Startup&art, els emprenedors renaixentistes\nEls emprenedors de Startup&Art\nChristian Rodríguez (ByHours), Marc Alarcón (SocialCar) o Marc Borrell (OneMobile) exposen les seves obres\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 04 de juliol de 2018 05:30\nLa comunitat d'esperits creatius del Pier 01 Barcelona Tech City ha destapat la seva passió per l'art amb la creació de Startup&Art, comunitat fundada per emprenedors tecnològics de la ciutat. Coneguts per les seves empreses i habituals en els cercles i xerrades sobre innovació, es tracten com a col·legues però no sabien que compartien una afició més en comú: la creativitat artística. Aquest dimecres 4 de juliol presenten els seus treballs en una exposició.\nGerard Compte, fundador de FindthatLead, va descobrir l'art de col·legues com Christian Rodríguez i Mo Gaspart, fundadors de Byhours i Marc Borrell de, BeMobile. I va sorgir la màgia. Van aparèixer nous noms com el de Nacho Sala, fundador d'Atrápalo; Mar Alarcón, fundadora de SocialCar i Toni Mascaró, d'Emascaró. I tot això orquestrat per un artista professional, Pablo Mieres de HeavyDots.\nEl resultat és Startup&Art, una comunitat d'emprenedors de Barcelona on poder expressar la seva creativitat que ja està reclutant noves incorporacions per presentar-se al públic amb la seva primera exposició aquest 4 de juliol al Pier 01 de Barcelona Tech City, seu referent de l'emprenedoria de la ciutat. Amb aquesta primera exposició, Startup&Art vol cridar l'atenció d'altres emprenedors locals i globals que comparteixin afició, siguin arts plàstiques, música o ball.\nAmb aquest moviment "de naturalesa renaixentista", com ells mateixos qualifiquen, neix una nova comunitat de la ciutat cap al món, ja que pretén créixer a escala global i exportar les seves exposicions així com afavorir llocs de trobada en el qual els emprenedors puguin expressar les seves habilitats en el món de l'art.\nLa Mobile Week, entre l'art i el digital


El que no seria possible i el que sí | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nMadrid 2 MAR 2017 - 13:20\tCET\nMariano Rajoy amb Carles Puigdemont al Palau de la Moncloa. Bernardo Pérez\nRajoy estaria disposat a mantenir noves trobades subterrànies amb Puigdemont per parlar de tot excepte del referèndum sobre la independència de Catalunya; i el president català només estaria d'acord a oficialitzar aquests contactes si fos per parlar del referèndum. Alhora, si el 71% dels catalans està a favor que es convoqui aquesta consulta, el 61% de la resta dels espanyols hi està en contra.\nNo és realista esperar que l'independentisme sobrevingut es dissolgui en l'aire. Però la veritat és que gairebé cinc anys després de la caiguda del cavall d'Artur Mas, el suport a la secessió segueix sent tenaçment insuficient per fer un pas amb tantes conseqüències, i tan greus, per a les persones. Així ho constaten els resultats electorals i les enquestes, que mes rere mes certifiquen que la meitat de la població catalana està en contra de la separació.\nDavant de l'atzucac en què s'ha ficat l'independentisme, tan imprudent seria ignorar els seus intents de saltar-se la legalitat com menysprear els símptomes d'estar buscant una sortida que de vegades emergeixen des del subsol de la política nacionalista. Com quan Artur Mas invoca la possibilitat d'una tercera via negociable que passaria per optar entre la independència i una oferta de millora de l'autogovern català que oferís el Govern espanyol.\nNo és la història de sempre. Admetre que un referèndum sobre sí o no a la independència exclou les opcions intermèdies (federalisme, autonomia reforçada, etc.), que sumades són majoritàries, és un pas endavant. Però té trampa. El mateix dia en què es coneixia aquesta proposta, la portaveu del Govern, Neus Munté, es declarava a favor del diàleg, però advertint (EL PAÍS, 24-2-2017) que cap proposta podria ja aturar el referèndum d'autodeterminació: perquè “no podem trair el que és un mandat del Parlament” i perquè “és perfectament possible si hi ha voluntat política”. Mandat inexistent a la vista dels resultats de les eleccions del 2015; i voluntat política per acceptar que un de cada dos catalans siguin convertits de la nit al dia en estrangers a la seva terra.\nNo obstant això, cal imaginar una altra via de sortida. Acceptar que al final hi hagi un referèndum, però no entre dues opcions excloents, sinó a favor d'una solució pactada entre els dos Governs. Aquesta sortida seria el desenllaç d'una llarga negociació sobre objectius intermedis i no sobre el tot o res habitual.\nSignificaria un replegament cap al gradualisme catalanista tradicional que permetés negociar no sobre la independència, però sí sobre els motius invocats en el seu moment per justificar-ne l'adhesió (finançament, per exemple). Significaria també substituir el dilema entre votar i no votar pel de sobre què, sense que divideixi la població en dues parts; i sense vulnerar l'ordre constitucional, incloent el respecte del principi d'igualtat dels articles 138 i 139 . El Govern espanyol està obligat a rebutjar propostes que desbordin els límits de la legalitat, però també a negociar amb les autoritats catalanes qualsevol possibilitat d'acord dins d'aquest marc.\nI no és cert que no hi hagi cap alternativa sobre la taula. Acadèmics, polítics, intel·lectuals han plantejat sortides amb diferents formulacions, però partint d'aquesta base comuna: sí a la consulta però no sobre la independència, la proposta més extrema, sinó de ratificació de l'acord sobre l'autogovern català al qual arribin els Governs d'Espanya i Catalunya per a la seva incorporació a l'Estatut pels procediments previstos.


pobresa energètica – La Lleialtat Santsenca\n16 setembre, 2019 5 setembre, 2020 ~ alls\nDivendres 20 de setembre, 20h. Entrada gratuïta\nSempre havia pagat totes les factures de la llum i de l’aigua\nperò tot va canviar quan em vaig quedar a l’atur…\nXucrut Teatre i Enginyeria Sense Fronteres presenten «L’Apagada» una obra de teatre sobre pobresa energètica que explica la història de la Maria i de tantes altres dones que són el pilar de moltes famílies en situació de vulnerabilitat.\nPartint d’una òptica ecofeminista, «L’Apagada» posa l’accent en la importància de l’organització col·lectiva com a eina de resiliència.\nL’obra és la darrera producció de Xucrut Teatre i neix d’un encàrrec d’Enginyeria Sense Fronteres amb col.laboració de l’APE (Aliança contra la Pobresa Energètica).\nDesprés de la representació, d’una durada de 40 minuts, hi haurà un debat obert amb el públic.\n? Dissabte 20 de setembre, 20h\n? Reserva obligatòria aquí


FESTA DEL MODERNISME I DELS INDIANS AL PARC SAMÀ - 9 I 10 DE JUNY - Parc Samà\nEl 9 i 10 de juny volem celebrar amb vosaltres un cap de setmana molt especial en motiu de la inauguració de la nostra nova atracció estrella, el laberint vegetal dedicat als indians i la seva història.\nApropa’t aquest cap de setmana al parc, i si véns vestit de blanc hi entraràs gratuïtament.\nPARC SAMÀ ES VESTEIX DE BLANC\nHem preparat un cap de setmana ple d’activitats, espectacles i sorpreses relacionades amb el món del modernisme i la època dels indians a Catalunya. Comptarem amb actuacions musicals que amenitzaran l’esdeveniment, així com també amb actuacions teatralitzades on personatges de l’època ens guiaran pels indrets més interessants del parc.\nMentre els nens gaudeixen descobrint el nou laberint amb les pistes que els ajudaran a recórrer-lo, els pares podran degustar el vermut Yzaguirre al costat de la recent recuperada bodega-museu del Parc Samà. A la tarda de dissabte podrem escoltar una inspiradora actuació de la mà de Vent Endins, un grup que compta amb un estil original i un repertori equilibrat d’havaneres, rumba, cançons catalanes i temes propis. Diumenge podrem ballar tots plegats al ritme de la música llatina i cubana, rememorant els grans temes d’aquest estil en els llocs més singulars del parc.\nT’esperem amb moltes més sorpreses els dies 9 i 10 de juny al Parc Samà!\nCategories Animales Etiquetes festa, havaneres, indians, laberint, modernisme\n3 comentaris a “FESTA DEL MODERNISME I DELS INDIANS AL PARC SAMÀ – 9 I 10 DE JUNY”\n20 juny 2018 a les 21:42\navui dis 20 hem rebut el mail sobre la festa del modernisme pel proper 9 i 10 de juny\n2 juliol 2018 a les 15:15\nVa ser un error del sistema. Preguem disculpin les molèsties.\nTaquilla Parc Samà\n4 juliol 2018 a les 21:50\nMoltes gracies per l’avís


Cartografies – Pàgina 3\nNi Bruixes ni Fades: el sisè sentit en la tradició femenina eslava\nLa intuïció és l’accés al coneixement sense intervenció conscient de la raó, de forma que un fet, veritat o estat s’apareix com a evident a la ment sense necessitat d’anàlisi. Sovint la intuïció té un fort component subjectiu que en fa difícil la seva comunicació a d’altres, per això històricament s’ha lligat amb un sisè […]\nTeatre per a l’educació: una manera diferent d’abordar la pedagogia\nHi ha tres grans corrents de pensament teatral contemporànis d’Amèrica Llatina que han arribat a Europa: Teatre de l’oprimit, creat per Augusto Boal (Brasil), Teatre de la creació col·lectiva (Colòmbia) i Teatre comunitari (Argentina). Des de la concepció mateixa del problema fins a la seva solució es treballa des de la col·laboració i concurs de […]\nTontines Africanes: un model de relacions humanes i d’emprenedoria femenina\nDes de sempre les poblacions africanes s’han organitzat segons un sistema tradicional d’estalvi i solidaritat que funciona de manera molt eficaç. Rep centenars de noms diferents, cada idioma africà té una o vàries paraules per a denominar-lo: susu, xitique, moziki, likelemba o nat entre d’altres però, sobretot, es coneix per “tontin“. Parlem d’una estratègia econòmica […]\nArxivat com a: Cartografies Etiquetat com a: Àfrica\nEn el marc de l’actual crisi financera europea, la gent està buscant altres opcions per fer finances. Les finances islàmiques són una alternativa viable en aquests temps, en els que els bancs i les caixes han perdut la seva legitimitat davant de la ciutadania.


