Haus Achtal, Hotel Garni...Habitacions per nit per només117 EUR Familotel Bavaria (All-Inclusive)...Habitacions per nit per només326 EUR Appartement-Hotel Happy Kienberg...Habitacions per nit per només88 EUR Landhotel Christina...Habitacions per nit per només858 EUR Landhaus am Kienberg...Habitacions per nit per només Més zones a Pfronten\nEssent una localització molt desitjada, Dorf és el lloc on anar quan es va a Pfronten. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Dorf ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Dorf i molts més àrees a Pfronten. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Dorf.\nHotels destacats a Dorf, Pfronten\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Haus Achtal, Hotel Garni és una...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Familotel Bavaria està situat idealment a Pfronten; una de...\nAl visitar Pfronten, vosté es sentirà com a casa a Appartement-Hotel Happy Kienberg, què li ofereix...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Landhotel Christina està situat idealment a Pfronten; una de...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Landhaus am Kienberg és una elecció...\nHotels a Dorf: Appartement-Hotel Happy KienbergFamilotel Bavaria\nLlocs d'interès a Dorf: Schankwirtschaft Wohlfahrt


Adrià/Adrián i Adriana han estat dels noms més posats de 2017 a Santa Perpètua\nEl Registre Civil de Santa Perpètua va inscriure un total de 186, 105 nens i 81 nenes l’any 2017 (les dades han estat facilitades a data 5 de gener). La xifra és superior a la de l’any passat, quan es van inscriure 173 infants i el passat any van registrar-se més nens que nenes, a diferència del 2016. Al 2015 la xifra d’inscrits va ser de 203 infants. Pel que fa a les dades del cens de Santa Perpètua, encara no han estat facilitades. Pel que fa als noms propis més populars dels nascuts, els perpetuencs n’han repetit molts, tant de nen com de nena.\nUn total de 186 infants es van inscriure al Registre Civil de Santa Perpètua de Mogoda (plaça de Francesc Macià s/n) l’any 2017, al tancament d’aquesta edició de l’Informatiu. Hi ha 105 nens i 81 nenes. Pel que fa al padró municipal, les dades de nous perpetuencs nascuts el 2017 encara no han estat facilitades.\nL’Informatiu fa anys que repassa els noms més populars i hem volgut seguir amb aquesta tradició. Els pares i les mares dels nous perpetuencs han triat noms diversos per als seus fills i filles però, en nen, el més popular recau en diverses propostes. Amb cinc repeticions cadascun els noms de Lucas/Lluc/Luca; Adrià/Adrián, Hugo, Èric/Erik i Dylan han estat el més posats. Aquest darrer ja despuntava al 2016 com un dels més posats mentre que Adrià/Adrián, no era dels més populars des de 2014. Per la seva part, Leo, que portava dos anys sent el nom més posat de nen apareix aquest 2017 en tres ocasions. Els perpetuencs també s’han fixat en noms com Jan, Bruno i Mohamed que estan a la part alta de llista. El 2017 també registra noves tendències com Martí, Samuel, Eder o Julen. Entre els menys comuns, Mel (també hi ha un registre per a nena), Jordan o Pere.\nPel que fa als noms de nenes, la tendència es manté amb Chloe, que continua sent el més popular amb tres repeticions. També amb el mateix nombre de registres hi ha Ariadna i Adriana que apareixen al rànking dels més posats al 2017. Els noms de les nenes perpetuenques del passat any han estat més variats però amb dues repeticions trobem Lucía, Martina, Noa, Emma, Irene, Leire, María, Amelia, Ashley, Adara, Julia, Vega i Andrea. Dels més populars cauen noms com Laia i Alma que només ha inscrit una perpetuenca. Entre els noms femenins menys comuns hi ha Ada, Leia, India o Dina.\nFoto: una activitat infantil del 2017 / Josep Cano\n10 Des 2018 10:33 - RedaccióS'obren les votacions per escollir els projectes dels pressupostos participatius\nL'Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda ha obert aquest dilluns 10 de desembre les votacions als projectes [ ... ]


