tota la ciutadania es tornés a oblidar que la defensa dels serveis públics és cosa de tots. Desgraciadament, va ser així, i no havíem arribat a la «nova normalitat» que molts ja preferien continuar a la taula d'un bar abans que aixecar-se a reivindicar amb les treballadores i els treballadors de la sanitat els mitjans necessaris per desenvolupar la seva important tasca.\nConsidero que hi ha un problema de base en aquesta actitud, la població en molts casos no visualitza que la defensa d'una sanitat pública de qualitat –i això inclou la concertada que dona un servei públic i les residències- per part dels sanitaris també els afecta, i que s'haurien d'estar manifestant amb ells. De fet, qualsevol reivindicació de les treballadores i treballadors públics inclou d'una manera o una altra la defensa d'uns serveis públics.\nEl col·lectiu sanitari continua en molts casos sense comptar amb els EPI necessaris, sense els mitjans humans i amb una sobrecàrrega de treball intolerable. Només la seva dedicació i professionalitat està pal·liant aquests dèficits i que la pandèmia no estigui sent més terrible del que ja és. L'administració ha d'actuar amb més celeritat i de forma molt més eficaç, no podem trobar-nos en situacions com la que recentment hem viscut a la Residència de Gent Gran de Reus on cada Departament passa la responsabilitat a l'altre a l'hora de proporcionar granotes impermeabilitzades a la plantilla d'un centre amb un brot de covid actiu.\nComenta el contingut : La importància de valorar uns serveis públics: sanitat


“El canvi d’orientació laboral és fruit de les ganes d’alinear la meva manera de pensar amb la meva manera d’estar al món”2019-02-152019-02-15https://www.surt.org/wp-content/uploads/2017/05/logo-mage.svgFundació Surthttps://www.surt.org/wp-content/uploads/2017/05/logo-mage.svg200px200px\nTeresa Guilleumes és una de les dones que arriben al servei d’emprenedoria de Surt per convertir una idea en un projecte professional. Ens comparteix l’experiència de posar-lo a caminar i de fer-ho amb les passes en l’economia solidària.\nDes que vam començar a donar voltes al nostre projecte, hem trobat un munt d’oportunitats de formació. Crec que actualment hi ha una aposta clara per donar recursos formatius a les persones que volen emprendre en aquest sector i ho valoro moltíssim. Tant la formació, com totes les persones i projectes que he conegut en aquests espais.\nPerò també penso que, de la mateixa manera que es dediquen molts recursos a la formació, potser se’n dediquen massa pocs a incentivar econòmicament o materialment les empreses que comencen. Iniciar qualsevol projecte requereix invertir un munt d’hores que, d’entrada, no tenen un retorn econòmic immediat. Emprendre des del punt de vista de l’economia social i solidària és una aventura que requereix una intensitat i una dedicació molt grans i que, si mentrestant has de mantenir altres activitats laborals que et permetin omplir l’olla (com és el cas), es fa molt difícil de portar a terme.\nPel que fa a les estratègies de xarxa, crec que en l’àmbit de l’economia social i solidària justament és on més possibilitats hi ha de sinèrgies i col·laboracions. Encara no hi hem entrat gaire, perquè som en una fase molt inicial, però penso que els mecanismes de cooperació amb altres empreses funcionen, i són la millor manera de demostrar-nos que aquest és el camí correcte per emprendre.\nLa meva experiència com a assalariada és molt llarga i com a emprenedora és curtíssima. Tot i que aquest canvi ha estat triat per mi, de moment, en aquesta fase inicial, les principals dificultats, curiosament, són les resistències mentals. Tenim molt més incorporat del que sembla l’esquema mental en el qual només som algú si tenim una posició i un sou a final de mes. Jo, ara, no tinc una feina fixa en cap empresa coneguda ni un sou a final de mes… Qui soc?\nConfonem el “què ets” o “què fas” amb el “qui ets”. Abans era editora. I ara? Aquest interrogant és un espai obert que pot angoixar, però també és un paper en blanc ple de possibilitats. M’agrada molt més aquesta segona interpretació. Sobretot perquè, ara que també em moc pel món de la il·lustració, he descobert la màgia dels papers en blanc: es poden convertir en tot el que la teva imaginació et permet idear!\nVaig conèixer la Fundació Surt i la cooperativa Impulsem en un itinerari que van organitzar l’estiu passat per a persones que es proposaven d’emprendre algun projecte laboral. Després, la Carolina Fort, coordinadora de la línia d’emprenedoria de Surt ens ha fet el seguiment del nostre projecte en algunes entrevistes individuals. Crec que és molt bo continuar la relació més enllà de la formació inicial, ja que els veritables dubtes i complicacions arriben quan engegues el projecte.\nQuè distingeix el teu projecte d’altres del sector? Ser una iniciativa promoguda per dones, diries que és part d’aquest valor diferencial?


El nou Pavelló 3 de la ZEM La Guinardera, en marxa a l'agost\nEl cost del sisè pavelló esportiu municipal ha estat de 4.378.319,85 euros\nEl Pavelló 3 de la ZEM La Guinardera ja està, gairebé, acabat. FOTO: Localpres\nEl nou Pavelló 3 de la ZEM La Guinardera entrarà en funcionament, segons l'Ajuntament de Sant Cugat, el dilluns 21 d'agost, quan el primer equip del Futbol Sala Sant Cugat iniciarà la pretemporada. La recepció de l'obra de la unió temporal d'empreses (UTE) Arcadi Pla SA i Constructora de Calaf SAU a l'Ajuntament està previst que es faci entre els dies que queden del mes de juliol i principis d'agost. L'Ajuntament té previst inaugurar la instal·lació en la segona quinzena de setembre.\nEl que ja és el 6è pavelló municipal de la ciutat serà la quarta instal·lació esportiva municipal de la ZEM La Guinardera, que ja té dos camps de rugbi i una pista d'atletisme. Ara per ara, els clubs que utilitzaran aquest nou Pavelló 3 seran el Futbol Sala Sant Cugat, l'Escola de Patinatge (EPA) de Sant Cugat i el Club Voleibol Sant Cugat, però s'hi poden practicar altres modalitats esportives. Amb tot, el Junior FC ja ha sol·licitat a l'Ajuntament poder organitzar un Campionat de Catalunya o d'Espanya d'hoquei sala.\nMercè Conesa ha visitat el sisè pavelló de Sant Cugat. FOTO: Localpres\nEl pavelló està distribuït amb 3 pistes de joc en posició transversal, amb una superfície total de 3.142,15 m², amb un rectangle esportiu de 53 m X 32 m (1.698,25 m²), 6 vestidors (341,35 m²) i una zona de graderia per a 318 persones assegudes i 4 amb mobilitat reduïda, entre altres espais. L'equipament també disposa d'una planta superior de 321,40 m², un espai social, segons l'Ajuntament, per a ús dels clubs. Ara per ara no està previst que s'utilitzi. La instal·lació també po acollir activitats no esportives, amb un aforament màxim permès de 3.520 persones entre pista i grades. L'edifici està projectat amb criteris de sostenibilitat i màxima eficiència energètica i ha rebut la màxima qualificació ambiental (A).\nUn cost de 4.378.319,85 euros\nVista exterior del nou pavelló de la ZEM La Guinardera. FOTO: Localpres\nPel que fa al pressupost de l'obra, en el moment de l'adjudicació de l'obra es va fer per 3,1 milions d'euros. Finalment, però, amb l'ampliació del projecte, que inclou una tercera pista transversal (a petició dels clubs), els nous vestidors (a petició dels clubs), el forjat per a una futura zona social per a clubs i les subjeccions en pista de tots els elements esportius, el cost total ha estat de 4.378.319,85 euros. Paral·lelament, la regidoria d'Esports de l'Ajuntament de Sant Cugat ha invertit 130.000 euros en material esportiu pel pavelló, com cistelles, porteries, xarxes de voleibol i l'equip de so, entre d'altres. D'altra banda, l'Ajuntament ha comptat amb una subvenció de la Diputació de Barcelona.\nLa gestió del nou pavelló anirà a càrrec de Teampartners, l'empresa que gestiona la ZEM La Guinardera, que s'acollirà a una ampliació de contracte fins que la gestió d'aquesta zona esportiva surti a concurs públic.\nConesa: "Un pavelló espectacular"\nL'alcaldessa de Sant Cugat, Mercè Conesa, ha visitat aquest dimarts, 18 de juliol, el nou pavelló de la ZEM La Guinardera, acompanyada, entre d'altres, de Damià Calvet, tinent d'alcalde d'Urbanisme, Economia i Hisenda, i d'Eloi Rovira, regidor d'Esports. En declaracions als mitjans, Conesa ha explicat que "dotem a la ciutat d'un pavelló espectacular que dona resposta a la demanada d'activitat esportiva dels clubs i de la ciutadania. Deu ser dels únics i primers a Catalunya amb les condicions que té de confortable".\nCal recordar que Xavier Tizón, l'aleshores regidor d'Esports de l'Ajuntament de Sant Cugat, va anunciar el 29 d'abril del 2014 la construcció d'aquest nou pavelló a la ZEM La Guinardera.\nL'ajuntament invertirà fins al 2019 més de set milions d'euros en instal·lacions\nEl Futbol Sala Sant Cugat exposa el seu malestar pel trasllat a la ZEM La Guinardera\nGairebé la meitat del nou pavelló 3 de la ZEM La Guinardera ja està construït\nEl nou pavelló de La Guinardera estarà acabat el setembre del 2017\nLa Diputació aportarà 3 milions d'euros per millorar instal·lacions de Sant Cugat


La nova sorpresa\nContacta'ns i converteix-te en un agent comercial de Grupo Corsa.\nTruca'ns al 900 906 500\nDeixa’ns les teves dades i ben aviat ens posarem en contacte amb tu per ampliar-te’n la informació.\nHe llegit i accepto l'Avís legal i la política de privacitat i galetes\nGrupo Corsa és un referent mundial en equips de tractament d’aigua per a l’ús domèstic. En aquesta divisió tenim una gamma competitiva de solucions per a la llar, així com un servei de fabricació, instal·lació i manteniment a l’altura dels nostres productes.\nOsmotic és el sistema d’osmosi inversa d’alta tecnologia que et farà la vida més fàcil, saludable, i amb el que reduiràs quantitat d’envasos plàstics a casa teva.\nOh!Zono és l'ozonitzador per a la llar amb el que dir adéu a tots els productes de neteja i desinfectants de casa teva. L'únic producte que elimina per complet virus, bacteris i altres paràsits, gràcies al poder de l'oxigen actiu.\nAugmentar la vida útil dels electrodomèstics i aconseguir una pell i uns cabells més suaus i brillants és possible amb Olympia Neo, el sistema de descalcificació que elimina la calç i el clor de l’aigua de tota la llar.\nLa solució més còmoda i funcional per eliminar el clor i millorar el gust i l’olor de l’aigua de la llar. Amb Fontanilla podràs tenir aigua de qualitat excel·lent a qualsevol part, sense necessitat de cap instal·lació.