'Cal deixar autonomia als municipis perquè decideixin el seu futur' | Matarranya Media\nPorta vostè dos anys al capdavant de la Diputació. Quin balanç fa d’estos dos anys de legislatura?\nHem tingut mala sort. Hem tingut Glòria, Filomena i una pandèmia mundial com no hi ha hagut mai. Malgrat això, estic content. Primer, perquè s’ha treballat. L’actitud de tots els meus companys ha estat positiva. Segon, perquè hem donat un missatge fora del victimisme. La província de Terol té moltes potencialitats, i quan un parla de la seua terra i dels seus éssers estimats, la qual cosa sempre acaba plasmant són les seues bondats.\nQuines són les grans prioritats?\nUn dels nostres grans objectius era que la fibra òptica arribés a tota la província. La pandèmia ens ha portat coses molt dolentes. El més dur de tot, les defuncions. El primer objectiu de la Diputació consistix a fer costat als ajuntaments i a tota la província. Hem impulsat un potent Pla d’Obres i Serveis. S’ha més que duplicat el Pla d’Ocupació. Existix a més un Pla d’Habitatge que, malgrat que no és de la nostra competència, sabem que és una necessitat per al medi rural terolenc. I és que cada vegada hi ha més ocupació en el medi rural, però la gent no té on quedar-se a viure.\nVostè, a més de president de la Diputació, és alcalde. Vivim una de les legislatures més complexes de tota la democràcia?\nJo soc positiu per naturalesa. A mi, els victimismes, la mentida, la demagògia i la hipocresia no m’agraden. Un, quan està en un càrrec de responsabilitat, ha d’afrontar les coses tal com li venen. Hem de fugir d’este victimisme. Mire. En dos anys hem tallat la tendència de descens demogràfic de la província de Terol. I durant esta crisi hem intentat no deixar a ningú enrere. Hi ha hagut ajudes per als multiserveis dels pobles més petits, per a molts sectors econòmics de la província, però també hem treballat amb aquelles entitats que s’han fet càrrec dels efectes socials que ha tingut esta pandèmia.\nEls projectes d’energies renovables que es volen impulsar en el territori han generat un debat significatiu. Com interpreta vostè este rebuig als projectes eòlics i solars?\nJo soc l’alcalde de Calamocha. En estos moments, tenim allí 50 MW d’energia fotovoltaica repartits entre 120 hectàrees que són propietat de més de 100 veïns. L’ajuntament, per tant, no està implicat en res. Les energies renovables són necessàries. I més si volem deixar un món millor als nostres fills i als nostres nets. El problema ha sorgit a l’hora de situar estes energies renovables. Jo, com a alcalde i president de la Diputació, sempre he dit que cal deixar autonomia als municipis perquè decidisquen el seu futur. També cal escoltar les persones jurídiques, que tenen molt a dir. I també és recomanable que les empreses que es vullguen instal·lar en el territori, primer de tot contacten amb el territori, parlen amb els ajuntaments i detecten què volen i que no els seus veïns.\nEncara que a mi no m’agrada massa la paraula despoblació, sí que volia preguntar-li sobre el repte demogràfic. Què hem de fer perquè els joves es queden als seus pobles?\nSobre despoblació, s’ha escrit molt. Quan jo vaig sortir a estudiar, els nostres pares ens deien: “Marxeu a la ciutat, perquè aquí no hi ha futur”. Això ha canviat. Hem de començar a dir les grans bondats, que a més són moltíssimes, que té viure en el medi rural. Un dels grans reptes que tenim al davant és l’habitatge. Ara vindran 6.000 milions d’euros, una ocasió d’or per a rehabilitar habitatges en municipis de menys de 5.000 habitants. Cal donar facilitats a emprenedors, joves i dones perquè es queden als seus pobles.


La Lliga confia que la vacuna del coronavirus permetrà el retorn del públic als estadis\nLa Lliga confia que la vacuna del coronavirus permetrà el retorn del públic\nBarcelona, Catalunya. Dimarts, 17 de novembre de 2020. 15:44\nActualitzat Diumenge, 22 de novembre de 2020. 18:50\nEl president de la Lliga, Javier Tebas, s'ha mostrat esperançat que l'arribada d'una vacuna contra el coronavirus pugui fer canviar la situació dels estadis buits. Una cura per la Covid-19 que permetria fer canviar la situació dels clubs, l'augment dels ingressos i un pas més del futbol cap a la nova normalitat.\n"Entre la vacuna i els tests d'antígens, crec que això afavorirà l'assistència als estadis", ha assegurat Tebas durant la presentació dels límits de les masses salarials. El president de la Lliga ha negat que el futbol demanarà accés especial a les vacunes quan aquestes es comencin a distribuir: "No tindrem cap accés especial a vacunes. Crec que en aquest tema, quan estiguin les vacunes, sembla que en breu, al gener o abans, primer seran per al personal de risc".\nJavier Tebas en un acte de la Lliga / EuropaPress\n"Un cop es vacuni a les persones de risc, la vida canviarà, tornarem a qüestions que pensàvem que eren impossibles", ha afegit Tebas. A més ha reiterat que el futbol professional "no ha de pensar a ser beneficiat" quan es comenci a distribuir la vacuna contra la Covid-19, de la qual dos laboratoris (Pfizer i Moderna) han presentat aquestes setmanes resultats preliminars positius.\nImatge principal: Javier Tebas durant un acte / EuropaPress\nFutbol El coronavirus afecta el límit salarial de la Lliga: el Barça, el més perjudicat El Nacional\nBarça Luis Suárez va demanar renovar amb el Barça per quatre temporades més El Nacional\nCoronavirus La vacuna de Moderna s'enfronta a un nou problema: el seu preu Anna Solé Sans\nCORONAVIRUS Dr. Fuster: "Estem vivint una tercera guerra mundial biològica" Núria Casas\nCoronavirus La immunitat al coronavirus podria durar més de sis mesos, segons un estudi Anna Solé Sans


5 consells per protegir la teva salut durant les vacances\n25 julio, 2019 /0 Comentarios/en Sin categoría /por Alba Álvarez\nSi no has començat les teves vacances d’estiu, segurament ja et queden poques setmanes per iniciar-les. Juliol i agost són els mesos preferits pels treballadors i empreses per fer una aturada, descansar, viatjar i també gaudir del temps d’oci. La tranquil·litat fa que moltes vegades siguem menys conscients dels perills que pot comportar l’estiu, pren nota dels 5 consells de Mútua Penedès per protegir la teva salut durant les vacances.\n5 consells infal·libles per protegir la teva salut durant l’estiu\nEls viatges a l’estranger, els esports aquàtics de risc, els raigs UVA, l’increment dels plans d’oci… Tot contribueix a una exposició més gran als diferents perills i activitats que poden posar en risc la teva salut durant les vacances. Des de Mútua Penedès t’oferim una sèrie de consells per protegir la teva salut:\nContractar una assegurança de viatges. En aquest article expliquem els avantatges de la pòlissa d’assistència en viatges de Mútua Penedès, una contractació imprescindible per garantir l’assistència mèdica i sanitària fora de les nostres fronteres. També s’inclouen possibles trasllats i repatriacions.\nContractar assegurances si lloguem vehicles. Al nostre país totes les empreses de lloguer inclouen assegurances sobre el vehicle en qüestió i els seus passatgers i conductor. Tot i això, en països estrangers és possible que moltes companyies operin sense els permisos necessaris i no es faci ni contractació. Exigeix-la sempre i aposta per empreses amb assegurances encara que els preus siguin més alts. Aquest contracte t’aportarà tranquil·litat.\nEmpreses legals per al lloguer de materials a la platja. Motos d’aigua, para-sailing, patins, kayak… Comprova sempre que la persona que et lloga el material té tota la documentació en regla perquè si tens un accident, no tinguis problemes posteriors perquè no hi hagi assegurança que cobreixi desperfectes, lesions, etc.\nProtecció solar. Hem parlat moltes vegades sobre la necessitat de protegir la nostra pell amb foto protectors durant l’exposició solar. Et recordem per què en aquest article. I no oblidis vestir un barret i ulleres de sol si has de passar llargues hores al sol.\nHidratació i bona alimentació. Pot semblar quelcom secundari però pot evitar mals de panxa indesitjats, gastroenteritis, deshidratació, cops de calor… Menja bé, pren líquids i oblida’t de begudes ensucrades.\nEtiquetas: consells salut estiu, salut estiu, salut vacances, vacances segures\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2019/07/Salut.jpg 350 720 Alba Álvarez https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Alba Álvarez2019-07-25 08:00:052019-07-25 10:07:475 consells per protegir la teva salut durant les vacances\nViu l’estiu a Vilafranca Tenir cura de les dents a l’estiu


Aquesta és la 27a edició d'aquest camp de treball d'arqueologia, un dels més antics del nostre país i que se celbra des de l'any 1993\nAquest camp, organitzat per la Direcció General de Joventut i gestionat pel Consell de Jovent d’Arbúcies des de l'any 1993, compta amb la direcció tècnica dels arqueòlegs del Museu Etnològic del Montseny i el suport de l’Ajuntament d’Arbúcies, el Patronat del castell de Montsoriu i el Consell Comarcal de la Selva. Aquest camp de treball s’inscriu en el marc dels camps de treball de l’Agencia Catalana de Joventut de la Generalitat de Catalunya . Des de l’any 1993, hi han passat més de 1.500 joves d’arreu del món.\nEn el marc d’aquests dies, els joves que han participat a aquest camp de treball han realitzat algunes sortides per conèixer una mica més el territori.\nFoto: Ajuntament d'Arbúcies


Per Quim Curbet dissabte, de juliol 21, 2012\nFa molt i molt de temps, quan encara els telèfons anaven lligats a un fil que s’endollava a la paret i el Fax era el súmmum de la tecnologia, quan els diaris encara es llegien sobre paper i el producte típic d’Osona era la llonganissa en comptes de la pizza, quan els ordinadors eren cosa de pel·lícules de ciència-ficció i Hollywood encara no havia esgotat la imaginació, aleshores, en aquella reculada època, quan algú havia de posar un grau de credibilitat en la conversa, acabava exclamant: «és que ho he vist a la tele!».\nActualment haver-ho vist a la tele és poca cosa, a més s’ha de veure també al YouTube o, per extensió, a Internet. «Ho he vist a Internet» és la frase de moda en totes les converses, si no ho has vist «a Internet» no ho has vist enlloc i si ho has vist «a Internet» és que realment existeix. Paradoxalment la realitat virtual ha reemplaçat la realitat tangible i ja vivim en una mena de «Matrix» de facto.\nPerò el problema és que dir que ho has vist a Internet no és el mateix que «veure-ho a la tele», perquè quan dèiem això ens referíem només als dos, tres, quatre o quaranta canals de TV, una televisió manipulada, però més o menys creïble. Ara, quan parlem d’Internet ens referim a milions i milions de pàgines web, la gran majoria de les quals tenen un grau de credibilitat que no arriba ni a la sola d’una espardenya comprada en un xino.\n«Ho he vist a Internet»... Faríem bé de desterrar com més aviat millor aquesta expressió del nostre diccionari particular de frases fetes, refranys i locucions, si més no en les converses serioses perquè, a hores d’ara, ja és sinònim de dir «en realitat no sé pas d’on carai he tret aquesta bestiesa». Internet és el pou de la saviesa, però també la claveguera més nauseabunda.


ERC Vilafranca qualifica la Barceloneta com el “barri de les tanques” i presenta deu propostes de millora - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\nPer als republicans aquests solars pendents de desenvolupar són “un obstacle per a la dinamització del barri i un fre comercial. Caldria intentar arribar a acords amb els propietaris mentre no es pugui construir i obrir aquests espais als veïns i fer-ne un ús social”. També alertaven que al barri hi ha altres espais que suposen un risc com diverses entrades a la llosa per on s’hi pot entrar amb facilitat com ara a l’aparcament soterrat, o el mur que actuava com a separació entre la llosa i Cal Berger que ha caigut.\nUna altra de les critiques manifestades és que algunes voreres d’eixos principals com la carretera d’Igualada el carrer de Santa Clara o Santa Digna, entre altres són molt estretes i que la zona del Parc del Llevant és “innaccessible en dies de pluja i no hi ha il·luminació”.\nPer canviar el que anomenen el “barri de les tanques” pel “barri de la gent”, l’agrupació ha presentat deu propostes. Entre elles, fer un pla d’inversions amb participació ciutadana que determini la prioritat de les actuacions a fer al barri, arreglar i protegir la zona Cal Berger i la llosa del tren per millorar-ne la seguretat, realitzar un projecte de millora de la plaça de l’Estació, millorar l’estat de l’aparcament del Parc de Llevant i arreglar l'Skate Parc, instal·lar pantalles acústiques davant la via del ferrocarril, posar bancs al voltant aparcament del Cap Nord i un aparcament per bicicletes.