Comprar El Recio 2017 a Uvinum\nNOTA DE TAST: Vista: Color cirera picota molt madura amb rivet violaci. Nas: Net, brillant i glicèric. D'elevada intensitat i concentració aromàtica, destaquen els torrats, especiats i fumats sobre matisos més fins i subtils de balsàmics, mentolats i minerals. Boca: Després una bona estona d'oxigenació apareix una fruita negra molt madura, records a xocolata, cacau i espècies dolces. D'entrada potent, és un vi negre intens, carnós, de gran estructura i molt de cos. Durant el seu recorregut es percep més fruita que en nas, està dotat d'una textura untuosa que el fa molt agradable. Final llarg i molt persistent amb postgust especiat, vegetal, animal i mineral. Poderós. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Espanya. VINYA: Cellers Matsu. RAÏM: Tinta de Toro. ENVELLIMENT: En tancs d'acer inoxidable. ELABORACIÓ: Selecció dels raïms que són d'una collita manual, i passen per un procés de premsat i maceració completament. Fermentació alcohòlica i malolática per uns quants dies, per així envellir en tancs d'acer inoxidable. MARIDATGE: Arrossos de carn, rostits, carns vermelles a la graella, carns vermelles amb salsa, caça major, ous ferrats amb pernil, porc senglar, formatges curats. TEMPERATURA DE SERVEI RECOMANADA: 16-18ºC GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 14,5%\nFitxa tècnica · El Recio\nSi et va agradar El Recio 2017, també pots gaudir de ...\nVista: Color cirera picota molt madura amb rivet violaci.\nNas: Net, brillant i glicèric. D'elevada intensitat i concentració aromàtica, destaquen els torrats, especiats i fumats sobre matisos més fins i subtils de balsàmics, mentolats i minerals.\nBoca: Després una bona estona d'oxigenació apareix una fruita negra molt madura, records a xocolata, cacau i espècies dolces. D'entrada potent, és un vi negre intens, carnós, de gran estructura i molt de cos. Durant el seu recorregut es percep més fruita que en nas, està dotat d'una textura untuosa que el fa molt agradable. Final llarg i molt persistent amb postgust especiat, vegetal, animal i mineral. Poderós.\nVINYA: Cellers Matsu.\nELABORACIÓ: Selecció dels raïms que són d'una collita manual, i passen per un procés de premsat i maceració completament. Fermentació alcohòlica i malolática per uns quants dies, per així envellir en tancs d'acer inoxidable.\nMARIDATGE: Arrossos de carn, rostits, carns vermelles a la graella, carns vermelles amb salsa, caça major, ous ferrats amb pernil, porc senglar, formatges curats.\nComprar Vi Bodega Matsu:\nMés comentaris sobre El Recio 2017\nRubí amb rivets teula. Sobretot, jo diria que es noten aromes fumats en aquest Bodega Matsu. La veritat és que no li vaig trobar un gust especial, però em va...\nVeure més opinions sobre El Recio 2017 »\nCerques relacionades sobre El Recio 2017\nSi vols comprar El Recio 2017, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi negre Toro.


Estimades famílies, des de la nostra escola volem donar importància a una alimentació saludable pels nostres alumnes. És per això que les mestres insistim en dur aliments equilibrats i sans per esmorzar, tal com explicarem a continuació.\nÉs molt recomanable esmorzar a casa abans d’anar a escola. Un dels beneficis principals que s’atribueixen a aquesta ingesta és el fet que contribueix a la distribució adequada de l’energia al llarg de la jornada i ajuda a assolir els requeriments nutricionals.\nL’esmorzar es pot repartir en dues ingestes, una primera i més important a casa i una altra a mig matí. En un esmorzar complet hi hauria d’haver, bàsicament:\n- Farinacis (preferentment integrals): pa, torrades, cereals d’esmorzar.\n- Lactis: llet, iogurt (preferentment desnatats o semidesnatats) i, de manera més ocasional, formatge.\n- Fruita: principalment fresca de temporada.\nÉs molt aconsellable treballar des de ben petits quina és la diferència entre menjar sa i el menjar altament calòric per crear bons hàbits alimentaris que perdurin en els anys.\nPer aquesta raó, recordem la importància de dur poca bolleria (croissants, ensaïmades, magdalenes, molta xocolata, etc.). L'exemple que donem és el que ens nens veuen i aprenen. Donem-los el millor model de vida saludable i serà el que ells seguiran!\nper Núria Garcia


Bosses i caixes Sacs estancs Bosses preus a Scubastore, comprar, ofertes\nSacs estancs - Tipus de producte: Bosses ()\nSEAC Dry Bag 2.5L\n$ 17.45 $12.95\n$ 23.41 $16.45\nBest Divers Dry Bag Travel 15L\nBest Divers Military Dry Bag 60L\n$ 16.13 $12.95\n$ 54.93 $40.45\n$ 41.76 $29.45\nBest Divers Dry Bag Travel 10L\nIst Dolphin Tech Waterproof 10L\n$ 26.46 $13.45\nLalizas Atlantic 18L\nSealline Discovery 5L\nSealline Discovery 10L\nSealline Discovery 50L\nSealline Bulkhead View 5L\nSealline Bulkhead View 20L\nSealline Bulkhead Compression 5L\nSealline Baja 10L\nSobre Sacs estancs\nJa pots trobar la major selecció de Sacs estancs al nostre catàleg online de Bosses i caixes. En només uns quants clics podràs comprar-ho des de casa i t’ho portem en unes hores! Estalvia amb les millors ofertes de Sacs estancs i llueix les millors marques de submarinisme sense remordiments amb scubastore. T’oferim una gran varietat de productes de submarinisme per tu