TALADRE SDS PLUS 7 KG A BATERIA - UNIC\nInici Lloguer i venda de maquinària Perforació i demolició Taladros i combinats TALADRE SDS PLUS 7 KG A BATERIA\nEn UNIC pots llogar el taladre SDS Plus de 7Kg a Bateria. Té tres modes d’ús, perforar, perforar amb percussió i petits treballs de demolició.\nCompatible amb broques, punters i cisells SDS Plus. Equipat amb el sistema RFC per prevenir lesions en l’usuari.\nEmpunyadura optimitzada amb el centre de gravetat molt ben equilibrat per a un treball precís. Indicador lluminós de l’estat de la bateria.


“Diccionario de imágenes y símbolos de la Bíblia”, Manfred Lurker\nEdiciones El Almendro (1994)\nAquest diccionari ens descobreix l’extens món simbòlic de la Bíblia en un llenguatge que resulta comprensible per a qualsevol lector. L’autor va ser membre fundador, el 1970, de la Societat per a la Recerca Científica de Colònia i des del 1974 va ser vicepresident del Grup de Recerca per al simbolisme a Salzburg. La seva obra resulta una eina de consulta científicament fonamentada i al mateix temps compressible i de lectura fàcil. Tot i que dirigida als lectors de la Bíblia, en general, també és útil per teòlegs o a l’ensenyament ja que no sempre resulta fàcil exposar el sentit de les imatges i del seu context, sovint desconcertants des d’una visió superficial.\nEl llibre el vaig comprar el març de l’any 2001 durant una visita a la història i als magnífics carrers antics de Girona. Sovint, els murs, les arquivoltes, el capitells... contenen moltes imatges. Ens pensem que són decoratives, però la realitat és que són molt més: ens informen, ens parlen,... encara que no sempre sabem que ens diuen....\n.... L’autor, en el prefaci, explica que els articles de les entrades es divideixen en quatre seccions. En la primera s’ofereixen breus indicacions sobre el fenòmen específic i el seu ús gràfic i simbòlic en l’entorn bíblic. Les seccions segona i tercera entren en les concepcions gràfiques i simbòliques en l’Antic i en el Nou Testament. Conclou, cada article, la història de la percepció de les imatges i símbols en els escrits del Pares de l’Església, en l’art medieval i en la litúrgia.\nTal com explica l’estudiós G. Frei molts contemporanis oscil·len entre la interpretació literal de les Sagrades Escriptures i el rebuig complet dels textos bíblics amb l’argument que es tracta només de mites. Però, precisament una de les adquisicions del nostre temps és que no té cap sentit enfrontar, entre sí, “mithos” i “logos”; Frei les considera dues formes de comprendre el món i d’entendre a Déu. Mentre avui intentem comprendre l’univers mitjançant mesuraments i càlculs, els pobles antics utilitzaven imatges, de manera que des d’aquell món captat amb la imaginació s’oferia als homes el que era “diví”.\nReprodueixo un paràgraf de Lurker: intencionadament el concepte de símbol utilitzat en el diccionari no està massa limitat perquè som conscients de les seves diverses interpretacions en la història de les religions i en la teologia. Stephan Wisse ofereix una bona introducció a tota aquesta problemàtica, amb totes les posicions controvertides; per a qui pot veure, el símbol obre un accés a l’experiència del que és diví, en la qual tots els altres conceptes fallen.\nNo hem d’oblidar, però, que entre els teòlegs es donen opinions molts diverses sobre el contingut simbòlic de la Bíblia. Segons Johann Baptist Bauer, el simbolisme apareix en la Bíblia a cada passa; les llengües semítiques en general tendeixen a l’expressió simbòlica perquè desconeixen l’idea de l’abstracte i per això fan servir constantment idees concretes que, després, mira per on obtenen significat abstracte per ampliació del seu propi sentit.\nAl final del llibre hi ha un índex, que em sembla molt útil, de significats de les imatges i símbols. A modus d’exemple, el gos, tan amic de l’home en el camp religiós era situat entre el be i el mal. A l’antiga Mesopotàmia es creia que tenia una relació directa amb la mort; en el sentit més estricte és el guardià de la “porta” al món subterrani. Així a l’Antic Testament era la imatge de la impuresa i era considerat menyspreable.\nAmb el peix s’estén força. Escriu l’autor “donat que en l’Antiguitat, i encara en Aristòtil, els peixos eren considerats com unisexuals i per tant van entrar fàcilment en el simbolisme de la Verge Maria i del seu fill, el portador de la salvació. Segons una saga de l’antiga Babilonia, el primer any després de la creació va arribar en forma de peix el déu de la saviesa, que va transmetre als homes el coneixement de l’agricultura i els hi va obrir les portes a les ciències”. Ens aporta el coneixement, l’autor, que en èpoques de persecucions contra els cristians, la imatge del peix era el signe secret de reconeixement.\nEn conclusió, molt interessant tot aquest món simbòlic, independentment que la fe sigui sovint una barrera per aprofundir en el coneixement. Quan tenim fe en un fet o un plantejament, sovint ens tanquem d’esquena a una visió que ho qüestioni i com a conseqüència d’aquesta realitat, esdevenim incapaços per posar els coneixements en perspectiva. Fa uns anys, el professor César Bona va dir, a València, que als nens cal deixar-los amb gana de seguir aprenent. D’altra banda, sabem que en el catolicisme tenen força els dogmes de fe; un dogma es una veritat absoluta, definitiva, immutable, infal·lible, irrevocable, inqüestionable i absolutament segura sobre la qual no pot surar cap dubte. És a dir l’antítesi de l’evolució del coneixement.


Sant Patrick - Anglès amb aparcament a Mirasol\nEls països de parla anglesa també tenen grans celebracions, com Saint Patrick. I per si de cas voleu demostrar la vostra cultura internacional en la propera festa, heus aquí algunes dades divertides que potser no sabeu sobre aquesta festa anuals. – Proliferació de festes i desfilades:\nEl Dia de Sant Patrici va començar com una festa religiosa a Irlanda, però es va convertir en un motiu de celebració pels irlandesos de Nord-amèrica, d’acord a Timothy Meagher, professor d’història a la Universitat Catòlica de Washington DC. Als Estats Units, el Dia de Sant Patrici es va celebrar per primera vegada amb banquets en els clubs d’elit a Boston, Filadèlfia, Nova York, Charleston, S. C. , i Savannah, Ga. , va dir Meagher. A continuació, les celebracions es van expandir a les desfilades. Nova York va organitzar la primera desfilada del Dia de Sant Patrici al 1762, i a mitjans del segle 19 les desfilades eren ja comunes, va dir. “Les desfilades són una declaració per mostrar els nostres colors, mostrant la nostra gran participació, demostrant que som poderosa i important”, va dir Meagher del paper de les desfilades en la celebració de la identitat irlandesa-americana. La desfilada més curta del Dia de Sant Patrici als Estats Units, es diu que és a Hot Springs, Arkansas. , on els manifestants vestits de verd marxen 98 peus abans de posar el punt i final. – Litres i litres de Guinness:\nLa cervesa negra irlandesa és la beguda preferida el Dia de Sant Patrici. En un dia típic, els nord-americans beuen al voltant de 600. 000 litres de la cervesa amb seu a Dublín. Però el dia de Sant Patrici, uns 3 milions de “pints” de Guinness són consumits, segons diu l’empresa Guinness en un correu electrònic al diari USA TODAY Network. Estàs pensant en prendre una pinta a la festa major? Consells de Guinness per servir a la perfecció: inclineu el got a 45 graus quan aboqueu fins a tres quarts de la seva capacitat, després deixeu que la cervesa assenti abans d’omplir el got fins a dalt. Els analistes prediuen que es consumiran 13 milions de pintes de Guinness a tot el món, durant les vacances d’aquest any. – Trèvols ‘ofegats’ en els esperits:\nLa llegenda diu que Sant Patrici va utilitzar el trèvol de tres fulles per explicar la Santíssima Trinitat cristiana. Però Freeman va dir: “No hi ha evidència que St. Patrick mai ho hagi fet. ”\nTradicions tan primerenques com el segle 17 incorporaven la planta, va dir Mike Cronin, autor del llibre “Portant el verd: Una història del Dia de Sant Patrici”. La gent feia servir trèvols en els seus abrics i acabaven el dia “ofegant el trèvol” (col·locant-lo en un got de whisky abans de beure), va dir Cronin. Cada any, el president d’Irlanda envia al president d’EUA un bol de vidre ple de trèvols, en honor a les festes. – Follets de la sort (“duendes”):\nEls follets d’avui dia, els petits homenets borratxins, generalment de galtes rosades vestits de verd, provenen del folklore irlandès. I en el cas que t’estiguis preguntant el valor actual de mercat de l’olla d’or d’un follet (que conté 1. 000 monedes d’or, amb un pes d’una onça cadascun) és de 1,2 milions de dollars, d’acord amb WalletHub. El primer esment registrat d’un follet es remunta al segle 8, que ve de la paraula “luchorpán”, que significa ” cos petit” per descriure esperits de l’aigua, d’acord amb John i Caitlin Matthews en L’Enciclopèdia d’Elements de Criatures Màgiques. Un altre possible origen és el déu irlandes Lugh, la variant Welch del qual és conegut com un dels “Els Tres sabaters d’or”. També hi ha la fada irlandesa Cluricaune, “un esperit astut que busquen cellers, begudes, fuma i juga males passades,” descriuen els Matthewses. La Cluricaune va ser popularitzada al 1825 en una publicació anomenada Llegendes de Fades. – Americans irlandesos:\nMentre que a molta, molta gent li agrada celebrar la festa als EUA, 33. 100. 000 és el nombre oficial dels residents dels Estats Units que actualment reclamen ascendència irlandesa, segons WalletHub. com, que equival a set vegades tota la població d’Irlanda.