Premi a la trajectòria del Club d’Esplai Bellvitge\nEl premi reconeix la trajectòria dels 45 anys del Club d’Esplai Bellvitge a favor dels drets i l’educació dels infants. L’acte de lliurament es celebra el dilluns 16 de març a les 19h al Palau Robert de Barcelona.\n45 anys d’esplai\nEl Club d’Esplai Bellvitge va néixer l’any 1969 quan Bellvitge tot feia pocs anys que el barri s’estava construint, per allotjar milers de persones vingudes d’arreu d’Espanya.\nEn un context de condicions urbanístiques deficitàries i manca de serveis, un grup de joves van començar a fer activitats per a infants: primer, es va fer cinema infantil els diumenges; després es van organitzar les colònies i activitat de lleure diari.\nGràcies al moviment veïnal, es va aturar la construcció de més habitatges i el pla parcial de l’any 1977 va permetre reservar espais de zones verdes i equipaments. Així, es va poder dedicar un solar per construir un equipament pels infants.\nL'any 1982 es va inaugurar el nou equipament del Club amb la cessió del solar de l’Ajuntament i el suport de la Generalitat.\nActualment, el Club d’Esplai Bellvitge atén cada any més de 500 infants i joves per als quals organitza activitats tradicionals d’esplai però també altres activitats centrades en l’àmbit escolar o formatives.\nEl Club està obert tot l’any: a l’agost organitza un casal d’estiu per donar resposta a les necessitats dels infants en situació de vulnerabilitat social.\nEl Club d’Esplai Bellvitge és un referent d’associacionisme educatiu i educació en el lleure a Catalunya, un model d’esplai diari referent a Catalunya i la llavor de molts centres d’esplai de L’Hospitalet, el Baix Llobregat i Catalunya.\nDe fet, l’entitat va ser l'origen del projecte social i educatiu que és Fundesplai (Fundació Catalana de l’Esplai), un dels principals referents de l’educació en el lleure del nostre país, un actor significatiu en el tercer sector a Catalunya i un aliat important de la comunitat educativa i les administracions públiques. L’acció de Fundesplai va arribar, l’any passat, a prop de 200.000 persones.\nFundació Carulla, joves, Bellvitge, educació en el lleure, premis educació en el lleure, caus i esplais


Montblanc compacta les activitats de la Setmana Medieval i les programa a l'aire lliure La República\nACN Montblanc.-L’Associació Medieval de la Llegenda de Sant Jordi està treballant per poder celebrar la 34a edició de la Setmana Medieval de Sant Jordi del 22 al 25 d’abril. Excepcionalment, […]\nACN Montblanc.-L’Associació Medieval de la Llegenda de Sant Jordi està treballant per poder celebrar la 34a edició de la Setmana Medieval de Sant Jordi del 22 al 25 d’abril. Excepcionalment, durarà només un cap de setmana i tots els actes es faran a l’aire lliure i amb aforaments limitats. L’entitat demana “responsabilitat col·lectiva” perquè no es visiti Montblanc si no es té una entrada reservada. La reserva s’ha de fer a tots els actes programats, gratuïts o de pagament. L’associació decidirà una setmana abans de la festa si es pot tirar endavant la programació prevista, segons quina sigui la situació epidemiològica.\nSalut ha donat per controlat el brot que ha afectat els últims dies el municipi i es confia en poder celebrar la Setmana Medieval de Sant Jordi amb “millors dades epidemiològiques” que les actuals. En els pròxims dies es desvetllarà el programa d’actes i el sistema de venda d’entrades i s’anima els ciutadans a lluir aquells dies els vestits medievals al carrer i posar banderes i domassos als balcons, “perquè a Montblanc es respiri, malgrat tot, ambient de Setmana Medieval”.


LA PANTALLA GLOBAL. CULTURA MEDIÁTICA Y CINE EN LA ERA HIPERMODERNA (GILLES LIPOVETSKI I JEAN SERROY. EDITORIAL ANAGRAMA, COL·LECCIÓ ARGUMENTOS)\nEl cinema del segle XX ha estat construït al voltant de la totalitària pantalla cinematogràfica, una invenció tècnica associada al setè art i també espai màgic on s’han projectat el somnis, desitjos i esperances d’un públic massiu. Però a partir de la segona meitat del segle passat amb la irrupció en la llar de la televisió a la dècada dels cinquanta i fins a finals de la centúria amb la proliferació de pantalles d’ordinadors, consoles, telèfons mòbils o càmeres digitals, l’omnipresent pantalla blanca i il·luminada ha desembocat en l’era de la pantalla global. Pantalles per tot arreu i en tot moment, una pantalla planetària i multimediàtica. Aquesta multiplicació i serialització de pantalles, aquesta pantallesfera, obra força interrogants sobre el futur del que fins ara enteníem com a cinema vist en la sala fosca. Quina és la recepció del cinema i la seva estètica quan la majoria del cinema es consumeix fora de la pantalla blanca? el cinema ha perdut el seu lloc privilegiat quan els telefilms i les sèries tenen més audiència que les estrictes pel·lícules cinematogràfiques? es pot continuar diferenciant pel·lícula de telefilm quan moltes cintes estan estructurades en format televisiu i molts telefilms i sèries televisives estan rodats en format de pel·lícula? Totes aquestes qüestions, així com la dura competència de la indústria dels videojocs, el món de la publicitat o l’estètica dels videoclips acaben per difuminar la identitat del cinema arribant a plantejar, fins i tot, la propera defunció del cinema després de l’èxode dels espectadors de la sala.\nMalgrat tot, el cinema segueix essent un negoci i el cinema comercial amb les seves superproduccions i l’aplicació de fórmules sense risc continua triomfant a les taquilles. La contrapartida seria el tancament de les sales dites d’art i assaig com a conseqüència d’aquesta implacable lògica de mercat. Però, l’aparició d’aquest llibre arriba per clarificar i desbrossar aquesta present complicat i enrevessat i lluitar contra la idea melancòlica, “postcinematogràfica”, de mort anunciada del cinema, per manifestar la seva creativitat i força, en paraules del mateix Lipotevski, “la totpantalla no és la tomba del cinema, que avui més que mai dona mostres de la seva diversitat, vitalitat i inventiva” (p. 13).\nHores d’ara hi ha un augment considerable de produccions, i aquesta explosió cinematogràfica amb pel·lícules d’alt pressupost arriba acompanyada també d’una important acumulació de títols de baix pressupost amb històries senzilles, enfocaments atípics i innovadora, estil cinema independent, que s’han fet un espai també en la taquilla. També és cert que moltes superproduccions d’èxit assoleixen bons nivells de qualitat. Com que ens trobem amb estrelles de cine que guanyen més diners que mai al costat de pel·lícules d’èxit amb cares desconegudes. Ens trobem, doncs, davant d’un panorama cinematogràfic ben divers i gens uniforme, conformista i convencional en què, per exemple, estils de vida ben heterogenis tenen el seu lloc en la pantalla. Es deconstrueixen mites, els dibuixos animats tenen un públic multitudinari, el gènere documental coneix una edat d’or. “El que resulta imminent és un cinema global fragmentat, d’identitat plural i multiculturalista (p. 15).\nLipovetski parla de les quatre edats del cinema i després del cinema mut – modernitat primitiva -, una modernitat clàssica que coincideix amb l’edat d’or dels estudis, la modernitat avantguardista i emancipadora - iniciada entre altres per Welles i conformada pels nous cinemes dels anys 60 del segle passat -, ara ens trobaríem en una època totalment diferent que no certificaria la mort del cinema sinó l’aparició d’un hipercine, l’era hipermoderna. Aquesta segona modernitat, aquest nou cicle de modernitat, es contraposaria, segons Lipovetsky, al consensuat i ja establert terme de postmodernisme, aplicat des de la dècada dels anys vuitanta per diagnosticar la fi de la modernitat excusant-se en la fi de les grans utopies socials i revolucionàries així com la fi de les avantguardes artístiques.\nAquesta època hipermoderna comportaria un cinema sense fronteres i la pantalla global seria el resultat de la globalització econòmica i de la transnacionalització dels capitals que afavoreix deslocalitzacions de rodatges i inversions estrangeres. Davant l’obertura de mercats mundialitzats, el cinema global “assimila de manera creixent noves parcel·les de sentit, ampliant sense parar les seves antigues fronteres, desreglamentant els models dels relats i de l’amor, les edats i els gèneres, allò acceptable i allò inacceptable. Així com l’esfera comercial penetra tots en tots o quasi tots els dominis de la vida, tampoc el cinema es tanca ja a cap identitat, a cap experiència.”( p.24).\nDavant la pèrdua d’hegemonia del cinema, paradoxalment, es constata un triomf dels seus dispositius com el gran espectacle, la posada en imatges o l’estar-system. L’esperit cinema contamina totes les altres pantalles, fagocitant la seva estètica arreu amb un culte cap tot allò visual. L’esperit cinema ha arribat a la gent del carrer ja que tothom filma, enfoca, grava i enregistra qualsevol cosa. Quanta menys gent va a la sala de cine més gent hi ha fent cinema. Hi ha una expansió evident de l’esperit del cinema, una cinemavisió globalitzada, una cinemania general.\nLipovetski dividirà el cinema hipermodern en tres processos constituents: la imatge-excés, la imatge-multiplexitat i la imatge-distància. En una segona part del llibre es farà un repàs als gèneres actualitzats del documental així com al cinema històric, el cinema de la memòria o el cinema ecològic. I un tercer bloc es dedica a estudiar els nous llenguatges hegemònics com són la televisió, la publicitat i els videojocs.\nNo cal dir que aquest llibre es tradueix en una eina majúscula i indispensable per repensar i reformular sense complexos l’enrevessada cruïlla audiovisual on ens trobem tots capficats en un estat ben palès de perplexitat i desorientació: crítica, públic, estudiosos i indústria i professionals.


El Paraigua 20110319a20 Priorat | Flickr\nEl Paraigua 20110319a20 Priorat\nEl Paraigua, 2009-2010\nEl Priorat: El Montsant occidental\nEtapa nº 13-Dissabte, 19 de març de 2010\nEl Racó del Teix-La Cogulla-La Rovellosa\nAutopista AP-7 fins a la sortida 34: Reus E, aeroport (la primera que ve després del peatge de Tarragona). En aquest punt, agafarem la T-11 (l’autovia de Reus) i seguirem la direcció Reus-Falset-Alcañiz. Una vegada a Falset, agafarem la carretera T-710 en direcció Gratallops, la Vilella Baixa, Cabacés, La Bisbal de Falset i Margalef; després de Margalef, continuarem fins arribar a un trencall a la dreta que ens conduirà fins a l’embassament de Margalef. A la zona de lleure de l’embassament, deixarem els cotxes. Compteu que, des de Falset fins a l’embassament, hi ha uns 35 Km. proximadament per una carretera amb força voltes.\nDeixarem els cotxes a l’aparcament de l’embassament de Margalef (400 m.).\nComençarem l’ascensió pel barranc de la Taverna. El camí no és difícil, però puja de forma continuada durant ben bé una hora i mitja. Arribarem al Racó del Teix i la Cova del Teix, on podrem contemplar un exemplar de teix mil·lenari. Recuperarem el camí,\ncosterut, que ens durà fins a la Serra Major i La Cogulla (1063 m), on hi ha un vertex geodèsic, des d’on veurem una vista magnífica sobre l’Ebre i el Priorat. Començarem la baixada recorrent la part alta de la cinglera de La Rovellosa una bona estona. El camí té algun punt difícil i caldrà anar alerta. Finalment una forta baixada entre boscos ens retornarà al llit del riu Montsant, pel grau de La Figuera.\nDistància recorreguda:8.3 km, desnivell acum. pujant: 758 metres\nEtapa nº 14 - Diumenge, 20 de març\nEl grau dels Bous o del Cargol-Barraca de Les Creuetes- Pont de Cavaloca\nUna mica més enllà de La Vilella Baixa (218 m.), a peu de carretera, agafarem el sender\na mà dreta que puja pel coll de La Creu (271 m.). I pel grau del Cargol –o dels Bousarribarem\na una esplanada on hi ha la Barraca de La Creueta (510 m.). Baixarem pel\ngrau del Coll Empedrat, sense dificultat. Al cap de poca estona trobarem, a mà dreta, el\npont medieval de Cavaloca. D’allà continua un camí cap a Cabacés, que no agafarem.\nTornarem per un camí fàcil, enmig d’oliveres, fins al punt de sortida.\nDistància recorreguda:8,04 km, desnivell acum. pujant: 445 metres\nTemps estimat: 3 hores sense comptar-hi les\n68 photos · 74 views