i els teus amics a només uns quants clics de distància. A scubastore, la teva botiga de submarinisme online, tenim les últimes novetats de Sacs estancs a nivell mundial. Si ets un amant de submarinisme a qui li agrada compartir l’esport amb amics o familiars o simplement disfrutar de la naturalesa, tenim milers de productes perquè puguis fer-ho ben equipat! Sabem que sempre busques les últimes novetats de Sacs estancs. Per aquest motiu, a la nostra botiga online, t’oferim els millors productes de submarinisme a preus que no voldràs perdre’t! Tenim milers de productes de les marques més prestigioses de submarinisme com Sealline, Lalizas, Best divers, SEAC, Held, iQ-Company, Ferrino, Lifeventure, Gul, Ist dolphin tech, Finn light, Spetton, Tecnomar, Trespass, Airhead, Luminox, Oj, So dive.... Tenim el catàleg més ampli de Sacs estancs perquè tinguis milers d’opcions per regalar en les dates més especials: Nadal, aniversaris, el dia de la mare o del pare, rebaixes, Black Friday o el dia que tu vulguis. Si busques una web on poder fer totes les teves compres online de manera ràpida i segura, scubastore és la millor opció per estalviar temps i diners.Trobaràs la millor selecció de Sacs estancs del mercat a la teva botiga de submarinisme.


L'Ajuntament d'Alcoi obri el termini per adjudicar sis habitatges més -\nDins de la borsa d’habitatge socials\nGuardat en Cap, Patrimoni, Urbanisme\nTags: #Alcoi, Ajuntament Alcoi, Vivenda\nLa Regidoria d’Habitatge de l’Ajuntament d’Alcoi ofereix sis nous habitatges per a famílies o unitats de convivència que tenint ingressos estables no poden accedir a habitatges en règim normalitzat o a un lloguer de mercat.\nLes famílies o unitats de convivència han d’estar al corrent de les obligacions fiscals i no haver ocupat un habitatge de manera il·legal, entre altres requisits.\nAquesta és la segona adjudicació d’habitatges socials que es realitza basant-se en el reglament d’habitatge que es va aprovar en el ple municipal i que permet atorgar aquests habitatges de manera objectiva.\nLes bases per a aquesta nova adjudicació d’habitatges van ser publicades el passat 11 d’octubre de 2019 en el BOP i, des de l’endemà a la publicació, hi ha un mes per a presentar les sol·licituds en el registre de l’Ajuntament d’Alcoi.\nL’edil delegada d’habitatge, María Baca, explica: “La primera adjudicació de quatre habitatge que realitzem ha funcionat de manera positiva, per això des del departament hem realitzat un important esforç per a rehabilitar un nombre alt d’habitatges del parc municipal i poder-les oferir amb aquest sistema, reservant una altra bossa una vegada reunisques les condicions d’habilitat, per a necessitats d’urgència, maltractaments o altres supòsits especials“.\nUna ullada al futur del Campus d’Alcoi, Projecte Horizonte 2030


Política de Privacitat - CTC Masquefa\nA l’Ajuntament de Masquefa és una prioritat el respecte i la protecció de les dades personals dels usuaris. Com a usuari ha de saber que els seus drets estan garantits en aquesta pàgina web.\nMai sol•licitem informació personal a no ser que realment sigui necessària per prestar-li els serveis que necessitis.\nL’Ajuntament de Masquefa ha adequat aquesta web a les exigències de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD), i al Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, conegut com el Reglament de desenvolupament de la LOPD. Compleix també amb el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d’abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques (RGPD), així com amb la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic (LSSICE o LSSI).\nIdentitat del responsable: Ajuntament de Masquefa\nNom comercial: Ajuntament de Masquefa\nNIF / CIF: P0811800B\nDirecció: Carrer Major, 93 Masquefa\nCorreu electrònic: masquefa@diba.cat\nLes dades personals que tracta l’Ajuntament de Masquefa procedeixen de:\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si a l’Ajuntament de Masquefa estem tractant dades personals que ens concerneixen o no.\nSol•licitar la seva rectificació o supressió.\nEls interessats podran accedir a les seves dades personals, així com a sol•licitar la rectificació de dades inexactes o, si escau, a sol•licitar la seva supressió quan, entre altres motius, les dades ja no siguin necessaris per als fins que van ser recollides.\nEn determinades circumstàncies, els interessats podran sol•licitar la limitació del tractament de les seves dades, en aquest cas, únicament en conservarem per a l’exercici o la defensa de reclamacions.