refugiat – CCAR\nAuto del Jutjat nº1 al CIE de Barcelona\nEl Jutjat d'Instrucció nº 1 de Barcelona en funcions de control del CIE de Barcelona requereix mitjançant un auto a aquest centre que es garanteixi el dret de les persones…\nRifa solidària amb les persones Refugiades! Guanya un àlbum signat pels Manel amb només 1€\nT’has quedat sense entrada pel concert dels Manel del diumenge? A la CCAR tenim un CD de l’últim álbum del grup “Atletes, baixin de l’escenari” signat per tot el grup . Els Manel són solidaris amb les persones refugiades i ho demostren regalant-nos aquest CD! Tú també ho pots ser, comprant una papereta de la rifa per només 1 € i pot ser t’emportes el CD signat. Si vols comprar la rifa, vine a la seu de la CCAR, c/ Junta de Comerç, 26 de dilluns a divendres de 10h a 18h i per només 1€ t’emportes una possibilitat de guanyar l’últim àlbum dels Manel signat per tots els membres del grup! El número guanyador es publicarà a la pàgina facebook de la CCAR.\nEl 16 de juliol, la Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat ha presentat la situació de les persones refugiades a l’Estat i a Catalunya en particular a la Comissió de Benestar, Família i Immigració del Parlament de Catalunya. És una acció d’incidència política que la CCAR ha anat fent des de fa anys, i que permet sensibilitzar la classe política a la situació actual dramàtica de les persones refugiades, tant les que estan al territori espanyol com les que no hi poden accedir pels dispositius policials com Frontex.\n20J:Exposició i documental al metro Mundet\nAmb la col·laboració de Transports Metropolitans de Barcelona, la CCAR celebrarà el Dia Mundial de les Persones Refugiades amb l'exposició Diaris Il·lustrats de Persones Refugiades i el documental "Les Dones…\nDia Mundial de les Persones Refugiades: Roda de premsa el 19 de juny\nDimecres, 19 de juny a les 11:00h, a la seu de La Commissió Catalana d’Ajuda al Refugiat (c/ Junta de Comerç, 26, Barcelona)\nRoda de premsa de presentació del Informe 2013 sobre “la situació de les persones refugiades a Espanya” elaborat per la Comisión Española de Ayuda al Refugiado (CEAR).\nAquest dilluns s’ha notificat sentència estimatoria del Tribunal Suprem en relació al recurs de cassació interposat per l’equip jurídic de CEAR interposat contra la denegació de la sol·licitud de protecció internacional d’una dona sahrauí que va formular sol·licitud d’asil en el CIE de Lanzarote al febrer de 2011, després del desmantel·lament del campament de Gdeim Izzik. El Tribunal acorda l’admissió a tràmit de la sol·licitud i reforça els arguments esgrimits pel servei jurídic de CEAR respecte a l’aplicació de l’article 21 de la Llei 12/2009 en relació amb les sol·licituds de protecció internacional formulades en centres d’internament i frontera.\nTorna el butlletí Àrquies, el butlletí trimestral de la CCAR, amb especial èmfasi sobre menors estrangers no acompanyats. A més dels articles i entrevistes de fons, hi trobareu les activitats…\nT'esperem a la plaça de la Mercè per commemorar el dia mundial contra la discriminació racial\nEl dijous 21 de març La Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat i Amnistia Internacional Catalunya commemoraran el dia mundial contra l’eliminació de tota forma de discriminació racial a la plaça de la Mercè! Us hi esperem a les 19.00, hi haurà batucada i castells amb els Castellers de Sagrada Família! T’hi esperem!!\nBon any 2013, solidari i ple d'èxits!\nLa Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat us desitja un bon any, en particular als i les que estan perseguits per lluitar per la defensa dels drets humans. Esperem i treballarem per que aquest any sigui solidari i generós amb les persones que busquen refugi.


L’aluminosi és una lesió del formigó caracteritzada per l’alteració de les seves propietats originals que es tradueixen amb una pèrdua de resistència i un augment de la porositat. Aquesta lesió es produeix en formigons que han estat elaborats amb ciment aluminós, material molt emprat en el boom de la construcció dels anys 50, 60 i 70, sobretot per a la producció de biguetes pretesades, degut a la seva alta capacitat de resistència a curt termini (hores davant els 28 dies del ciment pòrtland tradicional.) Un dels problemes que es va detectar més tard (a Espanya més tard que a altres països) és que a temperatures superiors a 20ºC la composició química del formigó fet amb ciment aluminós és inestable, passa de tenir una estructura cristal·lina hexagonal a tenir-ne una de cúbica, el que implica menys resistència i més porositat, deixant les armadures d’acer desprotegides davant l’oxidació. Això no és un problema greu en ambients secs però si en ambients amb presència d’humitat, a on les armadures s’oxiden molt ràpidament i poden arribar a provocar el col·lapse de l’estructura. Per aquest motiu l’any 1973 la legislació espanyola va prohibir la utilització del ciment aluminós per a la fabricació d’elements pretesats (10 anys més tard que en altres països europeus). En aquest moment ja s’havien construït a Espanya més de 250.000 habitatges amb aquest material.\nBloc afectat per l'aluminosi\nPer a detectar la presència de ciment aluminós en un edifici i determinar si aquest presenta aluminosi, és recomanable la visita d’un tècnic competent. Normalment a part de la inspecció visual per a determinar l’estat de conservació de l’estructura es faran dues proves: el test aluminós (prova d’oxina) i la prova de la fenolftaleïna.\nEl test aluminós permet mitjançant un assaig de laboratori confirmar o descartar l’existència de ciment aluminós en una mostra de formigó que s’hagi extret en una biga. Normalment s’extrauran mostres en les zones a on es consideri que hi pugui haver més presència d’humitat (sota banys i cuines)\nExtracció mostra formigó\nMostra per analitzar\nLa prova de la fenolftaleïna serveix per veure si el formigó està carbonatat, és a dir si el seu ph ha deixat de ser molt bàsic i passa a valors inferiors a 9. En aquest cas el formigó perd una fina capa de protecció de les armadures que fa que aquestes no s’oxidin. La prova consisteix en ruixar sobre un formigó acabat de fracturar (que no hagi estat exposat anteriorment a l’aire) una solució de fenolftaleïna. Si un cop ruixat el color vira a púrpura el ph del formigó segueix sent molt bàsic, no està carbonatat i per tant l’armadura segueix estant protegida respecte l’oxidació. Si per el contrari al aplicar la solució de fenolftaleïna el color no canvia vol dir que el ph ha deixat de ser molt bàsic, i per tant el formigó està carbonatat i l’armadura resta desprotegida del procés d’oxidació.\nMostra no carbonatada


...Transicions: Per què aquest blog?\nEl mundo está viviendo un proceso de cambio de paradigma. Desde los años setenta, el planeta entero vive tiempos turbulentos. Estamos todos inmersos en una compleja transición que abarca desde la base tecnológica hasta el marco social e institucional, pasando por una reestructuración profunda del aparato productivo de cada uno de los países (Carlota Pérez)\nL’economista anglo-veneçolana Carlota Pérez defineix i emmarca bé el que anomeno transicions. Una nova època amb un nou paradigma productiu que és la digitalització; una altra energia que determina la fi del petroli; un nou sentit que és continuar existint davant les amenaces, que determina un nou paradigma d’economia sostenible. En aquests temps assistim a la fi d’un món i celebrem el naixement d’un altre món. Les mateixes campanes que toquen a morts celebren la vida. La fi i el principi, el passat i el futur, coincideixen en un present de transició.\nEls continguts del blog procuren abastar sense limitacions els meus petits i limitats móns, reflexionant i compartint l’experiència des del meu barri, el Poblenou de Barcelona, que està en canvi continu, igual que la ciutat cosmopolita i industrial que dona alè al país, Catalunya. El treball i la indústria, principal patrimoni de la metròpoli, avui en plena metamorfosi. El coneixement científic, comandant invisible de la història, que marca amb les innovacions tecnològiques la cadència de les revolucions industrials que són alhora disrupcions socials. Els conflictes socials, l’energia dialèctica que mou la història, reformatant periòdicament el sistema i la democràcia.\nEl blog vol ser mirall de l’experiència on mirar-nos per reconèixer-nos protagonistes de la vida. Perquè la vida és també el lloc permanent de transició.