Visitem els conreus d’Oriol Prats a La Garriga\nEscrit per blogtenoadmin a 17 Gener 2017 .\nComencem el 2017 amb un programa de visites a alguns dels proveïdors que ens proporcionen productes frescos i de proximitat per les cuines dels nostres menjadors.\nJa fa alguns anys que a Teno hem apostat per un projectealimentari que defensi un model saludable que, a la vegada, sigui respectuós amb el medi ambient, amb les tècniques de producció i, fins i tot, amb l’organització i gestió dels propis productors. Aquesta manera d’entendre el nostre projecte alimentari vol anar més enllà d’implementar uns productes i uns processos de cara a les cuines. És per això que hem decidit anar a visitar in situ els conreus, a conèixer els pagesos, a tocar la terra i a olovisita conreu Anna ecològica_brar els productes.\nAquesta setmana hem visitat els conreus de l’Oriol Prats a La Garriga (Vallès Oriental). L’Oriol és un pagès especialitzat en producció ecològica, utilitzant tècniques tradicionals de conreu: ús d’adobs naturals, rotació de conreus per fer descansar la terra, tècniques manuals per damunt de les industrials. Produeix una gran varietat de productes: col, mongeta, ceba, bledes, enciam, etc. Escoltar l’Oriol és aprendre una lliçó única de com les pràctiques d’abans suposen els mètodes del futur. L’Oriol no fa servir productes químics, pesticides o fitohormones i, a banda de buscar una producció de la major qualitat, treballa dia a dia per un ús òptim i sostenible dels recursos naturals, minimitzant l’impacte de la seva activitat en el medi ambient.\nL’Oriol és un dels productors que treballa amb Anna Ecològica, una unió de productors catalans amb la certificació de productors de proximitat atorgada pel Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya.\nAquesta certificació recull un conjunt de bones pràctiques per part dels productors:\nProducció de productes frescos, madurats al temps que toca, sense estar a cambres.\nVegetals i productes animals que s’han desplaçat pocs quilòmetres des de la terra on han crescut fins al seu consumidor final.\nSalaris justos pels ramaders i pagesos de la zona.\nA Teno ens sentim tranquils, confiats i feliços d’oferir aquests productes als nens i nenes que seuen a les taules dels nostres menjadors.\nSabem que no només estem educant paladars en sabors autèntics i de qualitat, sinó que estem formant futurs adults responsables i conscients del seu entorn.\nA l’escola Tagamanent de La Garriga mengem de l’hort!\nEscrit per blogtenoadmin a 16 Març 2016 .\nA l’escola Tagamanent de La Garriga tenim un hort on plantem i reguem verdures ecològiques que després es consumeixen a la pròpia escola i són preparades a la nostra cuina. Els infants gaudeixen de regar les plantes , de collir-les i del regal final, menjar-se-les!! Al febrer vam collir i menjar les raves i al gener vam collir 150 cebes! Els enciams segueixen creixent i el julivert va treure el caparró de la terra molt ràpidament.


Detinguts Bartomeu Cursach i Tolo Sbert pel cas de la Policia Local\nLa Policia Nacional ha detingut aquest dimarts dematí Bartomeu Cursach i Tolo Sbert pel cas de la Policia Local\n2 min. Palma 28/02/2017 16:29\n987x555 L'empresari Bartomeu Cursach, en una imatge d'arxiu.\nL'empresari Bartomeu Cursach, en una imatge d'arxiu. / ISAAC BUJ\nL'empresari Bartomeu Cursach ha estat detingut aquest dimarts en una operació dirigida pel jutge d'Instrucció número 12 de Palma, Manuel Penalva, que investiga presumptes trames de corrupció al voltant de la Policia Local i alguns negocis d'oci nocturn.\nSegons han confirmat fonts properes a la intervenció que du a terme la Policia Nacional, emmarcada en l' operació Sancus, juntament amb Cursach han estat arrestats dos homes de la seva confiança en la gestió de les empreses: el directiu del conglomerat d'empreses d'oci Tolo Sbert i Antoni Bergas, exinspector de la Policia Local de Palma i director de relacions institucionals del grup empresarial.\nEls tres detinguts són, a hores d'ara, a la prefectura de la Policia Nacional.\n651x376 La Policia Nacional ha realitzat escorcolls a Megapark, Tito's i Pacha, entre d'altres establiments propietat de Cursach. / ISAAC BUJ La Policia Nacional ha realitzat escorcolls a Megapark, Tito's i Pacha, entre d'altres establiments propietat de Cursach. / ISAAC BUJ\nLa Policia ha actuat a instàncies del jutge Penalva i del fiscal anticorrupció Miguel Ángel Subirán, que des de fa mesos investiguen una trama de corrupció en la qual estarien presumptament implicats diversos agents de Policia Local, alguns funcionaris i empresaris d'establiments d'oci.\nLa detenció de Cursach, un empresari amb llarga trajectòria en el sector de l'oci a Mallorca, forma part d'una ramificació del cas que encara està sota secret de sumari.\nEls policies que duen a terme l'operació han efectuat de moment escorcolls a Megapark, Tito's i Pacha, entre d'altres, locals que són propietat de Bartomeu Cursach. Dels establiments inspeccionats, n'han sortit diversos agents transportant capses plenes de factures. Ara, cal esperar que les autoritats competents n'analitzin el contingut.\n540x306 La policia judicial ha partit de Pacha, un dels locals del conglomerat societari, amb caixes plenes de factures. / ISAAC BUJ La policia judicial ha partit de Pacha, un dels locals del conglomerat societari, amb caixes plenes de factures. / ISAAC BUJ\nEl conegut empresari Bartomeu Cursach hauria estat un dels principals beneficiaris de la trama de presumpta corrupció a la Platja de Palma . Segons el sumari, un testimoni protegit afirmava que, quan va adquirir dos locals nocturns a la zona de Gomila, un dels propietaris li va advertir que no intentàs "perjudicar" els interessos del grup Cursach Ocio perquè, "si el feia enfadar, tindria problemes".


Partit que passarà a la historia com un mes on l'Europa guanya a domicili al Vila.Els visitants han dominat en tot moment el ritme del partit i han sabut quan havien de deixar jugar...\nPartit jugat en el municipal de Perelada que el terreny de joc presentava un estat impecable, ben cuidat i que ha drenat tota l'aigua que ha plogut.De sortida el Vila ha...\nJornada 4 - El FC Vilafranca perd el primer partit a casa davant un gran equip.\nLa Pobla que feia quatre temporades que no puntuava al municipal, guanya amb claredat davant un bon Vila.\nPartit que s'esperava amb expectació, ja que components de la plantilla actual...\nEls dos equips han començat el partit amb molt de...\nPartit disputat entre dos equips que volien sortir jugant la pilota, el Vila ben posicionat al...\nJornada 36 - El Vila ensopega al camp del Manlleu i continua depenent de si mateix per continuar a tercera. Jornada 35 - El Vilafranca empata a casa i continua depenent de si mateix per continuar en tercera. Jornada 33 - El FC Vilafranca perd a casa i deixa escapar tres punts contra un rival directe. Jornada 32 - El F. C. Vilafranca treu un punt de la Bòbila i està mes a prop de la permanència a tercera divisió. Jornada 31 - El Vila guanya i suma tres punts que el situen mes prop de la permanència.


Postgrau en Gestió Professional de la Indústria Musical\nDescobreix les oportunitats de desenvolupament professional en el sector musical\nDilluns i dimecres de 18:00h a 21:00h. 8 dissabtes de tallers i visites de 5h repartits durant el programa.\nEntraràs a formar part del sector musical de la mà dels professionals més destacats en cada una de les diferents professions.\nTindràs l’oportunitat de fer pràctiques en esdeveniments i empreses reconegudes per la seva trajectòria en el sector.\nRealitzaràs el teu propi projecte, des de la planificació fins a la implementació real; aconseguiràs, des de la pràctica, adquirir les competències necessàries per introduir-te en la indústria musical.\nAmb el procés de digitalització de la societat, i en concret de la música, l’activitat del sector ha evolucionat radicalment en els darrers anys, creixent en la vessant del directe. La recaptació de la música en viu augmenta any rere any i ha arribat a superar els 300 milions d’euros en l’últim exercici, amb més de 80.000 concerts programats només en l’estat espanyol. Tot això genera una àmplia oferta de llocs de feina que requereixen professionals especialitzats en el sector, afins al canvi digital i tecnològic.\nEl Postgrau en Gestió Professional de la Indústria Musical: de l’artista al públic et prepara per incorporar-te en el sector i desenvolupar projectes professionals en l’àmbit de la indústria musical, des de la perspectiva dels professionals en actiu més representatius.\nOfereix una visió global i integradora dels diferents elements que intervenen en l’activitat musical des de la creació fins al públic, ja sigui a través de la creació estratègica de desenvolupament d’un artista, el domini de les xarxes i el negoci digital, la producció d’un esdeveniment musical, la contractació i aspectes legals o la producció discogràfica. Incorpora també l’adquisició de competències transversals com la gestió de projectes, el màrqueting digital i el treball en equip, fonamentals per al desenvolupament professional i la projecció en el sector. Durant el curs es realitza un projecte pràctic, real i transversal en grup on s’apliquen tots els coneixements adquirits.\nEl postgrau ofereix classes magistrals impartides per agents referents de la indústria de la música, tant locals com estrangers. Així doncs, inclou sessions de debat, taules rodones i visites tècniques a festivals i altres organitzacions que t’oferiran una visió completa del negoci.\nPostgrau en Gestió Professional de la Indústria Musical: de l'Artista al Públic per la Universitat de Barcelona.


Antich demana a Rajoy que expliqui si té algun compromís amb Balears\nAssegura estar «orgullós» del seu programa i diu que el PP no ha fet res per les Illes en vuit anys\nEl cap de llista del PSIB al Congrés, Francesc Antich, va demanar ahir al canditat a la presidència del Govern central, Mariano Rajoy, que expliqui quin és el seu compromís amb les Illes Balears perquè «en els darrers vuit anys -el Govern del PP- no ha fet res». El líder socialista es mostrà «orgullós» del programa del seu partit, que incorpora un «compromís històric» amb l'arxipèlag.\nAntich, que presentà davant més de 150 persones el programa electoral del PSOE, recordà que el document marc del seu partit recull el compromís de desenvolupar en quatre anys el Règim Especial Balear, així com mesures per fer front als desavantatges de la insularitat.\n«Que ens expliqui -Rajoy- què en pensa de les protestes que hi ha a Alemanya per la política territorial que està executant el PP», assegurà Antich referint-se a la repercussió que han tingut en aquest país les mesures urbanístiques i els projectes de carreteres promoguts pel Govern. «El que ha fet en aquests vuit anys tots ho tenim molt clar, ja sabem que no ha fet res».\nEls socialistes proposen inversions en matèria ferroviària; plans per a habitatges públics que prevegin el major esforç que han de fer les famílies de les Illes per accedir a un pis; transferències per a Sanitat i Educació tenint en compte l'increment de la població o un pla específic de seguretat per a Balears, que respongui a l'increment de la criminalitat en una zona turística.\nAntich també es va comprometre a augmentar fins al 50% del descompte aeri per als residents i va avançar que la declaració de servei públic dels vols no funcionarà fins que l'Estat no la financiï. «Si guanya José Luís Rodríguez Zapatero, Espanya guanyarà i les Illes també», assegurà el candidat, qui valorà de forma positiva les inversions anunciades pel Govern en matèria educativa, i advertí que l'aposta del PP per la lliure elecció de centre «només afecta un petit col·lectiu».\nLa intervenció d'Antich a la sala d'actes de la Banca March, va estar precedida pel discurs de la presidenta del Consell de Menorca, Joana Barceló, qui defensà que el PSIB ha posat al capdavant de la llista «el millor» per demostrar que l'aposta del partit en aquestes eleccions és «clau». Els principals candidats i càrrecs del partit no faltaren a la cita de campanya.