\nL’Ajuntament de Masquefa deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions. També podran sol•licitar la portabilitat de les seves dades.\nQuan un usuari es connecta amb aquesta web per enviar un formulari de contacte al titular, subscriure’s o realitzar alguna contractació, està facilitant informació de caràcter personal de la qual és responsable l’Ajuntament de Masquefa.\nAquesta informació pot incloure dades de caràcter personal com poden ser la teva adreça IP, nom, adreça física, adreça de correu electrònic, número de telèfon i altra informació. En facilitar aquesta informació, l’usuari dóna el seu consentiment perquè la seva informació sigui recopilada, utilitzada, gestionada i emmagatzemada per l’Ajuntament de Masquefa només com es descriu en l’Avís Legal i en la present Política de Privacitat.\nA l’Ajuntament de Masquefa hi ha diferents sistemes de captura d’informació personal i tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la següent finalitat per cada sistema de captura (formularis):\nFormulari de contacte: Sol•licitem les següents dades personals: nom, e-mail i telèfon, per respondre als requeriments dels usuaris del lloc web ctc.masquefa.net. Per exemple, podem utilitzar aquestes dades per respondre la seva sol•licitud i donar resposta als dubtes, queixes, comentaris o inquietuds que pugui tenir relatives a la informació inclosa al web, els productes i serveis que informem a través del web, el tractament de les seves dades personals, qüestions referents als textos legals inclosos a la web, així com qualsevol altra consulta que pugui tenir. L’informo que les dades que em facilita estaran ubicades als nostres servidors (físicament en els emplaçaments CPD del nostre proveïdor de hosting) dins de la UE.\nFormulari de subscripció a continguts: En aquest cas, sol•licitem les següents dades personals: e-mail, per gestionar la llista de subscripcions, enviar butlletins, promocions i ofertes especials, facilitades per l’usuari en realitzar la subscripció. Dins del web hi ha diversos formularis per activar la subscripció. Els butlletins electrònics o newsletters són gestionats per plataformes de tercers especialitzades en l’enviament de butlletins, sent sempre plataformes conforme a llei (Mailchimp, MailPoet, …). En utilitzar els serveis d’aquestes plataformes per a la realització de campanyes de màrqueting per correu electrònic, gestió de subscripcions i enviament de butlletins, has de saber que aquestes poden tenir els seus servidors allotjats fora de la UE, als EUA i estan acollides a l’acord EU-US Privacy Shield, la informació està disponible en aquest enllaç: https://www.privacyshield.gov/list , aprovat pel Comitè Europeu de Protecció.\nPer gestionar les xarxes socials. L’Ajuntament de Masquefa pot tenir presència en xarxes socials. El tractament de les dades que es dugui a terme de les persones que es facin seguidores a les xarxes socials de les pàgines oficials de l’Ajuntament de Masquefa, es regirà per aquest apartat. Així com per aquelles condicions d’ús, polítiques de privacitat i normatives d’accés que pertanyin a la xarxa social que procedeixi en cada cas i acceptades prèviament per l’usuari de l’Ajuntament de Masquefa. Tractarem les seves dades amb les finalitats d’administrar correctament la seva presència a la xarxa social, informant d’activitats, productes o serveis de l’Ajuntament de Masquefa. Així com per a qualsevol altra finalitat que les normatives de les xarxes socials permeten. En cap cas farem servir els perfils de seguidors en xarxes socials per enviar publicitat de manera individual.\nL’Ajuntament de Masquefa, no ven, lloga ni cedeix dades de caràcter personal que puguin identificar a l’usuari, ni ho farà en el futur, a tercers sense el consentiment previ. No obstant això, en alguns casos es poden realitzar col•laboracions amb altres professionals, en aquests casos, es requerirà consentiment als usuaris informant sobre la identitat del col•laborador i la finalitat de la col•laboració. Sempre es realitzarà amb els més estrictes estàndards de seguretat.\nL’oferta prospectiva o comercial de productes i serveis està basada també en el consentiment que se li sol•licita, sense que en cap cas la retirada d’aquest consentiment condicioni l’execució del contracte de subscripció.\nNo se sol•liciti la seva supressió per part de l’interessat.\nPer prestar serveis estrictament necessaris per al desenvolupament de l’activitat, l’Ajuntament de Masquefa, comparteix dades amb els següents prestadors sota les seves corresponents condicions de privacitat.