Castanyes: descobreix totes les seves virtuts | Gastronosfera\nInici > Actualitat > Castanyes: descobreix totes les seves virtuts\nCastanyes: descobreix totes les seves virtuts\nSilvia Alberich 23/11/2021\nAquesta característica fruita seca de tardor és una font d'antioxidants, a més de ser molt nutritiva i energètica. Crues, rostides, confitades i cuinades en infinitat de receptes, les castanyes omplen de color i sabor qualsevol plat.\nCobreixen el sòl de boscos i camins i omplen les ciutats d'un inconfusible i agradable aroma quan les rosteixen en un lloc de carrer. Les castanyes són una icona de la tardor, un producte de temporada molt versàtil que agrada a (gairebé) tothom.\nHi ha qui les prefereixen soles, uns altres les gaudeixen rostides i també s'utilitzen per a elaborar sopes, melmelades, salses i postres casolanes. Sigui com sigui la manera d'assaborir-les, aquesta fruita seca de forma arrodonida, color amarronat per fora i blanc per dins i sabor entre aspre i dolç és la protagonista culinària d'aquests mesos freds.\nFins i tot té data pròpia al calendari, el 23 de novembre, Dia Mundial de la Castanya, encara que l'1 sigui el dia que més es mengen, juntament amb moniatos, panellets i altres postres típiques de Tots Sants.\nEnergètiques, saciants i bones per al cor\nA més del seu sabor i olor, les propietats del fruit del castanyer potencien el seu consum. Riques en hidrats de carboni, aigua i fibra i baixes en greixos, les castanyes aporten un extra d'energia, ideal per a nens i esportistes. Com són saciants i tenen poques calories (unes 200 per cada 100 grams de porció comestible), poden menjar-se en dietes d'aprimament.\nAquesta fruita seca originària de l'Àsia Menor també és una font de vitamina C, un antioxidant natural, i de minerals com a manganès, coure i potassi, aquest últim molt beneficiós contra la retenció de líquids. A més, el seu alt contingut en àcids grassos Omega 3 i 6 converteix les castanyes en aliades per al cor.\nGrans virtuts per a un aliment que, en el seu moment, va ser un àpat de gent humil i ara és un autèntic reclam en la cuina dels xefs més prestigiosos i en les cartes de restaurants d'etiqueta. Galícia és la comunitat espanyola on més es conreen, juntament amb Castella i Lleó i Andalusia.\nCom rostir-les bé\nUna de les maneres més habituals de menjar castanyes és rostint-les a la paella, al forn i fins i tot al microones.\n- A la paella. Si les deixem en remull 15 minuts abans de preparar-les, quedaran més sucoses. Passat aquest temps, les assequem, fem un tall per la meitat i les col·loquem a la paella a foc fort i sense tapar entre 25 i 30 minuts. Durant aquest temps, belluguem la paella perquè es facin per tot arreu. Després, apaguem el foc i tapem la paella amb un drap de cotó perquè es pelin més fàcilment.\n- Al forn. El principal avantatge és que podem fer moltes castanyes alhora. Per a això, preescalfem el forn a 200 °C durant 10 minuts. Després, col·loquem les castanyes ja tallades sobre una o diverses safates i deixem que es facin per ambdós costats uns 20 minuts.\n- Al microones. Fes un tall longitudinal a cada castanya i col·loca-les en un recipient apte per a microones. Si aquest aconsegueix els 1.000 W de potència, serà suficient a escalfar-les 2 minuts.\nA més de menjar-les rostides, et proposem 2 receptes, una salada i una altra dolça, perquè les gaudeixis al màxim.\nArròs amb castanyes i carxofes\nLes castanyes i les carxofes són dos productes de temporada rics en vitamines i minerals. Combinats amb arròs dona com a resultat un plat original, saborós i molt saludable, que podràs preparar fàcilment.\nIngredients (per a 4 persones): 300 g d'arròs blanc o integral, 16 castanyes, 6 carxofes (ruixades amb llimona), una ceba vermella picada, un porro picat, 3 cullerades d'oli d'oliva verge extra, una culleradeta d'anissos i un polsim de romaní, cebollí i sal.\nCoem les castanyes en aigua amb els anissos i una mica de sal durant 20 minuts. Les escorrem, pelem i reservem.\nNetegem les carxofes, reservant les seves fulles, i les deixem en aigua amb llimona.\nA continuació, posem a bullir abundant aigua en una olla i afegim les fulles de la carxofa, la part verda del porro, la pell de la ceba i una mica de romaní. Deixem que cogui durant 15 minuts.\nMentrestant, ofeguem la ceba i el porro en oli uns 5 minuts.\nDesprés, afegim les carxofes i, a continuació, l'arròs escorregut amb 800 ml del brou bullint a base de carxofes, porro i ceba.\nAfegim un polsim de sal, tapem l'olla i, quan bulli, baixem el foc i deixem que cogui uns 20 minuts més.\nIncorporem les castanyes, deixem reposar 5 minuts i, com a toc final, amanim amb una mica de cebollí.\nPastís de castanyes i formatge crema\nLa cremositat del formatge contrasta amb l'aspror de les castanyes, formant una apetitosa combinació. Aquest pastís són les postres ideals a les tardes de tardor i hivern i un refrigeri irresistible per a recuperar energia.\nIngredients: 300 g de castanyes rostides, 300 g de llet, 4 ous, 140 g de sucre, 300 grams de formatge crema, un polsim de sal i extracte de vainilla.\nComencem per la crema de castanyes. Per a preparar-la, posem en un cassó les castanyes, la llet, el sucre, un polsim de sal i l'extracte de vainilla. Portem tots els ingredients a ebullició i després baixem el foc i deixem que es facin durant 5 o 10 minuts.\nQuan la crema s'ha refredat, la col·loquem en un got de batedora i afegim el formatge crema, els ous i la resta de sucre. Triturem fins a obtenir una massa espessa.\nA continuació, untem un motlle amb mantega i empolvorem una mica de farina. Afegim la massa, la tapem i deixem que reposi uns minuts a la nevera. Mentrestant, preescalfem el forn a 180 °C durant 10 minuts.\nPosem el pastís al forn uns 45 o 50 minuts, fins que estigui quallat. Després, el retirem, deixem que es refredi i el desemmotllem.\nPer a acabar, col·loquem el pastís de castanyes i formatge en una safata i podem empolvorar-lo amb cacau en pols o sucre glas.


Polèmica sobre la prohibició del hiyab. La dreta llança altra campanya racista\nCreat el 23 abril 2011\nPel seu interès i actualitat tornem a destacar aquesta notícia\nLa recent proposta d'expulsió i canvi de centre d'una alumna de l'IES públic Camilo José Cela en Pozuelo d'Alarcón, Madrid, per l'únic motiu de dur hiyab, un mocador que cobreix el pèl i el coll, ha tingut una amplíssima repercussió en els mitjans de comunicació.\nEl tractament de la notícia, tant per la intensitat amb la qual s'ha divulgat com per l'enfocament, no ha estat en absolut desinteressat. En la gran majoria dels casos s'ha presentat a la jove marroquina Najwa com un exponent de les fosques i opressives costums de la immigració d'origen musulmà, que xoquen amb la civilitzada normativa de “l'avançat món occidental”. Així, la revolada mediàtica que s'ha armat té una dinàmica i una funció pròpia. En la pràctica aquest episodi s'ha convertit en una sessió massiva d'odi racista, altra més, orquestrada pels mitjans de comunicació i per la dreta, destinat a alimentar prejudicis contra els immigrants. Volen enfrontar als joves i les seves famílies en línies religioses o nacionals i així canalitzar el malestar social per vies no perilloses per als poderosos.\nPer descomptat, a la dreta i a la ultradreta aquesta campanya els ve com anell al dit. El partit de ultradreta Democràcia Nacional va omplir d'adhesius la porta de l'IES amb el lema “No a la islamització”. Esperanza Aguirre, presidenta de la Comunitat de Madrid, ha mostrat el respatller del Govern regional a la decisió presa per l'institut de Pozuelo, esgrimint l'autonomia “dels centres”. Això és un truc formal per a donar suport, en la pràctica, a una mesura discriminatòria i reaccionària. Els joves i treballadors no podem recolzar-la per més que s'empari en una normativa legal aprovada en un centre. Cal anar a les conseqüències socials i polítiques de fons de la mesura, que òbviament transcendeixen l'autonomia “dels centres”.\nNo hi ha cap manera d'explicar la campanya que s'ha desenvolupat pels mitjans de comunicació i per la dreta si no és per la seva finalitat política reaccionària. Si es tracta d'impedir l'ostentació religiosa en els centres educatius, per què no es prohibeix que duguin penjolls amb crucifixos? Per que la revolada només s'arma quan es tracta de símbols no catòlics?\nPer descomptat, des del Sindicat d'Estudiants estem en contra de reprimir qualsevol tipus de manifestació d'adhesió individual a una religió, sigui la qual sigui. La dreta, en canvi, en la pràctica, al mateix temps que dóna suport una actitud discriminatòria cap a una manifestació individual d'adhesió a la religió musulmana, fomenta tot tipus de símbols oficials de la religió catòlica en institucions públiques. La dreta càrrega contra la hiyab de Najwa, mentre pressiona al govern i a l'Estat perquè segueixi finançant a l'església catòlica i que s'imparteixi religió catòlica en els centres d'estudi públics. Mentre la dreta i els mitjans es mostren extremadament indignats per les pressions familiars a les quals són sotmeses les adolescents musulmanes perquè duguin hiyab, no escoltarem de la seva boca una sola crítica a les famílies que duen als seus fills, des de primerenca edat, a centres ultracatòlics. En aquest cas, la llibertat “de la família” està per sobre de tot. Tampoc a la dreta li preocupa que en molts centres concertats, en la seva majoria propietat de la jerarquia de l'església catòlica, s'imparteixin classes separades a nens i a nenes.\nEn l'intent de donar un embolcall més acceptable al seu missatge racista, la dreta es mostra estranyament ferma en la defensa dels drets de la dona. Però aquesta mateixa dreta es manifesta, de forma virulenta, en contra del dret de les dones a avortar lliurement i sense riscos físics i psicològics. Tampoc li importa la discriminació salarial, que tan bé li ve als empresaris, ni el fet que milers de dones immigrants visquin amb salaris miserables i sense drets.\nPer una educació pública, laica i democràtica.\nEl Sindicat d'Estudiants defensem una escola democràtica i laica, que l'Estat trenqui tots els acords que té amb el Vaticà i suspengui els concerts educatius, perquè l'educació deixi de ser un negoci en mans de l'església. Defensem una única xarxa pública on s'integrin tots els centres educatius concertats, ja que funcionen amb fons públics. Així, seria possible donar sortida a totes les necessitats educatives en condicions democràtiques i d'igualtat.\nPerò no hem de deixar-nos confondre per la demagògia de la dreta. Defensar una educació pública laica (alguna cosa al que la dreta s'oposa totalment) no té gens que veure amb aplicar mesures repressives i atemptar contra els drets democràtics fonamentals dels alumnes. La lluita contra els prejudicis religiosos, siguin de la confessió que siguin, mai es podrà fer amb mètodes repressius i de la mà de la dreta.\nExcloure a alumnes musulmanes de les seves escoles per dur un hiyab és un acte que afavoreix el racisme i la marginació dels immigrants. La mesura presa pel consell escolar de l'IES madrileny, lluny de ser un acte “alliberador” és un acte d'opressió que no té gens de progressista. El govern del PSOE té l'obligació d'intervenir perquè es respectin els drets democràtics d'aquestes alumnes i evitar que s'introdueixi el verí del racisme dintre de l'escola pública. Si aquest tipus de mesures prosperen s'estarà afavorint la formació de centres-gueto, com ja ocorre amb centres concertats que impedeixen, perquè la seva “autonomia” l'hi permet, l'escolarització d'immigrants.\nDes del Sindicat d'Estudiants ens oposem a qualsevol mesura repressiva contra les creences religioses individuals, ja sigui de catòlics, musulmans o qualsevol creença, així com contra els elements culturals que cadascun lliurement decideix incorporar a la seva vestimenta, com és en gran mesura el que succeïx amb el hiyab, que té més connotacions culturals que religioses, com aquests dies expliquen moltes estudiantes musulmanes, fins i tot aquelles que han decidit no dur vel. És un deure dels sindicats i les organitzacions d'esquerres defensar els drets democràtics de tots els estudiants provinguin de la cultura que provinguin i professin la religió que professin.