La Generalitat proposa traslladar més especialistes als CAP per alleujar els trastorns més lleus\nBarcelona 23 de de novembre del 2020. Actualitzada 24 de de novembre del 2020 a les 13:57\nFa almenys una dècada que tant el Síndic de Greuges com els professionals adverteixen que la xarxa pública d’atenció a la salut mental a Catalunya és «fràgil» i fa anys que està «saturada». Avui, després dels efectes de la pandèmia i l’augment de casos, el sistema ha col·lapsat. «És desesperant saber que hi ha persones desateses, patint en solitud. Ens falten mans», expliquen els professionals. Conscient de la falta de recursos, la Generalitat vol traslladar especialistes fins als ambulatoris perquè atenguin els casos més lleus amb l’objectiu que, tot i que els serveis especialitzats perdin personal, es quedin amb els casos més severs.\nDavant l’aparició d’un trastorn són els metges de capçalera als ambulatoris els que valoren els pacients i recomanen derivar-los als serveis especialitzats. És a dir, als 72 centres de salut mental per a adults (CSMA) o els 58 per a menors (CSMIJ) formats per psiquiatres, psicòlegs, infermeres i treballadors socials. Allà els atenen, tret que les persones necessitin ingressar en hospitals psiquiàtrics per la gravetat del trastorn o la crisi que estiguin patint.\n«Ja fa anys que ho diem: ens falten mans», es queixa Óscar Pino, membre de la junta del Col·legi de Psicòlegs de Catalunya i coordinador d’un CSMA a l’àrea metropolitana. «Sempre hem sigut el germà pobre de la medicina», afegeix. Això es tradueix, per exemple, que els metges no poden visitar els pacients amb tanta freqüència com voldrien o consideren necessària. «Estem parlant d’un mes o mes i mig entre visites, a part del mes d’espera per a la primera consulta», afegeix Roger Ballescà, també membre de la junta del Col·legi de Psicòlegs i treballador d’un CSMIJ.\nEls treballadors dels CSMA i CSMIJ consultats per aquest diari (que ara fan la majoria de visites per via telemàtica) no veuen un augment espectacular de pacients en les consultes. Això és precisament el que els preocupa. «Els CAP tenen ja una forta pressió assistencial i el que està ocorrent és que no ens poden derivar tots els pacients: hi ha persones desateses patint en solitud», diu Ballescà. «Ens preocupa molt el que vindrà, més enllà de les seqüeles de l’aïllament, sabem que les crisis econòmiques comporten un augment dels trastorns de salut mental, i no sabem si podrem assumir-ho amb els recursos de què disposem», insisteix Pino.\nEl problema que assenyalen tant els psicòlegs com els psiquiatres es troba en la ràtio de professionals per a la població que atenen. Segons les dades del 2018, a Catalunya hi havia 4,14 psicòlegs per cada 100.000 adults, i 19 per cada 100.000 menors, quan la mitjana a Europa és de 18. En el cas dels psiquiatres, són 5,9 en els adults, i 9,22 per als menors, tot i que a Europa la mitjana és de 9,22, segons la Societat Catalana de Psiquiatria de l’Acadèmia de Ciències Mèdiques. «Falta personal dedicat a la salut mental. És un dèficit que existeix des de fa temps, crònic. Els professionals sanitaris també requereixen recolzament emocional», assenyala Narcís Cardoner, president de la Societat Catalana de Psiquiatria.\nLA PANDÈMIA ENCOBERTA (3)\nConsol en les pastilles a falta d'atenció mèdica\n«No tenim comptabilitzats els professionals que falten. No tenim recursos econòmics per contractar-los. Necessitaríem almenys una trentena de nous psicòlegs per cobrir la necessitat d’ara mateix a l’atenció primària», afegeix Cardoner. Però és que, a més, un dels drames davant la falta de personal és que tampoc hi ha prou graduats que puguin ser contractats. Hi ha més personal que es jubila o deixa la professió que nous graduats, a causa de les poques places per fer aquests estudis a les universitats catalanes.\nEl pla de salut: dels CSMA a la primària\nEl pla de la Conselleria de Salut per mirar de resoldre la saturació evident es basa a traslladar especialistes que estan treballant actualment als CSMA o CSMIJ perquè s’incorporin als CAP. «D’aquesta forma al CAP s’atendran casos d’angoixa o malestar emocional que són més lleus, i els centres especialitzats se centren en els trastorns més moderats», avança a El PERIÓDICO el director del Pla de Salut Mental de la Generalitat, Jordi Blanch. El Govern diu que és conscient que aquesta mesura reduirà el nombre de metges que hi ha en aquestes unitats especialitzades, però remarca que el problema de fons és que no hi ha prou graduats per cobrir aquests llocs.\nInvertir més enllà de la sanitat\nNo obstant, els problemes per atendre les persones de salut mental van més enllà: «Si volem invertir en salut mental hem d’invertir en altres coses que res tenen a veure amb la sanitat: l’accés a l’oci, al treball, a la vivenda. És bàsic poder formar d’una comunitat on et sents útil i pots participar. Els vincles guareixen», insisteix Fidel Villalonga, cap de projectes i qualitat de la Fundació Els Tres Turons, que es dedica als projectes comunitaris per a les persones amb trastorns de salut mental.\nEn aquesta línia també creu que caldria invertir la Federació de Salut Mental de Catalunya, que apunta directament a la Conselleria d’Afers Socials. La directora Marta Poll critica la «falta de projectes» d’aquest calibre i el «desequilibri territorial» a Catalunya. I, apunta, és «clau» perquè les persones puguin recuperar-se d’aquestes malalties invisibles, però doloroses.