\nE-mail màrqueting: The Rocket Science Group LLC (Mailchimp), amb domicili als EUA. Més informació a www.mailchimp.com The Rocket Science Group LLC (Mailchimp) tracta les dades amb la finalitat de realitzar els seus serveis de gestió de e-mail màrqueting a masquefa@diba.cat\nGoogle Analytics: un servei analític de web prestat per Google, Inc., una companyia de Delaware l’oficina principal a 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View (Califòrnia), CA 94043, Estats Units ( “Google”). Google Analytics utilitza “cookies”, que són arxius de text ubicats al seu ordinador, per ajudar a l’Ajuntament de Masquefa a analitzar l’ús que fan els usuaris del lloc web. La informació que genera la cookie sobre el seu ús del lloc web del CTC (incloent-hi la teva adreça IP) serà directament transmesa i arxivada per Google en els servidors d’Estats Units.\nEn navegar pel lloc web del CTC es poden recollir dades no identificables, que poden incloure, adreces IP, ubicació geogràfica (aproximadament), un registre de com s’utilitzen els serveis i llocs, i altres dades que no poden ser utilitzats per identificar l’usuari. Entre les dades no identificatives estan també els relacionats als teus hàbits de navegació a través de serveis de tercers. Aquesta web utilitza els següents serveis d’anàlisi de tercers:\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si al lloc web del CTC s’estan tractant dades personals que els concerneixin, o no.\nL’Ajuntament de Masquefa deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nVostè podrà exercir materialment els seus drets per correu electrònic adreçant-se a masquefa@diba.cat\nL’Ajuntament de Masquefa es compromet a l’ús i tractament de les dades personals incloses dels usuaris, respectant la seva confidencialitat i a utilitzar-los d’acord amb la finalitat d’aquests, així com a acomplir a la seva obligació de guardar i adaptar totes les mesures per evitar l’alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat (Com els protocols Https que fem servir), de conformitat amb el que estableix la normativa vigent de protecció de dades.\nL’Ajuntament de Masquefa no pot garantir l’absoluta inexpugnabilitat de la xarxa d’Internet i per tant, la violació de les dades mitjançant accessos fraudulents a ells per part de tercers.\nCom a usuari, és l’únic responsable de la veracitat i correcció de les dades que faci arribar a l’Ajuntament de Masquefa exonerant a l’Ajuntament de Masquefa, de qualsevol responsabilitat referent a això. Els usuaris garanteixen i responen, en qualsevol cas, de l’exactitud, vigència i autenticitat de les dades personals facilitades i es comprometen a mantenir-les degudament actualitzades. L’usuari accepta proporcionar informació completa i correcta en el formulari de contacte o subscripció.\nL’usuari declara haver estat informat de les condicions sobre protecció de dades de caràcter personal, acceptant i consentint el tractament dels mateixos per part de l’Ajuntament de Masquefa en la forma i per a les finalitats indicades en aquesta política de privacitat.\nL’Ajuntament de Masquefa es reserva el dret a modificar la present política per adaptar-la a novetats legislatives o jurisprudencials, així com a pràctiques de la indústria. En aquests supòsits, el prestador anunciarà en aquesta pàgina els canvis introduïts amb raonable antelació a la seva posada en pràctica.\nD’acord amb la LSSICE, l’Ajuntament de Masquefa no realitza pràctiques de SPAM, pel que no envia correus comercials per via electrònica que no hagin estat prèviament sol•licitats o autoritzats per l’usuari. En conseqüència, a cada un dels formularis que hi ha hagut a la web, l’usuari té la possibilitat de donar el seu consentiment per rebre el butlletí, amb independència de la informació comercial puntualment sol•licitada.\nD’acord amb el que disposa la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i de comerç electrònic, l’Ajuntament de Masquefa es compromet a no enviar comunicacions de caràcter comercial sense identificar-les degudament.\nDocument revisat el 2019.05.28, sense que pugui entendre que l’ús o accés al mateix atribueixi a l’usuari cap dret sobre els mateixos.\nEl servei d’accés al web inclou dispositius tècnics d’enllaç que permeten a l’Usuari accedir a altres pàgines i portals d’Internet. En aquests casos, l’Ajuntament de Masquefa actua com a prestador de serveis d’intermediació, de conformitat amb l’article 17 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic (LSSI), i només serà responsable dels continguts i serveis subministrats als Llocs Enllaçats en la mesura que tingui coneixement efectiu de la il•licitud i no hagi desactivat l’enllaç amb la diligència deguda.