El PP reivindica les infraestructures ‘anul·lades’ pel PSOE a Castelló i exigeix recuperar el trànsit ferroviari | Canal56 Notícies\nInicio Política El PP reivindica les infraestructures ‘anul·lades’ pel PSOE a Castelló i exigeix recuperar el trànsit ferroviari\nEl president del PPCS, Miguel Barrachina, a Sant Jordi\nEl PP reivindica les infraestructures ‘anul·lades’ pel PSOE a Castelló i exigeix recuperar el trànsit ferroviari\non: 24/07/2020 En: Política\nEl Partit Popular ha reivindicat hui la necessitat que el Govern de Sánchez deixe de “castigar” a la província de Castelló i que es recupere el pols inversor de l’últim Govern del PP. El president del PP de Castelló, Miguel Barrachina, ha visitat hui diversos municipis de les comarques del nord de Castelló, afectats per les retallades aplicades pel PSOE des que governa Sánchez.\nEl president provincial ha posat de manifest que “sempre que governa l’esquerra es destrueix ocupació i es creen desigualtats i, sobretot, es bloquegen infraestructures útils per a Castelló. Un exemple d’això és l’autovia de Castelló, l’A7, que el Govern del PSOE ha bloquejat. Malgrat que el Govern del PP havia aconseguit els diners d’un pla de la Unió Europea i ja estava en marxa el projecte per a finalitzar els tres últims trams, el PSOE ha bloquejat el projecte”.\nAquesta autovia de l’interior anava a ser una via de vida per als municipis pels quals circulava en generar oportunitats. “Aquesta autovia anava a ser un element vertebrador fonamental per a Castelló que anava a comptar amb aquesta connexió interior amb tota la Comunitat i Tarragona”, ha assenyalat Barrachina.\nEl president provincial ha advertit, a més, que “a això se li suma la greu retallada en l’AVE a Castelló des de Madrid. Un tren que també va portar el Govern de Rajoy després d’anys de bloquejos del socialisme i que ara ha decidit anul·lar per a aquest estiu el que suposa un llast per al turisme. I, al mateix temps, el PSOE ha decidit eliminar un total de 27 trens rodalia entre Castelló i València, als quals se li afigen les retallades entre Vinaròs i Castelló”.\nPer a Barrachina, “una vegada més el PSOE retalla els serveis que el PP va portar a la província” i ha recordat que “el PP porta l’AVE i triplica els rodalia, mentre el PSOE construeix el Castor i retalla serveis”.\nL’Ajuntament de Vinaròs ‘extrema’ les mesures de seguretat davant la Covid-19\nBarceló: “No podem baixar la guàrdia, la irresponsabilitat d’uns pocs ens afecta a tots”


Notícies - L'Ajuntament defensa les seves competències en educació\nL'Ajuntament defensa les seves competències en educació\nel 14/jul/12 Anna González Política PDF\nL'Ajuntament defensarà les seves competències en educació davant el nou marc competencial local que el govern espanyol vol limitar amb la llei de racionalització i sostenibilitat de l'administració. L'alcaldessa, Mercè Conesa, ha assegurat a Cugat.cat que el consistori mantindrà el pressupost del patronat d'Educació per al 2013, així com garantirà els serveis obligatoris. Conesa ha qüestionat les mesures contra el dèficit públic de l'executiu espanyol en considerar que 'vulneren l'autonomia local'. Tot i així, ha advertit que s'hauran de revisar els serveis no obligatoris i que el consistori no podrà absorbir l'increment d'IVA d'alguns serveis que presta.\nDavant el nou marc que establirà la futura llei de racionalització i sostenibilitat de l'administració, que limita les competències dels ajuntaments, l'alcaldessa ha explicat que caldrà fer una reflexió profunda i amb consens dels grups municipals per garantir els serveis obligatoris i prioritzar quins es poden assumir de caràcter facultatiu, és a dir, no obligatoris.\nÉs el cas de les competències locals en educació, com les escoles bressol i el manteniment dels centres de primària. En aquest àmbit, Conesa ha assegurat que el consistori mantindrà la seva dotació i el seu compromís de cara al 2013.\nMantindrà el pressupost del patronat al 2013. Tenim uns serveis que no es poden tancar de la nit al dia i cal una profunda reflexió d'aquests serveis.\nEls canvis previstos en l'avantprojecte del nou marc legal i competencial per als ajuntaments preveuen, entre d'altres, la regulació per part de l'Estat espanyol dels sous de càrrecs electes, la limitació dels assesors i la rebaixa del nombre de regidors en un 30% de cara al proper mandat. Un nou context que per a l'alcaldessa suposa un canvi de model municipal i una 'vulneració de l'autonomia local'.\nEl control sobre els ajuntaments es pensa exercir directament des de Madrid sense cap tipus d'autonomia. Se'ns tracta com administracions de menor edat. No ho podem admetre.\nAquesta i altres reformes anunciades pel Consell de Ministres de divendres passat tenen com a objectiu reduir el dèficit públic. És el cas de l'increment en el tipus d'IVA, que també afecta serveis municipals i que Conesa ha advertit que el consistori no podrà assumir per no repercutir-ho en els usuaris.


Notícies - Pou d'Art bufa les espelmes del seu 15è aniversari\nPou d'Art bufa les espelmes del seu 15è aniversari\nPou d'Art ha celebrat 15 anys\nel 12/jun/13 Tamara Atienzar Cultura PDF\nConfiar en la creativitat per continuar creixent amb noves idees. Aquest és el repte que es marca la galeria Pou d'Art per als propers anys, segons la seva directora, Maria Fabre, en la festa de celebració dels 15 anys de l'espai artístic que ha tingut lloc aquest dimecres.\nMés d'una trentena de nens i nenes han omplert la sala-taller Pou d'Art durant tota la tarda per celebrar el 15è aniversari de la galeria. L'espai mira al futur amb optimisme i noves idees per continuar creixent, segons la directora, Maria Fabre. Pou d'Art apostarà per novetats com un taller de robòtica i els tallers tradicionals com el de pintura.\nEns reinventarem i oferirem nous tallers per adaptar-nos als nous temps.\nFabre també ha recordat tots els alumnes que han passat pel taller en aquests 15 anys i s'ha mostrat satisfeta i agraïda per la feina d'aquest període. La celebració també ha tingut espai per als alumnes adults de la galeria que han exposat els seus treballs de pintura i han manifestat la seva alegria per formar part de l'aniversari.\nK. Alavedra / M. Romero / M. Lechuga\nÉs molt gratificant veure que els alumnes s'ho passen bé. / Exposar és un reconeixement a l'esforç i la constància. / M'he demostrat que sóc capaç de fer art.\nPer celebrar el quinzè aniversari, la galeria ha preparat una festa amb el taller anomenat 'Post-it ART' on els més petits han participat durant tota la tarda, i un pastís d'aniversari.


One-Bedroom Holiday home in Nykøbing Sj 3 Nykobing Sjaelland Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, One-Bedroom Holiday home in Nykøbing Sj 3 està situat idealment a Nykobing Sjaelland; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nOne-Bedroom Holiday home in Nykøbing Sj 3 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Nykobing Sjaelland. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. One-Bedroom Holiday home in Nykøbing Sj 3 és una elecció inteligents per a viatgers a Nykobing Sjaelland, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


▷ ⭐Definició de bríos⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de bríos\nDefinició de bríos\nA continuació pots descobrir La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula bríos, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa bríos.\n¿Cóm es diu bríos en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice briós en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà bríos has de entendre que la seva traducció és briós pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar bríos\nLa concessionària Santiago Brión, SA té dos préstecs, […] un d’ells del Banc Europeu d’Inversions amb venciment […] final en l’any 2032, a un tipus d’interès de l’euribor més un marge.\nConstrucció de l’Autovia de peatge […] AG-56 entre Santiago i Brión a Galícia\nDescripció del projecte: Contracte de concessió d’obra pública per […] la construcció i explotació de la […] Autovia AG-56 Santiago Brión, inclosa la variant […] de població As Galanes (N-550 ) – Pardinyes […] (AG-56) mitjançant sistema de cànon de demanda pagat per l’Administració.\nProcedent del col·legi de Brión, va ser traslladat a l'[…] de Cesures.\nEl moviment estudiantil que va manifestar en la UCAB va indicar […] […] que seguiran amb les mobilitzacions, i que avui es concentraran a la plaça Brión de Chacaito, en la qual esperen poder reunir-se amb totes les cases d’estudi [ …] […] de la ciutat i de la resta del país.\nPassarem per Us Ánxeles, creuarem, en una rotonda, la carretera que va de Sant Jaume a Noia, […] seguirem per Brión i arribarem a […] un encreuament.\nconcurs Disseny del logotip institucional de l'[…] Ajuntament de Brion (La Corunya, Galícia)\nPel que fa a les inversions de les àrees de negoci, Construcció ha realitzat durant aquest període inversions per valor de 14 milions d’euros en equipament i maquinària per al desenvolupament de projectes, en Concessions s’han invertit 79 […] milions d’euros fonamentalment a les […] autopistes Santiago-Brión a Galícia i […] la Reus-Alcover a Tarragona ja Medi Ambient […] i Logística s’han destinat 90 milions d’euros per al desenvolupament de diverses contractes.\nA l’àrea de Concessions s’han invertit 185 milions d'[…] euros, entre els quals […] destaquen les autopistes Reus-Alcover o Santiago-Brión a Espanya, l’Autopista Central Grega, l’hospital [… ] de Son Dureta a […] Mallorca i la Línia 9 del metro de Barcelona.\nTambé són significatives les inversions realitzades en l’àrea de Concessions, amb més de 437 milions d’euros invertits en autopistes, com ara la Santiago – Brión a Galícia, la Reus – Alcocer a Catalunya o l’Autopista Jònica a Grècia, i projectes d’equipament públic on destaca l’hospital de Majadahonda a Madrid o la presó de Brians a Barcelona.\nEl 19 de gener amb l’assistència del President de la Xunta de Galícia, l’Alcalde de Sant Jaume, la Conselleira, alcaldes i parlamentaris, es va col·locar a […] Primera Pedra de la nova obra en concessió […] Autopista Santiago Brión, amb la qual cosa es […] va donar inici oficial a la construcció d’aquest projecte.\nPotabilitzadora d’Ames i Brión a La Corunya (Espanya)\nConcessió per 30 anys de l’autovia de peatge a […] ombra Santiago – Brión, a Galícia, d'[…] una longitud de 16 km.\nAixí mateix, presideix la Mancomunitat de Municipis de la Comarca de Santiago, integrada pels municipis d’Ames, Brión, Boqueixón, Teo, Val do Dubra, Vedra i Santiago.\nLa xifra de negoci procedeix de la facturació de les concessions que ja estan en […] funcionament com l’Autovia de la Manxa, l’Autovia […] de Santiago – Brión, els intercanviadors […] de Príncep Pío i Avinguda Amèrica en el […] Madrid i la presó de Can Brians Barcelona.\n437.900.000, entre els quals destaquen l’hospital de Majadahonda a Madrid ( ‘120 milions), l’autopista Santiago Brión a Galícia (‘ 52 milions), l’autopista Reus – Alcover a Tarragona ( ’31 milions), la presó de Brians a Barcelona ( ’25 milions), l’intercanviador de Príncep Pío a Madrid (‘ 21 milions) i l’autopista Jònica a Grècia ( ’18 milions).\nEl creixement poblacional que experimenta […] el Municipi Brión indica que molt […] possiblement es continuarà expandint la frontera […] agrícola per donar suport, aliment i habitatge a una població creixent.\nVa ser la primera Alcalde de Brión a l’època de […] la democràcia post-franquista al front del grup independent «Candidatura […] Galega Independent», càrrec que va ostentar ininterrompudament fins a l’actualitat.\nTambé participa en exposicions col·lectives […] com la realitzada a l’Ajuntament de Brión a 2008.\nEstà regida pel seu Patronat, integrat pel seu president, el director Xeral de Desenvolvemento Rural i els càrrecs de vicepresident i vocals que estan ocupats pels alcaldes dels concellos d’Ames, Brión, Boqueixón, Santiago de Compostel·la, Teo, Vedra i Val do Dubra, un representant de la Deputación Provincial de la Corunya i el Xefe do Departament Territorial Dóna Corunya de la Conselleria del Medi Rural.\nUn manifestant posa una mordassa a l’estàtua del […] patriota veneçolà Luis Brión com a signe de protesta […] contra el govern nacional.\nBefesa s’adjudica la […] potabilitzadora d’Ames i Brión a la Corunya (Espanya)\nL’Empresa Pública d’Obres i Serveis Hidràulics de la Xunta de Galícia ha adjudicat a Befesa, sota la modalitat d’UTE, el […] contracte per a l’execució de la primera fase del […] proveïment a Ames i Brión, a la Corunya, per […] un import superior als 5 M\n328 milions, entre els quals destaca l’hospital de Majadahonda a Madrid ( ’87 […] milions), la presó de […] Brians a Barcelona (‘ 65 milions), l’autopista gallega entre Santiago i Brión ( ‘ 44 milions) i l’intercanviador de Príncep Pío a Madrid ( ’41 milions).\nL’Empresa Pública d’Obres i Serveis Hidràulics de la Xunta de Galícia ha adjudicat a Befesa, en UTE amb Ponts i Calçades, la […] execució de la primera fase del […] proveïment a Ames i Brión, a La Corunya, […] per un import superior als cinc milions d’euros.\nEntre les 9 i les 11 pm, el govern va ordenar l’emplaçament de vehicles blindats per assegurar a Caracas, en […] tant que l’oposició va demanar a la seva gent […] reunir a la Plaça Brión (municipi del [. ..] Chacao), i es va enviar a la Guàrdia Nacional per dispersar.\nInici »Concessions» Cartera Actual »Tots […] els països» Santiago Brión\nAquest centre poblat està situat a […] el Municipi Brión, que per al […] any 2001 tenia una població aproximada de 45 mil habitants […] i una taxa de creixement anual de 2,9%, més gran que la taxa de creixement del país de 2,2% (INE 2005).\nJonathan Rivas Rivas en una manifestació política a El Tigre, estat Anzoátegui i Maite Mendible, veïna […] del Municipi Brión, estat Miranda, […] durant un tancament de carrer, exigint […] més seguretat en la comunitat.\nLa Concessionària Santiago Brión, SA disposa de […] dos contractes de cobertura de tipus d’interès per 27.000 milers d’euros i venciment a 2032.