▷Màster Direcció Estratègica: Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat\nMàster en Direcció de Màrqueting, Vendes i So...\n17/10/2022 - 20/6/2023\nHi ha dos torns per escollir: Matins, de dilluns a dijous de 9:00h a 12:00h. Tardes, de dilluns a dijous de 18:30h a 21:30h.\nsistema d'avaluació segons els esdeveniments i les directrius de les autoritats sanitàries en relació amb la crisi de la COVID-19. Malgrat tot, es garanteix la qualitat de la formació i l'assoliment d'objectius en tots els casos.\nNous hàbits de consum, noves tendències i comportaments, noves formes de comunicar-se, més informació per part del consumidor i un nivell més gran d’exigència. Aquests canvis constants obliguen als professionals del màrqueting i vendes a reconsiderar les seves filosofies, conceptes i eines per arribar a l’excel·lència empresarial. En la situació global actual, l’èxit empresarial estarà cada vegada més unit a l’impuls del desenvolupament sostenible. La societat està molt conscienciada i valora cada vegada més les iniciatives respectuoses amb les comunitats i l’entorn, generant un nou consumidor green, que escull les marques pels seus valors i fins i tot pels valors del CEO de l’empresa. Per aquest motiu, les companyies tenen una responsabilitat per dur a terme una gestió del seu impacte social que compleixi amb els ODS (objectius de desenvolupament sostenible), sense oblidar-se del negoci i el creixement dels beneficis. Només les organitzacions que sàpiguen adaptar-se i ajustin les seves estratègies de màrqueting podran tirar endavant.\nAmb aquest enfocament sostenible cada vegada més necessari, el Màster en Direcció de Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat ofereix un punt de vista tant pràctic i de gestió en la seva aplicació quotidiana, com integrador en el conjunt de l’organització. Aquest curs capacita per detectar les millors estratègies de màrqueting en situacions de mercat complexes i canviants per aconseguir els objectius amb èxit.\nA partir de debats, seminaris, conferències i altres activitats pràctiques experiencials, ofereix una metodologia activa, participativa i personalitzada, a càrrec d’un quadre docent en el qual participen directius de grans empreses. L’elaboració del pla de màrqueting rubrica l’aprenentatge dels coneixements i habilitats necessaris per al procés de decisió estratègica que calen per l’activitat professional en l’àrea de màrqueting i comercial.\nEl Màster en Direcció Estratègica de Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat té com a objectiu principal capacitar l'alumne amb els coneixements i habilitats necessaris per al procés de decisió estratègica que cal per a l'activitat professional a l'àrea de màrqueting. Concretament, un cop finalitzat el màster, l'alumne serà capaç de:\nAnalitzar els processos de canvi al macroentorn, estudiant fonts d'informació de l'entorn i del mercat amb l'objectiu de planificar accions i processos del pla de màrqueting.\nActuar amb ètica professional i dur a terme les gestions implícites al lloc de treball sota una perspectiva dels valors de sostenibilitat.\nDissenyar estratègies de màrqueting preservant el compliment dels ODS.\nAnalitzar les variables que condicionen les campanyes de màrqueting per adequar-les al consumidor, escollint els proveïdors adequats i en funció de la competència.\nTenir en compte els impactes per dissenyar nous productes a partir d'un diàleg amb el consumidor.\nDefinir objectius, dissenyar estratègies, planificar accions i aplicar-les en coherència amb el pla de negoci organitzatiu per crear valor per a l'empresa.\nLiderar àmbits organitzatius amb capacitat de presa de decisions per a la gestió del dia a dia d'un departament de màrqueting i vendes.\nBorsa de treball: l’alumne disposarà d’ofertes laborals durant el curs acadèmic i serà acompanyat durant el procés de selecció.\nDesenvoluparàs un Pla de Màrqueting basat en empreses reals, amb un seguiment personalitzat de la direcció i docents del màster.\nTestimonial- Máster en Dirección Estratégica de Marketing y Ventas\nMáster en Dirección Estratégica de Marketing y Ventas | IL3-UB\nSpeed Networking para Marketing & Ventas\nMàster en Direcció de Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat per la Universitat de Barcelona.\n1. Tendències i mercats emergents. Aproximació al client\n1.1. Context: l'adaptació cap a una nova manera de fer negocis. La importància de la creació de marques líders amb propòsit\n1.2. Estudi del macroentorn i les noves tendències sobre el consum responsable\n1.3. La revolució dels consumidors responsables. Aproximació als consumidors responsables amb el medi ambient i la societat. Impacte dels SROI a la societat\n1.4. L'empresa com a eix creador d'impacte positiu a la societat. Una aproximació al moviment B Corp "Les millors empreses del PER AL mon"\n1.5. Entorn jurídic del pla de màrqueting i el seu entorn ètic\n2. Investigació de mercats i tècniques de cocreació\n2.1. Tècniques d'investigació qualitatives i quantitatives\n2.2. Tècniques d'innovació de producte i cocreació\n2.3. Nous àmbits de cocreació: metodologia design thinking com a eina per gestionar el treball creatiu en equip\n3. Política de portafolis de productes. Gestió internacional. Gestió de projectes\n3.1. El rol de les empreses i les marques després de la crisi COVID-19. Un nou paradigma, noves tensions. Què van fer les empreses durant la crisi i nous nínxols d'oportunitat\n3.2. Política de productes i segmentació. Cap a la creació de marques amb propòsit. La perspectiva de la sostenibilitat i la importància del lideratge. First hits twice\n3.3. Adaptació de productes a l'entorn sostenible a través dels ODS\n3.4. Internacionalització de productes\n3.5. Tècniques, processos i instruments per a la gestió de projectes. Principis del project management\n4.1. Estratègies de distribució geogràfica i per canals\n4.2. Logística i e-commerce com a canal sostenible. L'impacte de les polítiques de canvi climàtic a les operacions\n4.3. Merchandising: gestió de punts de venda i category management\n5. Política de preus i costos\n5.1. Estratègies eficients de fixació de preus\n5.2. Anàlisi de l'impacte en el preu per a productes que segueixen els ODS\n5.3. Estudi de costos\n6. De l'organització comercial a la previsió de vendes\n6.2. Previsió de vendes.\n7. Estratègies de màrqueting. Aplicació dels ODS al pla de màrqueting\n7.1. Desenvolupament de les estratègies de màrqueting i construcció de l'advocacy, la reputació corporativa. Casos d'èxit i fracàs\n7.2. Aplicació dels ODS al pla de màrqueting i al disseny de marques amb propòsit. Identificar valor, crear valor i sostenir valor\n7.3. Elaboració de posicionament de marca sostenible. Estratègia, missió, visió, valors de marca sostenible. Coherència i noves tendències.\n7.4. Consumer engagement. La revolució dels consumidors, un canvi de paradigma de la manera de consumir i produir béns i serveis\n7.5. Construcció de narratives: de l'storydoing a l'storytelling. Mesura de l'impacte de les accions de sostenibilitat: el valor social\n8. Business intelligence aplicada al pla de màrqueting\n8.1. Estudi de big data per a la presa de decisions sostenibles\n8.2. Tècniques de fidelització de clients (customer relationship management). Establiment de diàleg amb els consumidors\n9. Pla de màrqueting digital\n9.1. L'entorn digital. De la web a les xarxes socials\n9.2. User experience\n9.3. Anàlisi SEO, SEM\n9.4. Desenvolupament d'aplicacions i màrqueting mòbil\n10. Comunicació empresarial i planificació de mitjans\n10.1. De les agències de creativitat a les agències de mitjans\n10.2. La importància de la comunicació corporativa a l'era de la "postveritat" i les fake news\n10.3. Desenvolupament de briefing de clients a la proposta creativa. Com preparar un bon briefing\n10.4. Disseny de pressupost de comunicació\n10.5. Planificació de mitjans\n11. Business game. Pla de màrqueting\n11.1. Business game: simulador d'empresa\n11.2. Estudi d'estats financers aplicats al pla de màrqueting\n11.3. Gestió d'habilitats i competències. Tècniques de presentació\n11.4. Seguiment i tutories per al pla de màrqueting\nSi vols iniciar, consolidar i/o reorientar la teva carrera professional o vols ampliar coneixements i aprendre noves metodologies de màrqueting, comercial i gestió organitzativa, el Màster en Direcció Estratègica de Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat de l’Institut de Formació Contínua – IL3 de la Universitat de Barcelona és el teu programa.\nEl Màster en Direcció Estratègica de Màrqueting, Vendes i Sostenibilitat està dirigit a:\nTitulats universitaris interessats en ampliar i millorar els seus coneixements en les àrees de màrqueting, vendes i gestió organitzativa com a part del desenvolupament de la seva carrera professional.\nProfessionals de l’àrea de màrqueting i/o vendes que vulguin renovar coneixements per potenciar les seves carreres.\nProfessionals d’altres àrees que vulguin complementar la seva formació i desenvolupament en l’àmbit del màrqueting.\nConsultors o assessors que busquin adquirir, actualitzar o revisar els seus coneixements de màrqueting i vendes i les seves aplicacions.\nDra. M. Luisa Solé Moro\nProfessora titular de la Universitat de Barcelona\nSr. Rubén Alejos\nConsultor de Transformació Digital i cofundador de Uppershift\nDirectora de Comptes del Grup HAVAS\nSr. Jaime Anguera\nDirector de Supply Chain HENKEL\nSra. Lorena Bernal\nHead of Digital Marketing and Communication (MartiDerm)\nSr. Aleix Bernaus\nDirector de Planificación y Logística a Costa i Miquel\nConsultora en Marketing i Investigació de Mercats\nSr. César Castillo\nEconomista. Consultor d'empreses. ICIL\nSr. Alfonso Chiner\nKey Account Manager NESTLÉ\nSra. Margarita Cogolludo\nSòcia Directora Stoa Consultores\nSr. Víctor Corbat\nSra. Victoria Crespo\nSupply Chain Manager a Panasonic\nSr. Alex De Fuenmayor\nUX Manager a Banc Sabadell\nSr. Nicolás de Salas\nSr. Pedro Hidalgo\nClubs DiR - Director de Màrqueting i Comunicació\nSr. Joan Jover\nCountry Manager Iberia JDE PROFESSIONAL\nSr. Borja Lafuente\nSra. Ana Lauroba\nKey account manager a EKIng Client (empresa digital)\nSr. Nazario López\nResponsable de B2B y Marca Privada ORDESA\nAdvocada especialitzada en Propietat Industrial e Intel·lectual en RMA Legal\nSr. Sergio Roldan\nRegional Sales Manager. NESTLÉ España\nDirecció Empreses Catalunya Telefónica de España\nSr. Eduard Serres\nKey Account Manager Gallina Blanca (Food Service)\nSr. Emilio Vizuete\nGestor d'empresa BANKIA


Catalunya Música sona arreu del món\nLa ràdio exporta cada any 120 produccions a la xarxa europea d'emissores musicals\nDesprés de sis anys d'intentar-ho, en fa dos que Catalunya Música va aconseguir entrar a la xarxa europea de ràdios de música clàssica. En aquest curt període s'ha convertit en una de les més actives.\nLAIA ALTARRIBA BARCELONA. 19/02/2011 01:25\n260x366 Gravació per part de Catalunya Música d'un concert del REMA, una mostra de música antiga a València. / CATALUNYA MÚSICA Gravació per part de Catalunya Música d'un concert del REMA, una mostra de música antiga a València. / CATALUNYA MÚSICA\nFins a 120 concerts gravats per Catalunya Música durant el 2010 han sonat en ràdios de tot el món. Això ha estat possible perquè fa dos anys l'emissora pública catalana de música clàssica es va incorporar a la Unió Europea de Radiodifusió (UER), a la qual estan associades 88 ràdios tant d'Europa com a altres continents. I Catalunya Música s'ha situat en aquest temps entre les deu que més produccions hi aporten.\n"Aquesta xifra ens indica que des de fora hi ha interès pel que es fa al nostre país", explica exultant el director de l'emissora, Àlex Robles. Té motius per estar content: els 120 concerts van rebre 636 sol·licituds per ser emesos per les altres 87 ràdios de la UER. I no amaga la satisfacció: "Mentre que aquí ens tanquen els repetidors de televisió, a Europa s'obren a les nostres produccions". Cosa que considera que els converteix en uns ambaixadors del país.\nLa producció de Catalunya Música que va ser més sol·licitada el 2010 va ser el concert del cicle Palau 100 protagonitzat pel pianista Piotr Anderszewski i l'Orquestra Filharmònica de Rotterdam, que van demanar fins a 11 emissores.\nDe mitjana, Catalunya Música acostuma a enregistrar i emetre cada any entre 250 i 300 concerts. Això vol dir que prop de la meitat d'aquestes produccions generen interès a les ràdios d'altres països per poder-les reemetre.\nAquest intercanvi amb altres emissores que permet el fet de formar part de la UER no només és interessant per poder exportar les gravacions que fa Catalunya Música, sinó també pel que es pot importar. En paraules d'Àlex Robles: "Comporta que podem sol·licitar a altres emissores produccions de primer nivell interpretades per les millors orquestres del món o els millors solistes des de les principals sales de concerts europees, americanes i asiàtiques".\nDifusió del patrimoni català\nMés enllà de participar a la xarxa internacional, un dels principals objectius dels últims anys de l'emissora de la Generalitat ha estat fomentar la difusió del patrimoni musical català.\nEl director de la ràdio explica per què: "Entenem que donar a conèixer l'obra dels intèrprets del país, tant actuals com d'èpoques anteriors, forma part de la nostra missió". És per això que ell mateix forma part de diversos consells assessors involucrats en la preservació del patrimoni musical i cultural català.\nTasca de prescripció\nEl compromís amb els compositors i intèrprets del país no és incompatible amb el lideratge: Catalunya Música és l'emissora de música clàssica més escoltada, i amb diferència (52.000 oients de mitjana, davant dels 19.000 de Radio Clásica - RNE). Per Robles, el secret de la bona audiència és "fer una ràdio clàssica però posada al dia". Això vol dir, sobretot, que han sabut crear un llenguatge en català per parlar de la música que té un estil directe i modern.\nA la recepta de l'èxit de l'emissora, també hi intervé la tasca de prescripció que fan els diversos programes quan decideixen els concerts que emeten i també l'equilibri entre els diversos estils.