Carles Escolà escollit per ser l’alcalde de Cerdanyola per la llista del Compromís – Candidatures Alternatives del Vallès\n. Cerdanyola CxC eleccions\n7 Març, 2015 13 Juny, 2017 Candidatures Alternatives del Valles\nEl passat divendres 6 de març l’assemblea general del Compromís va escollir Carles Escolà com a cap de la llista electoral a les eleccions municipals del 24 de maig. La resta de la llista electoral així com els actes previstos per a la seva presentació a Cerdanyola es faran públics en els pròxims dies.\nCarles Escolà, informàtic i activista social de 36 anys, repetirà com a cap de llista de la formació municipalista després d’haver-ho sigut a l’estrena del Compromís a l’Ajuntament l’any 2011 i haver exercit el càrrec de regidor i portaveu del grup municipal durant més de 2 anys (maig 2011 – octubre 2013), seguint els criteris de rotació i de codi ètic d’aquesta candidatura.\nEl maig de 2011, la irrupció del Compromís a l’Ajuntament de Cerdanyola va introduir nous elements que semblaven oblidats per a molts a la política local. Es parlava que gràcies a Compromís es tornava a debatre sobre Política, en majúscula, a l’Ajuntament, i no només de temes purament tècnics o jurídics. Això és gràcies a què el discurs de la ruptura, de les alternatives per a la transformació social, van aparèixer de la mà dels càrrecs electes del Compromís, de la mà del Carles, de la Maribel i el Sergio, i ara del Pol i la Puri.\nL’elaboració del discurs polític i el treball de propostes concretes per part del treball de la candidatura és un treball participatiu que es fa gràcies a la implicació i la dedicació de les moltes persones que aquests anys han participat i participen del dia a dia del Compromís. Aquesta voluntat de canvi es manté gràcies al fort anhel de canvi a Cerdanyola. El que hem aconseguit amb tot aquest treball és configurar les bases per al canvi de model de ciutat a Cerdanyola que hem de seguir construint entre tots i totes.\nEl Carles Escolà, com a portaveu del Compromís i cap de llista, ha sigut l’encarregat de fer valdre aquestes propostes aconseguint, en moltes ocasions, fer moure les posicions del govern per aconseguir petits passos. D’altra banda, la política d’oposició del Compromís, crítica amb el govern però sempre amb una alternativa a la mà, ha sigut reconeguda pels diferents agents polítics locals.\nEl terreny polític del Carles no es redueix ni molt menys a l’àmbit institucional, en els darrers anys és significatiu el seu paper en moviments socials com la lluita per la sanitat pública, les vagues generals dels darrers anys, contra el deute, l’especulació i la privatització a Cerdanyola.\nAixí doncs, amb l’elecció del Carles Escolà com a cap de llista, s’escull a la persona que uneix les diferents sensibilitats dels moviments polítics locals que han treballat i treballen per la ruptura i la transformació i, a més, es garanteix que el Compromís i el seu alcaldable siguin la veu dels moviments socials una legislatura més.\nAmb el Carles al capdavant i el Compromís aconseguirem guanyar les eleccions del mes de maig i posar en pràctica una nova manera de fer política que impliqui canviar les velles polítiques amb l’aplicació del programa de ruptura municipal que estem elaborant.\n← Les assemblees locals d’EAB-CUP, Podemos i Procés Constituent impulsen la candidatura Junts Per Barberà per a les properes municipals\nLa Crida per Sabadell obre el programa a la ciutadania →


El Govern declara la plaça deth Haro, a Les, com a Bé Cultural d’Interès Nacional — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Govern declara la plaça deth Haro, a Les, com a Bé Cultural d’Interès Nacional\nEl Govern declara la plaça deth Haro, a Les, com a Bé Cultural d’Interès Nacional\nL'espai acull durant 360 dies l'any el tronc que es crema per la nit de Sant Joan. També és l'escenari dels tres moments principals de la Festa deth Haro\nFesta deth Haro, a Les (Foto: Marta Lluvich/ACN)\nEl Govern ha acordat aquest dimarts declarar bé cultural d’interès nacional, en la categoria de Lloc Històric, la plaça deth Haro, al casc antic del municipi de Les (Val d'Aran). Aquest és el marc arquitectònic que acull l'Haro durant 360 dies a l'any i els tres moments de la festa entorn de l'Haro, que en aranès significa far.\nL'Haro és un tronc d’avet d’11 o 12 metres de llarg que es planta dret al bell mig de la plaça el dia de Sant Pere per cremar-lo la nit de Sant Joan de l’any següent. Després roman al mateix lloc al llarg de la resta de l'any. Malgrat que el ritu es troba documentat a tots pobles de la Val d’Aran, ha perviscut únicament a Les i Arties pel fet de coincidir amb les festes patronals. L'1 de desembre de 2015 van ser declarades Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, en el marc de l’expedient de les festes del foc del solstici d’estiu dels Pirineus.