Escola Balandrau | Ambient Montessori\nEl mètode de Maria Montessori vetlla per aconseguir l’educació integral de la persona i situa l’infant en el centre de tota acció educativa. Guia l’acció espontània de l’infant, defensa i proclama els seus drets i l’ajuda a conquerir d’independència amb la finalitat de fer-lo autònom. El principi Montessori es centra en el coneixement de l’ésser humà i pretén ajudar a l’infant a aconseguir l’autonomia personal i unes bones relacions de convivència. D’acord amb el currículum actual incideix sobretot en la necessitat d’educar atenent el desenvolupament personal complert i contempla l’educació més enllà de la construcció de nous coneixements i/o aprenentatges.\nLa guia Montessori, guia l’infant, li fa presentacions i espera observant que l’infant ho repeteixi. El nen o nena treballa amb el material després de que la guia l’ha presentat. Hi ha un sol exemplar de cada material i normalment l’infant treballa de manera individual o per parelles.\nL’ambient Montessori de 3 a 6 anys, està dividit en quatre àrees:\nVida pràctica: són exercicis que l’infant podrà fer a casa perquè són quotidians. La mida d’aquest materials és adequada a l’infant i l’anàlisi de cada exercici és presentat per la guia. En aquesta àrea ment i moviment treballen junts.\nSensorial: els materials sensorials són abstraccions materialitzades. Són exercicis que fan explorar l’infant amb els seus cinc sentits: vista, oïda, tacte, olfacte i gust.\nMatemàtiques: aquest material d’aritmètica és una preparació indirecte al desenvolupament de la ment lògico-matemàtica. Hi ha dos nivells: conèixer els símbols i les quantitats fins el 10 i la introducció del sistema decimal.\nLlenguatge: en l’àrea de llenguatge trobem dos tipus de materials. Uns que ajuden a desenvolupar el llenguatge oral (contes, poesia, titelles, joc d’anàlisis dels sons, joc de preguntes etc.) i uns altres que preparen per la lectura i/o l’escriptura (encaixos metàl·lics, pissarra de sorra per fer traç, pissarres de guix, alfabet mòbil i nomenclatures classificades).\n“Qualsevol ajuda innecessària és un obstacle per al desenvolupament de l’infant” Maria Montessori


Noemí Llauradó: "Esquerra porta el pes del Govern a Reus" | Canal Reus TV\n12:21 - 2 juny 2021\nEls republicans han fet aquest dimecres balanç dels dos anys de mandat. Asseguren que durant aquest temps s'han dedicat a planificar la ciutat i que ara és el temps de l'execució dels projectes.\nEsquerra Republicana a Reus torna a treure pit de la seva acció al govern municipal. Si quan es va celebrar el primer aniversari de les eleccions del 2019 i la constitució del consistori van fer balanç de la seva nova etapa a l'Ajuntament, aquest 2021 també han volgut posar en valor la feina feta.\nNoemí Llauradó, vicealcaldessa de la ciutat i portaveu del grup municipal d'Esquerra, assegura que "durant els dos primers anys ens hem dedicat a planificar. Reus necessitava planificació, com totes les grans ciutats del país, i hem treballat en les línies estratègiques que han de dictar el futur de la ciutat". Llauradó ha destacat que la setmana vinent començaran a trobar-se les persones que participaran del Pla Estratègic Reus 2032 i al mes de juliol els municipis adjacents que faran peticions expresses de què esperen del Reus del futur.\nSegons la vicealcaldessa, "ara és el moment d'executar". Ara bé, amb la pandèmia i amb bona part dels projectes importants lligats també a altres administracions, molt probablement algunes d'aquestes accions no es podran finalitzar fins al proper mandat. De fet, ERC treu pit de qüestions com la nova centralitat del Carrilet, de la qual encara no se'n sap gaire cosa; de l'estació de Bellissens, que depèn del govern central; la lluita contra la segregació escolar, lligada a un model d'adscripció implantat per la Generalitat; o també de la construcció de 30 km de carrils bici que aniran lligats a la transformació urbanística de la ciutat els propers anys.\nEl que sí que segurament es podrà començar a veure aquest mandat és l'esforç per sortir de la crisi econòmica de la COVID-19, la revitalització del tomb de ravals a través de projectes comercials i també la peatonalització del tram de Santa Anna; així com, per exemple, la modernització del Mercat Central.\nEl pes republicà\nPer tot plegat, Noemí Llauradó assegura que ERC acumula bona part del pes al govern municipal. "Les regidories que liderem són d'àmbit social i treballem per implementar els valors republicans de forma transversal". De fet, una de les tasques de la vicealcaldia és la coordinació del govern, que asseguren, és sòlid.\nReus ERC Reus Noemí Llauradó\nERC guanya les eleccions a Reus\n15.02 per Marc Càmara


Apartament al davant del mar\nApartament situat davant de mar amb fantàstiques vistes.\nLa vivenda ens ofereix dues habitacions dobles, un bany complet amb dutxa, cuina americana i menjador-estar equipat amb aire condicionat. La seva àmplia terrassa permet gaudir d'unes fantàstiques vistes a la mar i passeig.\nSituat a pocs metres de la platja de Riells i de les botigues. Primera planta amb ascensor.\nDespeses Comunitat 1150€ / any\nInteressat a 1919