Les entitats socials presenten el manifest ‘Volem decidir per una Catalunya social!’ | UGT Catalunya\nLa campanya “Per una Catalunya Social”, que s’inscriu en la continuïtat de les accions desenvolupades per la Plataforma Prou Retallades, ha presentat aquest matí el manifest “Volem decidir per una Catalunya Social!”. En ell, les entitats veïnals, socials i sindicals fan les seves demandes al Govern català.\nLes polítiques desenvolupades en els darrers temps pels governs d’Espanya i de la Generalitat de Catalunya han suposat un increment de les desigualtats socials incrementant-se el nombre de persones que viuen per sota el llindar de la pobresa o en risc d’exclusió social.\nL’incipient estat del benestar construït a partir de les reivindicacions socials s’ha anat desmuntant amb una política de retallades i privatitzacions que han deteriorat els serveis públics i han qüestionat drets fonamentals com el dret a l’habitatge, el dret al treball digne, la sanitat o l’educació.\nProp de 730.000 persones a l’atur, quasi 107.000 llars sense cap mena d’ingrés, desenes de desnonaments cada dia, l’atac als serveis públics (augment de les llistes d’espera per fer intervencions, increment de les ràtios d’alumnes per aula, increment de taxes a la universitat i a la FP, reducció de les beques menjador…), els nostres joves han de marxar a treballar a fora perquè no se’ls ofereix cap oportunitat, cap esperança… La pobresa s’acarnissa sobre moltes de les nostres llars i ja ens podem considerar un país pobre, dual i segmentat socialment.\nPer tot això volem alçar la veu per constatar que no deixarem que la mal anomenada crisi econòmica acabi per destruir allò que en tant d’esforç i compromís hem assolit fruit de les mobilitzacions i les lluites socials.\nLes mesures per sortir de la crisi s’han de construir escoltant la veu de la ciutadania i no sota els dictats dels interessos econòmics d’uns quants. La construcció d’un país requereix el reforçament de l’estat del benestar i de la garantia de l’accés a uns serveis públics de qualitat i amb equitat!\nExigim polítiques a favor dels drets i en contra de les desigualtats socials. x una Catalunya social basant-se en:\nLa igualtat, la solidaritat i l’equitat social, signes d’identitat col·lectiva\nQue les polítiques posin fre als interessos econòmics d’una minoria treballant a favor de la majoria.\nS’ha d’aturar de manera immediata el desmantellament de l’estat del benestar revertint les privatitzacions i construint un model de servei públic de qualitat.\nCal la derogació de la Llei d’estabilitat pressupostària de la Generalitat de Catalunya, que anteposa el pagament del deute al pagament dels serveis socials.\nCal el retorn de les polítiques de cooperació. Catalunya ha de ser constructora d’un món més just i solidari.\nLes polítiques de cohesió social han de ser prioritàries per fer possible la igualtat d’oportunitats de tota la ciutadania també dels nouvinguts a Catalunya durant els darrers anys.\nS’ha de mantenir i aprofundir en les polítiques d’igualtat entre homes i dones. En un moment en què les retallades en serveis socials i de l’estat del benestar ataquen directament els avenços en matèria d’igualtat, és fonamental incorporar la perspectiva de gènere a les estratègies de sortida de la crisi.\nCal fer present del i les joves de forma transversal en tots el àmbits donat que són un col·lectiu especialment vulnerable i precaritzat.\nCalen polítiques d’habitatge que facin possible el dret a un lloc digne on viure. Cal forçar la creació d’un parc d’habitatge social i la dació en pagament.\nS’han d’eliminar les taxes judicials a Catalunya. No al recopagament de la justícia.\nPrestacions socials, renda mínima i renda garantida de ciutadania, serveis socials\nCal la recuperació del finançament de la renda mínima d’inserció, i escoltant a la ciutadania, l’aprovació de la llei de la renda garantida de ciutadania, com preveu l’Estatut d’autonomia de Catalunya i les més de 120.000 signatures recollides en la ILP.\nS’han de garantir els recursos suficients perquè els serveis socials puguin donar resposta a les necessitats de la població i preservar els seus drets.\nCal recuperar el poder adquisitiu de les pensions i garantir una vida digna a la gent gran.\nS’ha de retornar a la implementació de la llei de la dependència i garantir-ne els recursos.\nSistema educatiu: una aposta clara per l’educació pública\nCal reduir el nombre d’alumnes per aula per a fer possible la igualtat d’oportunitats i incrementar el nombre de mestres i educadors per assolir una veritable escola inclusiva.\nL’educació ha de ser gratuïta al llarg de tota la vida per això cal retirar les taxes universitàries i a la formació professional.\nCal impulsar la FP dual, amb formació i pràctiques a les empreses.\nS’ha de garantir el finançament de la Generalitat a les escoles bressol.\nS’ha de garantir la qualitat de l’educació i per això tot l’alumnat ha de disposar del material i llibres necessaris de manera gratuïta.\nEls menjadors escolars han de ser un dret universal dels infants i les seves famílies. Per garantir aquest dret i com primer pas s’han d’incrementar les beques menjador per a tota aquella gent que ho necessiti.\nCal garantir l’accés de tots els infants i joves a les activitats d’educació en el lleure i recuperar la funció de les AMPA i la seva participació en els consells escolars per garantir el funcionament democràtic dels centres educatius.\nCal que les polítiques educatives segueixin criteris científics.\nDemanem a la Generalitat de Catalunya que faci insubmisió a la llei Wert per garantir la gestió democràtica dels centres, la inclusió de tot l’alumnat, per la defensa del servei públic en front de la privatització i per l’atac indiscriminat contra la llengua catalana.\nPer un sistema nacional de salut\nLa salut col·lectiva, de tots i totes, depèn sobretot de condicions socials, econòmiques, culturals, ambientals, polítiques i de gènere\nCal revertir l’actual tendència medicalitzadora motivada per una visió biologista de la salut i per la cultura del consum, la intolerància al malestar o a les expectatives sobre dimensionades de la capacitat del sistema sanitari.\ns’ha de posar en marxa un Pla de Nacionalització dels serveis públics de salut. Convertint el Servei Català de la Salut (SCS) en el Servei Nacional de Salut de Catalunya (SNSC), amb funcions de planificació, finançament, gestió i avaluació dels serveis de salut públics, integrals i integrats de Catalunya.\nAssegurar la transparència, equitat, universalitat, eficiència, codi ètic, i avaluació independent del SNSC. La convivència público-privada existent en el serveis públics ha d’anar limitant el seu àmbit fins a la seva total separació i definitiva eliminació. Caldrà Llei específica de sanitat i derogació dels instruments jurídics que s’opinin a aquests principis.\nEs imprescindible la participació ciutadana en sanitat i salut afavorint la democràcia real per assegurar la transparència i qualitat del sistema\nFomentar l’ús adequat dels medicaments, de les tecnologies i eines terapèutiques.\nMillora del sistema assistencial potenciant una Atenció Primària forta i fer un pla de reforma de l’atenció hospitalària adequant-la a les necessitats de salut actuals.\nDerogació de coREpagaments sanitaris i farmacèutics i compromís de no imposició de noves taxes.\nGarantir els drets de les persones. Dret a respectar l’autonomia i llibertat individual en les decisions sanitàries. Dret a la interrupció voluntària de l’embaràs en el sistema públic. Implicació del Sistema de Salut amb els recursos necessaris en la lluita contra la violència masclista. Dret a l’atenció al patiment i tractament del dolor, al no aferrissament terapèutic i a una mort digna. Dret a la preservació de les dades personals i no cessió a entitats privades. Dret a l’eliminació de les desigualtats de gènere en salut.\nDrets laborals i polítiques d’ocupació\nCal una recuperació dels drets laborals i socials arrabassats amb les reformes laborals.\nLa creació d’ocupació i la lluita contra l’atur han de ser una prioritat. Cal una aposta ferma per les polítiques actives d’ocupació, que millorin la qualificació professional de les persones treballadores i les seves oportunitats de trobar feina. S’ha de garantir el finançament adequat.\nEl SOC ha de ser l’organisme públic d’ocupació, el referent per a persones que busquen feina i per a les empreses que necessiten cobrir llocs de treball.\nS’ha de desenvolupar el del Marc Català de Relacions Laborals.\nCal apostar pel diàleg i la concertació real entre agents públics i socials, prioritzant recursos cap a l’orientació laboral i la prospecció de llocs treball a les empreses.\nS’han de restablir les condicions laborals i ha de finalitzar la campanya de desprestigi dels treballadors i les treballadores del sector públic.\nS’ha de garantir la protecció social i econòmica de les persones en atur. La desocupació no és voluntària, sinó conseqüència de la manca de llocs de treball. S’ha de posar punt i final a la criminalització de les persones sense feina.\nCal la recuperació del finançament per a l’estímul i el suport a la creació cultural.\ncal recuperar les polítiques de promoció cultural per garantir-ne l’accés a tota la població.\nPer una fiscalitat justa, redistributiva i mediambientalment sostenible\nS’ha d’implementar una fiscalitat justa i progressiva que gravi més les rendes del capital que les del treball.\nCal el retorn immediat de l’impost de successions i la recuperació de l’impost de patrimoni per garantir els recursos suficients per finançar l’estat del benestar.\nS’ha d’apostar clarament per perseguir el frau fiscal, perquè ha esdevingut una problemàtica macroeconòmica (pel seu volum) i, alhora, és un indicador del poder efectiu de què disposen les minories dominants (per la seva revoltant impunitat).\nCal crear nous impostos que gravin la riquesa.\nS’ha de garantir la transparència en la gestió dels recursos.\nS’han de recuperar les partides per fer polítiques de cooperació.\nCal exigir responsabilitats als gestors i directius de les entitats financeres.\nS’ha de fer fluir el crèdit a les famílies, als autònoms i a la petita i mitjana empresa.\nPolítiques industrials d’innovació, de recerca i de desenvolupament sostenible\nCal una política industrial amb dimensió sectorial i territorial que afavoreixi les exportacions i dinamitzi el consum intern.\nS’han de recuperar els recursos per a la investigació i la recerca com a base per garantir el canvi de model productiu.\nCal el control democràtic dels recursos naturals i del territori. Són necessàries polítiques de sostenibilitat i qualitat ambiental i consum sostenible.\nAprofundir en la democràcia per fer viable aquesta Catalunya social\nS’ha de garantir el dret a l’expressió democràtica.\nCal protegir els drets socials com a garantia de llibertat.\nCal garantir que aquelles persones que es demostri que estan implicades en casos de corrupció siguin jutjades.\nS’ha de posar punt i final a la política sistemàtica de degradació i criminalització de qualsevol resposta organitzada.\nS’ha de facilitar i garantir la participació en la presa de decisions del diferents governs.\nS’ha d’assegurar el dret a decidir també pel que fa a les polítiques socials i econòmiques.\nDes del nostre rebuig i la lluita en contra de les retallades socials i els atacs a l’estat del benestar, els drets i la dignitat exigim que els pressupostos de les administracions donin garanties perquè població pugui gaudir dels seus drets i preservi els serveis públics. No hi ha excuses.\nEls mercats, el poder financer i les institucions europees amb la política d’austeritat intentaran arribar fins al final amb el seu programa. Volem que els nostres Governs hi planti cara.\nDes de la nostra voluntat de construir un autèntic estat del benestar i una Catalunya social, amb drets i dignitat, reivindiquem poder decidir les polítiques que es faran en el nostre país per evitar que els mercats, les institucions europees i les polítiques d’austeritat imposin el seu programa.\nAquesta entrada ha estat publicada a Moviments socials amb els tags Catalunya Social, crisi, cultura, democràcia, educació, entitats, fiscalitat, igualtat, Indústria, ocupació, prestacions socials, renda mínima garantida, retallades, sanitat, serveis socials, volem decidir . Guarda a marcadors permalink.


Nou enfoc dels projectes de Sobirania alimentària de l'Esberla\nEcofeminismes i Sobirania, La cooperativa / Per\tl'Esberla\nJa portem unes setmanes del nou curs 2021-2022, el primer, després de 6 anys en que l’Esberla no gestionarà cap servei de menjador escolar ecològic.\nDes del setembre de 2015 al juny del 2021, l’Esberla va gestionar els Menjadors Ecològics, de temporada i de proximitat de l’Escola Bergantí del Masnou. A més dels menjadors de l’Escola Argentona i de l’Escola La Falguera de Vilanova del Vallès, durant alguns d’aquests cursos. Enguany, les sòcies de la cooperativa hem decidit no continuar fent serveis de gestió de menjadors escolars per deixar espai a nous projectes.\nAquesta decisió, que no ha estat fàcil de prendre, és el resultat d’un procés de revisió interna de l’Esberla que ens ha portat a actualitzar els nostres valors, trobar una nova forma d’organitzar-nos i definir el tipus de serveis que volem oferir, sempre vetllant per la sostenibilitat de la cooperativa.\nNou enfoc en els projectes de l’Esberla\nL’Esberla va néixer l’any 2013 de la mà de 5 joves que van decidir cooperar per construir plegades un projecte laboral autoocupació i alhora de transformació social. Al voltant de l’educació, el lleure i la participació juvenil van començar a desenvolupar projectes sorgits de les seves motivacions i coneixements.\nAmb el temps, les experiències viscudes, els nous coneixements adquirits, la incorporació de noves sòcies i treballadores, com dèiem, l’Esberla ha anat canviant: De la dinamització i la gestió de serveis de participació i lleure -com els casals d’estiu, tallers juvenils o els menjadors escolars-, s’ha donat pas a l’assessorament, la formació i l’acompanyament d’organitzacions i grups en la incorporació de la perspectiva de gènere i la mirada ecofeminista en els seus processos organitzatius i en les seves relacions.\nLa gestió d’un servei de menjador és complexa i requereix, i mereix, una estructura organitzativa centrada, especialitzada i optimitzada per a dur a terme aquest tipus de serveis, que vetlli per la qualitat dels processos educatius i alimentaris que, diariament, infants i joves es troben durant el temps del migdia en els seus centres educatius.\nI quan diem optimitzada, no és en va. Des del Departament d’Educació, així com des de bona part de la societat, no es dona la importància, ni el valor alimentari, educatiu, social i econòmic, que cal a l’espai de menjador escolar. Motiu pel qual aquest és un sector que veu precaritzats tots els seus àmbits i processos: Començant pel laboral, en el que cal recordar que majoritàriament hi treballen dones, passant per l’educatiu en relació al poc valor que es dona la tasca diària d’aquest espais, i acabant pel del sector primari que ha de proveir els aliments dels àpats.\nPer poder dur a terme un projecte de Sobirania Alimentària, com el d’un menjador escolar ecològic, de temporada i de proximitat, tenint cura dels processos alimentaris, educatius i laborals que s’hi donen i fent partícip a la comunitat educativa, calen molts recursos econòmics i moltes persones. Per una empresa de mida petita, en les condicions actuals, és molt difícil dur a terme un projecte d’aquest tipus ja que, per fer-ho sostenible econòmicament, li cal gestionar varis menjadors que puguin sostenir tota l’estructura de suport (de gestió, coordinació, formació, atenció i cura de les treballadores, etc) que es mereix aquest servei.\nAquest 6 anys de gestió integral del menjador ecològic de l’Escola Bergantí ens han aportat un munt d’aprenentatges que no volem deixar enrere i per això, malgrat hem decidit no continuar duent a terme aquests serveis de gestió tenim moltes ganes de continuar apostant per aquests projectes de sobirania alimentària i ens posem al servei de la comunitat educativa que vulgui iniciar o enfortir el seu projecte de menjador ecològic per oferir els nostres acompanyaments, formacions i assessoraments.\nSi la vostra entitat o empresa està interessada en iniciar algun camí de sobiranies alimentàries i us agradaria el suport i guia de l’Esberla, us podeu posar en contacte amb nosaltres a través del correu info@esberla.cat