Una connexió a Internet 100 vegades més ràpida que la wi-fi | Tecnologia | EL PAÍS Catalunya\nUna connexió a Internet 100 vegades més ràpida que la wi-fi\nLa tecnologia li-fi, que utilitza la llum directa per transmetre dades, ofereix unes connexions més eficients i segures\nMadrid 31 DES 2015 - 10:24\tCET\nUna nevera que avisi de la data de caducitat dels aliments o un raspall de dents que alerti de qualsevol petita càries i demani automàticament una cita al dentista. Es calcula que el 2023 hi haurà 22 milions de dispositius connectats a la xarxa que revolucionaran la relació entre els objectes i les persones. L'Institut Tecnològic de Massachusetts (MIT) el va anomenar l'"internet de les coses". No obstant això, el seu desenvolupament xoca amb la saturació de l'espectre de radiofreqüència de les xarxes wi-fi. La popularització de l'ús de dispositius permanentment connectats ha obligat a buscar noves solucions.\nEl científic de la Universitat d'Edimburg, Harold Haas, va descobrir el 2011 que la llum d'un únic led (díode emissor de llum) era capaç de transmetre més dades que una antena de telefonia. Les proves al laboratori han aconseguit una velocitat de transferència d'arxius de fins a 224 gigabits per segon. Això suposaria descarregar en un tres i no res 18 pel·lícules. S'estima que l'any 2019, el trànsit mundial de dades s'incrementarà fins als 24,3 exabytes al mes (24.300 milions de gigabytes). El desenvolupament de connexions per llum directa (també coneguda com li-fi) és només l'antecedent d'una revolució molt propera.\nSuperada la saturació\nLa principal diferència amb la wi-fi és que tot i que totes dues són ones electromagnètiques per transportar les dades, la li-fi ho fa a través de la llum visible i no per microones. Se supera així el problema de la saturació de l'espectre de radiofreqüència que redueix la velocitat de les actuals connexions. L'obstacle per a la implantació de les ciutats intel·ligents ja no existiria.\nEncara no està comercialitzat, però ja hi ha empreses que tenen previst posar al mercat solucions basades en aquesta tecnologia. Arturo Campos Fentanes, director de Sisoft, a Mèxic, explica per correu electrònic que estan ja en la de miniaturització dels seus prototips. Aquesta empresa té tres patents de models de transmissió i comunicació a través de díodes led. "El problema està en el maquinari dels aparells perquè els processadors encara no són tan ràpids com per captar tots els paquets que envia la llum visible", explica. El cost és una altra dels seus avantatges perquè no requereix grans instal·lacions. El preu rondarà, depenent del tipus de led i xip, entre els 50 i els 800 euros.\nFunciona com un codi morse avançat. Amb només instal·lar un modulador, qualsevol led seria capaç, no només de fer llum, sinó també de transmetre dades. Aquests moduladors fan que la llum s'encengui i s'apagui milions de vegades per segon creant els zeros i uns binaris que xifren les dades. El parpelleig és imperceptible per a l'ull humà, però no per a uns fotodíodes col·locats en els mòbils o ordinadors que s'encarregaran de recollir els canvis de la llum i interpretar-los per convertir-los en informació. D'aquesta forma, tota la xarxa d'il·luminació d'una casa es convertiria així en un gran router amb múltiples punts de connexió al quals connectar els gadgets.\nAixò no significa, no obstant això, la fi de la wi-fi. El disseny preveu, en principi, només la baixada d'informació (unidireccional), encara que els científics asseguren que aconseguir, no només, per exemple, rebre un correu electrònic, sinó també poder enviar-lo, seria tan senzill com col·locar un emissor de llum al dispositiu (bidireccional). La idea és que tots dos sistemes coexisteixin per aconseguir connexions més eficients i segures.