Salutació de la Junta de l’Associació de Veïns Santa Eugènia de Ter a la Festa Major 2010 | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\nSalutació de la Junta de l’Associació de Veïns Santa Eugènia de Ter a la Festa Major 2010\nArriba la nostra Festa Major, temps per culminar amb una gran celebració tot el treball d’un any per millorar la qualitat de vida del nostre barri, per millorar la convivència, per reivindicar els serveis que encara ens falten i per escoltar les inquietuds de tots els veïns i veïnes.\nVolem en primer lloc reconèixer tot l’esforç i dedicació dels socis/es i de tots els veïns i veïnes en les diferents activitats de l’AV i de la resta d’entitats del barri. La suma de voluntats, contribueixen a que cada dia ens anem sentint més orgullosos i contents de viure a Santa Eugènia de Ter.\nHa estat un any difícil. La crisi econòmica a la que ens han abocat els poders econòmics, ha colpejat moltes famílies del barri. Per això, aquest any volem que el pregó sigui un missatge de solidaritat i recolzament per a tots els nostres veïns i veïnes que tenen dificultats per tirar endavant les seves llars, els seus projectes i les seves il·lusions.\nAquest tenia que haver estat l’any previst per culminar les grans obres urbanístiques del Pla de barris i viles. Després dels quatre anys programats per a la realització de les obres i el present any de pròrroga, arribem al setembre amb les obres a mig fer o per començar. Teníem moltes esperances en esponjar urbanísticament el barri, crear noves places i espais públics, dignificar i millorar els existents. Hem vist amb decepció com ha quedat la plaça del Barco, com hem perdut la plaça de la Marfà, com la frontissa cada dia es degrada més i les obres de remodelació ni han començat, com està quedant de petita la placeta de Leonor Joher, com el gran espai-plaça sense nom (de darrera l’Institut) s’està degradant i sense la definició d’usos… Som un barri que per sort encara ens agrada sortir per trobar-nos al carrer. Un barri en que la mainada i els joves gaudeixen dels seus carrers i places. Per això és tan important millorar l’espai públic i dignificar-lo amb un bon manteniment.\nTambé ens preocupa la manca de dinamització comercial al barri, no volem que els nostres comerciants abaixin les persianes. El comerç dona vida i dinamisme al barri. Encoratgem a l’Associació de Comerciants de Santa Eugènia de Ter a seguir treballant.\nI aquest any, sí: ha de ser l’any de la ratificació per part de l’Ajuntament de Girona de l’acord municipal per reconstruir el Pont del Dimoni i de la elaboració del projecte de reconstrucció seguint les propostes consensuades entre entitats de tot Girona i pels propis veïns i veïnes del barri. Tenim la certesa de que si seguim amb la mateixa empenta i l’Ajuntament interpreta el sentit identitari i de recuperació històrica del barri-poble de Santa Eugènia de Ter i finalment ratifica en ple municipal el clam generalitzat per la reconstrucció del Pont del Dimoni , que la reconstrucció serà una realitat ben aviat.\nPerò ara és hora de fer un parèntesi festiu i lúdic per agafar forces i deixar anar el nostre esperit alegre que portem a dintre. El programa de la Festa Major -que va del 4 al 12 de setembre- aposta per diferent tipus d’actes. Per una banda, els actes emmarcats dins de les tradicions de les festes majors catalanes: audició de sardanes, cantada d’havaneres, cercavila popular, castellers i esbart dansaire, missa solemne, sopar popular, balls de Festa Major i l’espectacular correfoc i plaçafoc. Com cada, any el Centre Infantil i Juvenil Parroquial (CIJP) organitza les activitats infantils a la pl. del Barco. Les activitats esportives també estaran presents a la festa a través del Club d’Escacs Santa Eugènia , el CESET amb el bàsquet, l’AMPA de d’institut amb el ping-pong… La gent gran té el seu dia especial d’activitats -el dijous 9- amb la novetat aquest any d’una actuació musical per part dels avis i avies del Club Sant Jordi.\nPer quart any consecutiu, més de dos-cents percussionistes vinguts d’arreu de Catalunya faran tronar els carrers i places amb la seva gresca i xi-barri musical. I parlant de tronar, l’associació de motos Dimonis de Santa Eugènia fa la seva segona concentració motera, amb una previsió d’assistència de tres-centes motos. Els mercats d’intercanvi, la botiga al carrer, la fira d’artesans i la fira d’hort-i-cultura es fan presents a la pl. del Barco, el darrer dia de Festa Major. I no oblidem la quarta edició de la mostra de begudes del món, ni la bicicletada popular, ni les exposicions artístiques al Centre cívic, ni els espectacles de titelles i la festa-mostra del Pla Educació i Convivència (PEiC), el contacontes a la Biblioteca…\nLa gran novetat d’aquest any és la fira i festa de la cervesa que dura tot el dissabte 4, en una improvisada plaça-espai al darrera de la Marfà.\nUs invitem a gaudir de la Festa Major que l’Associació de Veïns ha preparat en conjunt amb altres entitats del barri que volem citar expressament: AMPA de l’Institut Santa Eugènia, Assoc. de Comerciants de Santa Eugènia de Ter, Assoc. de motos Dimonis de Santa Eugènia, Assoc. d’usuaris de les Hortes de Santa Eugènia de Ter, Assoc. Oudiaodou, Assoc. Xirois, Biblioteca Salvador Allende, Centre cívic de Santa Eugènia (Can Ninetes), Centre Infantil i Juvenil Parroquial, Club Esportiu Santa Eugènia de Ter, Club d’Escacs Santa Eugènia, Club Sant Jordi, Coordinadora d’AMPAs, eldimoni.com, Mou-te en Bici, Parròquia Santa Eugènia, Pla Educació i Convivència. Us convidem a totes i tots a venir, a participar i a gaudir de la Festa Major de Santa Eugènia de Ter 2010!\nJunta de l’Associació de Veïns Santa Eugènia de Ter\n[text extret del llibret del programa de la Festa Major de Santa Eugènia de Ter 2010, editat per l’AV]\n> Salutació de l’alcaldessa de Girona a la Festa Major 2010


Què son els errors refractius?\nEls errors refractius son molt freqüents i inclouen la miopia, la hipermetropia, la presbícia i l’astigmatisme. La majoria de la gent en tenen un o més d’aquests. La majoria dels errors refractius poden corregir-se amb ulleres o lents de contacte, i alguns també amb cirurgia refractiva.\nSi vostè té miopia pot veure els objectes propers de forma clara, però els que son més allunyats de forma borrosa. La miopia passa quan l'ull és massa llarg, i pot tenir diferents graus, de mínima a extrema. Quan més miop sigui l'ull pitjor serà la visió dels objectes llunyans i més a prop hauran d’estar per a que els pugui veure clars.\nSi vostè té hipermetropia i aquesta no és molt alta, pot veure els objectes allunyats de forma clara, però els propers els veurà borrosos. La hipermetropia passa quan l'ull és massa curt per a que els rajos de llum s'enfoquin clarament a la retina.\nSi vostè té astigmatisme, la superfície de l'ull (la còrnia) no és perfectament rodona, sinó que és més ovalada i no permet enfocar tots els rajos lluminosos correctament a la retina. L'astigmatisme poques vegades es veu de forma aïllada, habitualment acompanya a la miopia o la hipermetropia.\nQuè és la presbiciaa?\nSi vostè té presbícia ha perdut total o parcialment la capacitat per a enfocar els objectes propers. Molta gent entre 40 i 50 anys quan se’n dóna compte per primera vegada que no poden llegir o veure amb claredat objectes a prop seu. Les lletres de la guia telefònica o del mòbil son “massa petites” o cal allunyar el diari molt més del que és habitual per a poder llegir-lo. Alhora, la capacitat per a enfocar els objectes llunyans és normal o lleument disminuïda.


Ampolles de forma alta amb tap precinte - Ampolles - Deltalab\nDeltaLab Productes 11. Envasos industrials Ampolles d'emmagatzematge Ampolles cilíndriques Ampolles de forma alta amb tap precinte\nAmpolles cilíndriques translúcides, fabricades en polietilè alta densitat de color natural, amb tap precinte de color vermell.\nEl tap té unes ranures per facilitar l’ús amb guants.\nAmpolles hermètiques. Es subministren sense roscar.\nRecipients inviolables gràcies al seu anell-precinte.\nPer tancar-les, cal roscar el pot normalment i després donar un nou gir, quan actua el precinte.\nAl descargolar, es trenca automàticament l’anell-precinte, que quedarà en el cos del flascó.


Ajuda extra gràcies als videotutorials per a alumnes en català | Tatum\nAjuda extra gràcies als videotutorials per a alumnes en català\nA Ta-tum pensem tant en tu com en els teus alumnes i, no només volem ajudar que gaudeixin de la lectura, sinó ser també un suport en el seu dia a dia. Així que, et convidem a explorar els nostres videotutorials per a alumnes en català, ideats perquè els teus detectius de l’Escola Avant aprenguin ràpidament a manejar la plataforma de manera autònoma i experimentin tota la diversió de la gamificació.\nEn aquest article hi trobaràs l’accés a tota la informació i vídeos disponibles per donar-los suport en aquesta tasca.\nPots començar per ensenyar-los a accedir a la plataforma. A Entrar a Ta-tum. Accés per a alumnes mostrem com iniciar sessió amb les seves credencials d’alumne/a. Recorda enviar-los les seves dades d’accés perquè puguin entrar a Ta-tum. En aquest vídeo, també expliquem altres opcions d’accés associades a comptes de Google o Microsoft.\nEt presentem Ta-tum. Recorregut pel perfil de l’alumne/a. En aquest vídeo especial repassem els menús principals de la plataforma perquè els resultin familiars abans de començar a treballar-hi, de manera que, quan els assignis un cas, ja estaran preparats per concentrar-se en l’aventura de llegir.\nPer mostrar-los ràpidament com trobar les lectures assignades als casos i totes les configuracions i opcions que permet la interfície de lectura entreu a Lectura per a alumnes. Com trobar i llegir un llibre. Podran personalitzar l’aparença del seu llibre, així com incloure punts de lectura o subratllar paràgrafs que els interessin. També afegim tota la informació necessària per al maneig del catàleg, per si volen llegir altres títols.\nEn relació amb les seves tasques com a detectius, hem preparat el vídeo Resoldre indagacions, en el qual els ensenyaràs quins tipus d’indagacions hi ha, com veure si en tenen alguna de pendent a fer i també saber l’estat en el qual es troba la tasca.\nUn aspecte molt important és que aprenguin a fer un seguiment de les seves tasques i resultats, així que et proposem veure Els meus resultats, correccions i assoliments on els ensenyaràs a veure la seva evolució en els casos i els assoliments obtinguts.\nAmb aquesta informació, els alumnes es convertiran en vertaders experts en Ta-tum i estaran preparats per rescatar tots els personatges perduts.\nI tu, ja coneixes totes les possibilitats de Ta-tum? Descobreix-les als nostres videotutorials per a docents.


Canvi d’oratge amb vent, pluja, temporal de la mar i baixada de temperatures | RiberaBaixa.info\nCanvi d’oratge amb vent, pluja, temporal de la mar i baixada de temperatures\nS’ha acabat l’oratge agraït que hem tingut en els darrers dies. De fet, tant ahir com despús-ahir ja es notava la frescor a primeres hores del dia i a la nit. Demà ens esperen canvis, de moment amb pluja, vent i temporal de la mar per a un parell de dies.\nL’Agència Estatal de Meteorologia (Aemet) ha activat avisos per vent i risc costaner per a gran part de la costa mediterrània peninsular. Aquestes alertes són grogues en el cas de la Ribera Baixa.\nL’Aemet preveu que la nostra zona estarà en risc (avís groc) per vent i costaner des de les 15 hores de demà, dijous, fins a les 6 del matí de divendres. En el cas de la mar podria ser d’un parell d’hores menys.\nLes ratxes de vent podrien arribar a 80 quilòmetres per hora i a la mar de Força 7 (50-60 quilòmetres per hora amb mar gruixuda, amb escuma arrossegada en la direcció del vent), segons les previsions de l’esmentada agència estatal.\nPluja per a un dia\nEl cel quedarà cobert des de primera hora del dia de dijous i la pluja no es farà esperar. Plourà poc, però pot fer-ho durant tota la jornada. Aquesta situació es podria mantindre fins a les primeres hores de la matinada de divendres, dia en el qual no s’esperen precipitacions.\nLes temperatures se situaran al voltant dels 15 graus les màximes i els 10 les mínimes.\nPublicació següentAlmussafes inicia la modernització dels polígons amb una subvenció de l’IVACE\nPublicació anteriorAlmussafes obté una subvenció europea per a instal·lar wifi gratuït en espais públics


Patricia Avendaño Col·lecció 2015 - Boda, Bodas Catalunya :: GuiaNupcial\n/ Gaudí Núvies 2014 / Patricia Avendaño Col·lecció 2015\nPlatinum és el terme que Patricia Avendaño utilitza per descriure la seva nova col·lecció 2015, on el disseny i els teixits es conjuguen perfectament per obtenir els millors resultats sense deixar-se portar per les tendències sinó buscant sempre afavorir el cos femení i realçar les seves formes.\nEs tracta de línies elegants i summament treballades, simples i pures, en les quals es busca ressaltar al màxim la feminitat de la dona.\nLa col·lecció Platinum manté l’estil que caracteritza a la dissenyadora i que en aquesta col·lecció protagonitzen les línies senzilles i atemporals, amb talls perfectes, faldilles vaporoses amb molt moviment, cintures marcades, encaixos i pedreries que realcen els vestits donant-li aquest aire de costura, però incorporant detalls molt treballats com a encaixos i pedreries.\nEls principals teixits de la col·lecció són els teixits nobles, el guipur i les sedes naturals. Els encaixos treballats, les superposicions, la pedreria i les aplicacions complementen els detalls dels vestits, aportant un punt de fantasia i delicadesa al disseny.\nEls colors pels vestits de núvia són els ivory cada vegada més clars, amb pinzellades i adorns de colors com el champagne.\nPassarel·la Gaudí Patricia Avendaño\n13 agost 2014 - 15:19