Luis Enrique i Sergio coincideixen: la clau va ser l'1-1 al minut 45 - Diari de Girona\nLuis Enrique i Sergio coincideixen: la clau va ser l'1-1 al minut 45\nEl tècnic de l'Espanyol lamenta que no va saber "mentalitzar" els jugadors després del gol de Messi\nefe/ddgbarcelona 08.12.2014 | 00:00\nLuis Enrique i Sergio coincideixen: la clau va ser l'1-1 al minut 45 alberto estévez/efe\nL'entrenador del Barcelona, Luis Enrique Martínez, va admetre als vestidors que el gol de Messi al límit del descans (que va representar l'1-1) havia estat "clau" perquè el seu equip donés la volta a un derbi contra l'Espanyol que se'ls havia complicat molt. En la roda de premsa posterior al partit, l'entrenador asturià va afirma que, després del primer gol de Sergio García, el seu equip s'havia posat "nerviós" i va elogiar la "completa" segona part dels seus homes, en la qual van culminar la remuntada amb quatre gols més.\n"El gol de Messi ha estat clau per a nosaltres i per al rival que, malgrat fer una bona primera part, no ha sabut completar les ocasions. En el segon temps he vist els jugadors amb ganes de donar la volta al partit. L'inici ha estat molt bo", va afegir. "Ens ha costat obrir el joc per les bandes. Amb un parell de transicions, l'Espanyol ens ha pogut complicar el partit. A la segona part hem tingut més efectius i hem trobat més fluïdesa", va afegir.\nConsiderava Luis Enrique que el seu equip, que suma quatre victòries consecutives en el campionat de Lliga, es troba en una dinàmica positiva, cosa que, segons la seva opinió, els ajuda per encarar la "final" de dimecres que ve contra el PSG per endur-se el lideratge del seu grup de la Lliga de Campions.\n"El partit contra el PSG és meravellós i fantàstic. Sabem que ens afavoreix la victòria i sortirem a competir", va puntualitzar.\nPer la seva banda l'entrenador de l'Espanyol, Sergio González, va reconèixer que no va saber "mentalitzar" els seus jugadors al descans després del gol de Leo Messi en el minut 45 i va assenyalar que marxava "trist" del Camp Nou, després d'una primera part en la qual, segons la seva opinió, havien estat superiors al seu rival.\nEl tècnic blanc-i-blau va elogiar el joc del seu equip en els primers 45 minuts, en els quals van bloquejar l'atac del Barcelona i es van poder avançar en el marcador amb el gol de Sergio García. "Hem estat superiors al Barça, hem tingut dos mà a mà amb el porter, però a partir del gol de Messi hem arribat al descans bastant fastiguejats. Hem fet una gran primera part i aquell gol ens ha fet moltíssim mal", va subratllar, coincidint amb el balanç que també va fer Luis Enrique.\nEn aquest sentit, Sergio va lamentar els quinze primers minuts del segon temps, en els quals el Barcelona va fer dos gols que, segons va dir, van enfonsar els seus jugadors. "Aquests primers quinze minuts del segon temps ens han costat el partit", va afegir Sergio, qui, no obstant això, va emfatitzar el rendiment del seu equip a la primera meitat.\n"Hem treballat molt bé les bandes, hem arribat bé al ?contraatac. En la segona part em quedo amb molt poques coses positives. No he sabut mentalitzar els jugadors després del gol de Messi", va insistir. Per això, va considerar que el seu equip no es mereixia "per res" el gol de l'argentí al fil del descans i, davant l'exigència del calendari, va instar els seus jugadors a ?seguir millorant per "corregir els errors" comesos a la segona part.


Pis de 429m² en venda a La Xerea, València\nHabitatge de grans dimensions amb una excel·lent distribució senyorial i molt assolellada, en venda a la banda de l'antic llit de l'Túria.\nEspaiós pis situat en una finca emblemàtica realitzada pel prestigiós arquitecte Fisac, situada a 5 minuts de centre històric de València. Aquest habitatge és tota exterior, amb una orientació nord-est i molt assolellada, i necessita una reforma integral.\nLa propietat ofereix una zona de dia i de nit clarament diferenciades. La zona de dia consta d'un impressionant rebedor molt ampli que dóna pas a un espaiós saló i menjador, consecutius i separats per unes magnífiques portes corredisses, que acompanyen la marqueteria i boiserie. Aquest espai dóna accés a la cuina, dotada d'una gran zona de servei.\nL'habitatge també disposa de 5 dormitoris de grans dimensions (2 amb bany privat i vestidor) i 2 cambres de bany més, 1 que dóna servei als 3 dormitoris restants i un altre a dormitori de servei.\nIdeal per a famílies gràcies a les seves grans dimensions i ben situat.\n5 dormitoris (2 amb bany privat i vestidor)\nEs troba a la banda de l'antic llit de l'Túria, ideal per passejar i practicar esports. A 5 minuts de el centre històric de la ciutat, comerços i restaurants.


Ràpids, Eficaços, Professionals i Propers; aquesta és la fórmula amb la qual treballem i la que conformen la nostra àrea de treball. Sempre envoltats dels millors col·laboradors que durant anys han funcionat a la perfecció amb nosaltres. Un equip humà que fa que la nostra marca sigui la millor opció per a tu.\nDiplomats en Telecomunicacions i especialitzats en la branca de Telemàtica us presentem als directors d’aquesta orquestra. Amb més de més de 10 anys a l’esquena de col·laboracions i projectes, Toni i Jordi s’han unit per formar innoHawk. Amb ells i amb el seu equip de col·laboradors especialitzats en disseny, programació, màrqueting i social network recullen totes les notes i porten el compàs de la música. El resultat: melodia per les teves orelles.\nHorari: De dilluns a divendres (no festius) de 09:00 a 14:00 i de 15:00 a 17:00\nTelèfon: (+34)672105478 / (+34)672105478


S'incrementa un 49% la venda de tovalloletes humides durant el confinament\nContenen fibres sintètiques i substàncies que impregnen el teixit, com són conservants, surfactants i hidratants.\nGreenpaace recorda que no son biodegradables i que no s'han de llençar pel vàter perquè col·lapsen depuradores i arriben a rius i mars\nActualitzada 04/05/2020 a les 09:29\nSegons les dades que han proporcionat diferents centres de distribució de béns de consum, hi ha hagut un increment molt notable en la venda de tovalloletes humides, un 49%, des de l'inici de la pandèmia per la covid-19, una dada preocupant, segons Greenpeace i l'Associació Espanyola d'Operadors Públics de Proveïment i Sanejament (AEOPAS).\nEl problema que ja sofrien els operadors per a l'evacuació de les aigües residuals, i el seu posterior tractament, era ja important, perquè moltes de les incidències d'embussos i avaries eren provocades per l'acumulació de tovalloletes humides en les estacions d'elevació, sistemes de cribratge, depuració, etc. La patronal d'aigües EurEau va estimar que els costos a nivell europeu per a la seva eliminació pot estar entre els 500 i els 1.000 milions d'euros anuals.\nLes tovalloletes humides no són biodegradables, encara que s'anunciïn com a tal. Estan fetes de microplàstics i, algunes, amb microfibres de cel·lulosa. Contenen, per tant, fibres sintètiques i substàncies que impregnen el teixit, com són conservants, surfactants i hidratants, empleades per a inhibir l'acció dels bacteris responsables de la descomposició d'aquests materials. Les tovalloletes, i altres elements plàstics, llançats indegudament a la xarxa de sanejament, a més de produir embussos, es van desintegrant en microplàstics i acaben directament en els nostres lleres, rius i mars. Allí les fibres plàstiques d'aquestes tovalloletes poden trigar més de 100 anys a degradar-se en fragments encara més petits.\nAquests microplàstics causen greus danys a la fauna marina, com ha quedat demostrat per l'abundant literatura científica sobre aquest tema. Actualment, unes 700 espècies d'organismes marins es veuen afectats per contaminació plàstica. Cada any, més d'un milió d'ocells i més de 100.000 mamífers marins moren a conseqüència de tots els plàstics que arriben a la mar, entre ells els cada vegada més abundants restes de tovalloletes.\n«Les tovalloletes són elements d'higiene no essencials, la funció de la qual pot realitzar-se amb uns altres menys nocius com l'aigua o el paper higiènic. Els greus danys ambientals, i en infraestructures de sanejament, que causen les tovalloletes humides fan més que recomanable demanar que es deixin d'utilitzar i comercialitzar i que, en cap cas, es llancin pel desguàs», ha declarat Julio Barea responsable de campanya d'aigües de Greenpeace.\nPer aquestes raons, assenyala Luis Babiano, gerent d'AEOPAS, «hem unit forces, per a apostar per la pedagogia i exigir la corresponsabilitat. Cada dia, la ciutadania tenim major responsabilitat i des de Greenpeace i AEOPAS confiem que la informació ajudarà al fet que ser més conscients de l'impacte que les tovalloletes tenen sobre el medi ambient».\nLes voreres del carrer Carles Buïgas de Salou ...\nL'àrea de la dona de l'hospital del Vendrell, ...\nConsens entre Ajuntament i sector econòmic per ...\nComenta el contingut : S'incrementa un 49% la venda de tovalloletes humides durant el confinament


Delegad@ Comercial (Prod. de soport tecnic) - Crea Empleo ETT\nDelegad@ Comercial (Prod. de soport tecnic)\nBusquem Delegats Comercials per a important empresa ubicada a Barcelona que es dedica a la venda de productes\ngeriàtrics i d'ajuda tècnica a centres hospitalaris.\nHabilitat de contacte, comunicació i persuasió.\n- Habilitat per a planificació de les tasques de venda en funció dels objectiu.\n- Actitud proactiva cap a la venda (Hunter)\n- Detecció d'oportunitats de negoci en cada client.\n- Habilitat de fer demostracions a equips d'usuaris.\n- Capacitat de negociació i d'arribar a acords.\n- Alt nivell de resiliència.\nHabilitat per a planificació de les tasques de venda en funció dels objectiu.\nActitud proactiva cap a la venda (Hunter)\nDetecció d'oportunitats de negoci en cada client.\nHabilitat de fer demostracions a equips d'usuaris.\nCapacitat de negociació i d'arribar a acords.\nAlt nivell de resiliència.\nFormulari d'inscripció: Delegad@ Comercial (Prod. de soport tecnic)