Reminiscències* » Temps de Franja\nEscrit per Lluís Rajadell al 20 de maig de 2022 . Publicat a Viles i gents\nPrimera hora del matí d’un cap de setmana qualsevol a Alcampell, població de la Llitera. Els carrers estan buits i la gent dorm perquè no cal anar a treballar quan, d’una estropada, a les 08.00, esgarra l’aire el soroll estrident i anorreador d’una sirena. I el mateix sarabastall es torna a sentir a les 13.00, 15.00 i 19.00. La sirena avisa, des de 1937, de l’hora d’enganxar i plegar. És, 85 anys després, una reminiscència de la col·lectivitat implantada pels anarquistes durant la Guerra Civil. Ells van posar en marxa el sorollós anunci dels horaris i, després del franquisme i de 40 anys de democràcia, aquella idea segueix marcant el ritme vital.\nUna altra perduració insòlita. La Plaça 19 de Juliol —actualment Plaça d’Oste— va rebre el nom dels anarquistes, que al començar la Guerra Civil la van batejar amb la data de la revolució llibertaria que va imperar fins l’arribada dels franquistes. Però el nom llibertari va sobreviure durant tot el franquisme, i va haver d’instaurar-se el primer ajuntament democràtic per a rebatejar-la i acabar amb un símbol anarquista que estava amagat a la vista de tothom.\nMés a prop, al Mas de les Mates, també es troben reminiscències llibertàries, com el topònim “Puente de la Fai”, que recorda la seua construcció durant el domini anarquista. I encara hi han altres pistes col·lectivistes, com el fet de comprar pa en un forn de propietat cooperativa, el de San Sebastián, mitjançant cupons, sense intervenció monetària. Cada soci compra la cartilla i, al replegar el pa, el forner li descompta el cupó corresponent. Un costum singular i que recorda poderosament la supressió de la moneda per les col·lectivitats anarquistes, substituint-la per vals que servien per a adquirir el que la gent necessitava.\nEl passat col·lectivista prompte complirà un segle, però va deixar pistes que encara es poden rastrejar moltes dècades després que la historia hagi passat pàgina.\n*Publicat a La Comarca, 20 de maig de 2022\nL’historiador Josep-David Garrido i Valls*\nSeguint amb aquella secció que fa uns anys vam inaugurar inspirada amb els homenots d’en Josep Pla i en els seus retrats de passaport, avui farem un retrat de l’historiador i home de lletres en Josep-David Garrido i Valls.\nAquest senyor va nàixer a la ciutat d’Alacant el 1965. Malgrat que es considerà un valencià de soca arrel també se sent un fill de la nació catalana que molts anomenen com a Països Catalans. És doctor per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) on també va cursar els principals estudis. És també filòleg de formació, arabista i un gran estudiós i especialista de la paleografia medieval on, en el seu moment, va impartir classes a la Universitat Autònoma de Barcelona.


Un dels escenaris que contempla la Comissió Europea també inclou disminuir un 30% les subvencions en política agrícola.\nBrussel·les .- La Comissió Europea planteja la possibilitat de retallar els fons de cohesió i la política agrària comuna (PAC) a partir del 2021 per compensar la pèrdua d'ingressos de la sortida del Regne Unit de la Unió Europea. En un informe sobre les prioritats pressupostàries a partir del 2020, la Comissió Europea presenta diversos escenaris per fer retallades en despesa i augmentar ingressos, i alguns impactarien, si s'arriben a aplicar, directament a Catalunya i bona part de l'Estat espanyol. En concret, en un dels escenaris, la Comissió Europea proposa eliminar els fons de cohesió per a les regions més desenvolupades o les que es consideren 'en transició', el que permetria un estalvi de 95.000 milions d'euros, un 8,7% de l'actual marc financer plurianual. Això deixaria fora d'aquests ajuts a Catalunya, que té un PIB per sobre de la mitjana europea, però també el País Valencià i les Illes, que es consideren regions de transició, i bona part del nord d'Espanya.


El Rei Ruc - Auditori de Castellar del Vallès\nEl Rei Lleó, el monarca de la jungla, ha decidit jubilar-se i, per donar credibilitat al seu successor, la seva consellera Miss Fina i ell han decidit convocar eleccions. Mangu, un ruc bugader feliç i humil, acaba essent accidentalment el candidat popular, que haurà d’enfrontar-se a Superbus, el successor legítim del Rei Lleó. Tot i això, Mangu no sap que la seva candidatura és part d’un pla macabre de Miss Fina, que pretén destronar el Rei Lleó i evitar que el seu fill el succeeixi per poder controlar ella mateixa el tron a través d’un candidat que segueixi les seves ordres. Aconseguirà Mangu convertir-se en el monarca que ha promès ser o es conformarà amb l’opció de ser figura d’un mer titella?\n2019-12-15 16:30 2019-12-15 18:00 Europe/Andorra El Rei Ruc El Rei Lleó, el monarca de la jungla, ha decidit jubilar-se i, per donar credibilitat al seu successor, la seva consellera Miss Fina i ell han decidit convocar eleccions. Sala principal Auditori de Castellar del Vallès


Veterans som tots!: L'Alcobacense fa patir el Calafell\nA. Alcobacense - 4\nDarrer partit de la jornada de dissabte, davant l'altre equip portuguès del grup que, a priori, semblava un rival assequible, però que va fer patir el Calafell fins el final. Els dos equips van acusar el cansament dels tres partits anteriors. El Calafell va sortir confiat i excessivament relaxat a la pista, fins que es va trobar amb un 2-0 en contra. Per sort, abans del descans, va escurçar distàncies mitjançant Cañi, que s'estrenava al torneig com a golejador.\nAmb el 2-1, novament, el Calafell va veure factible la remuntada i va tornar a baixar el ritme. El conjunt portuguès va aprofitar per a fer el 3-1. Però, Epi va aconseguir, de nou, escurçar distàncies. Amb el 3-2, el conjunt català anava entrant dins el partit. Però, en una jugada desafortunada, Epi es marcava un autogol en pròpia porta, amb el peu. El 4-2 deixava coll amunt el partit pel Calafell, ja que mancaven set minuts pel final del mateix.\nEn aquell moment, els calafellencs van demanar un temps mort i van sortir a pressionar a tota la pista el conjunt portuguès que semblava esgotat. Amb una pressió asfixiant i molt d'encert en atac, el Calafell va aconseguir tres gols en cinc minuts. Cañi feia el 4-3, Epi l'empat i, novament, Cañi, en un contracop, marcava el gol de la victòria (4-5). Els dos darrers minuts van ser de control pels calafellencs que es van dedicar a aguantar la bola, tot i això van patir algun ensurt. La victòria donava el segon lloc del grup als verd-i-blancs.\nAquí teniu el reportatge fotogràfic del partit.\nEtiquetas: Alcobacense, partits, Taça Latina, Torneig, torneigs veterans, videos


Camp de treball a Torre Baró - Arquebisbat de Barcelona\nCamp de treball a Torre Baró\nCàritas Barcelona organitza un voluntariat solidari per joves entre 16 i 18 anys en el centre obert barceloní\n04 juliol, 2019 -\nCitant Albert Einstein, “la bogeria més pura és deixar-ho tot tal com està i esperar que alguna cosa canviï”. Càritas Barcelona té l’al·licient idoni per evitar el que Einstein preveia. Així, l’entitat organitza el Camp de Treball Solidari per joves entre 16 i 18 anys en el Centre Obert Torre Baró. Una iniciativa que col·labora que els joves siguin el canvi a un món més fratern. Així, la proposta va del 6 al 12 de juliol en el qual els joves voluntaris podran participar de les activitats que es fan en el centre de menors amb risc d’exclusió social.\nCàritas sempre ha treballat per fomentar el voluntariat i sensibilitzar sobre la realitat amb la qual treballa. Alhora, procura despertar el compromís especialment de la gent més jove. Amb el Camp de Treball Solidari, l’entitat procura que els joves ocupin un temps de lleure amb sentit on podran tenir noves experiències que els ajudarà en el seu creixement personal. Són set dies de diversió en què dormiràs i conviuràs al Centre Obert Torre Baró juntament amb altres joves.\nÀpats, transports i activitats durant la setmana inclosos.\nCal portar esterilla, matalàs inflable o sac de dormir i tovallola.\nQuè podran fer els voluntaris?\nEl Camp de treball està format per tres àrees d’acció que es faran de manera combinada:\nDescobreix el voluntariat: Fes de voluntari a les sortides, els tallers, els jocs o l’esport en el Casal d’Estiu ajudant els infants del Centre. Es donarà suport a l’equip educatiu en les activitats programades en el casal.\nDiversió amb altres joves: Comparteix oci, inquietuds i diversió amb joves de la teva edat en el Casal de Joves Llops del Taga.\nConeix-te, forma’t i reflexiona: Hi haurà estones per reflexionar i compartir amb el grup les experiències viscudes. A més a més, experts de diferents àmbits t’introduiran en la realitat social i el voluntariat. Col·labora en trobades, debats, descoberta del barri i l’entorn, lleure i molta amistat.\nCentre Obert Torre Baró\nL’any 1990 va néixer el centre obert de Torre Baró, un lloc on es van obrir les portes com una alternativa a l’internament dels infants en risc d’exclusió social. Així, amb el pas dels anys, el centre ha vist créixer una gran multitud de nens i nenes, però l’essència, tal com explica Càritas Barcelona, “s’ha mantingut intacta”. L’objectiu del centre? Millorar les oportunitats i condicions de vida dels infants i joves (d’entre 5 i 13 anys que viuen als barris de Vallbona, Ciutat Meridiana i Torrebaró).\nI què es fa? Es realitzen reforços escolars, tallers, treballs manuals, classes d’informàtica, activitats lúdiques i altres accions bàsiques que ajuden al creixement i desenvolupament integral de l’infant. Amb places per a 44 nens i adolescents, el centre Torre Baró compta amb voluntaris que vetllen per garantir-los un desenvolupament personal i educatiu. Per tant, ells organitzen les activitats diàries i ofereixen una atenció personalitzada que aspira a compensar les possibles carències afectives i de socialització dels nens i adolescents que hi participen.