\nI és que la transmissió de dades per llum directa limita la seva ràdio a l'estança en la qual l'emissor i el receptor es trobin. Cap persona pot interferir el senyal, com sí que pot fer-se a través de les microones. Aquesta absència d'interferències afavoreix la instal·lació als hospitals –a Corea del Sud hi ha un projecte per eliminar tot el cablejat de determinades màquines– o en els avions. Les utilitats són tantes com la ment pugui imaginar-se.\nEl desenvolupament d'aquesta tecnologia s'havia vist frenat per la impossibilitat d'aconseguir en entorns reals una velocitat de transmissió de dades tan superior a la de la wi-fi. En els últims mesos, no obstant això, s'ha aconseguit implantar amb èxit de forma pilot en una oficina. Això suposa un salt qualitatiu en haver aconseguit velocitats d'un gigaoctet per segon. És a dir, 100 vegades superior a la velocitat mitjana que ofereix la wi-fi. "És un pas molt important perquè el principal problema que ens trobem en entorns reals són les interferències com, per exemple, la llum natural", comenta Ana García Armada, catedràtica de Teoria del Senyal i Comunicacions de la Universitat Carlos III de Madrid.\nLa implantació comercial requereix un redisseny de molts dels equips emissors i receptors existents, encara que els científics treballen perquè, per exemple, la càmera de qualsevol telèfon intel·ligent pugui servir per desxifrar el senyal de la llum. Les empreses de telecomunicacions, com Vodafone, admeten estar-ne seguint amb atenció el progrés per avaluar els potencials avantatges.\nUna generació de cotxes intel·ligents\nLa tecnologia li-fi revolucionarà també la forma de circular. Un projecte espanyol està desenvolupant un prototip de modulador per accedir a internet sense fils a través de l'enllumenat públic. "Estem en una etapa inicial però esperem que en un parell d'anys pugui ser una realitat comercial", afirma la catedràtica García Armada, que participa en el projecte.\nL'enllumenat de les carreteres es convertirà en una immensa xarxa de connexió. Els vehicles intel·ligents es podran comunicar entre si a través dels fars led. En aquest cas, en tenir tots dos emissors de llum directa, es pot establir una interacció bidireccional. Entre les funcionalitats: evitar accidents en detectar-se automàticament una brusca reducció de velocitat del cotxe que circula davant.


Cordada AEE: Sortida especial ”revetlla de sant Jaume” a Andorra\nSortida especial ”revetlla de sant Jaume” a Andorra\nTitol: Sortida especial ”revetlla de sant Jaume” a Andorra\n+ 75€ altres despesses\nSortida especial ”revetlla de sant Jaume” a Andorra (nivell mig)\nAquesta sortida la volem oferir a tothom que tingui ganes de gaudir dels paisatges d’alta muntanya del “país dels Pirineus”, ara que ja no estarà col·lapsat per les clàssiques cues de transit.\nA més dels boscos i llacs, la nostra excursió ens portarà a gaudir també del renovat i flamant refugi guardat de l’Illa http://visitandorra.com/es/dormir/refugio-de-l-illa/, situat a 2.488 m d’alçada.\nI per a acabar d’arrodonir els atractius d’aquesta proposta excursionista, gaudirem de la Vall del Madriu-Perafita-Claror, declarada Patrimoni mundial cultural per la UNESCO.\nSortida de Barcelona a les 7,30 trasllat a Andorra\nPujada tot xino xano a gaudir de les vistes del pic de les Angols (2648m), podrem pujar tranquil·lament ja que un cop superats els 1000 metres de desnivell (màxim 4 hores), només ens quedarà baixar suament al refugi. Activitat sense cap dificultat tècnica.\nA la nit anticiparem una mica la revetlla de Sant Jaume. (informació als inscrits)\nEl diumenge, qui vulgui podrà llevar-se una mica abans de la sortida del sol i pujar a saludar-lo des del cim del Pic de Pessons (2864 m), fent una hora i mitja màxim de pujada sense dificultats, a la llum del frontal.\nTornem al Refugi i ens trobem amb els mandrosos per recórrer tots plegats la fantàstica vall del Madriu.\n- socis: 75€\n- No socis: 80€\n- Socis "50": 70€ (persones que sumen 50 dies d´activitat com a sòcies de Cordada)\nTransport, allotjament, menjars (propis i la part del guia): uns 75€ (es paguen in sito)\nInformació facilitada per Cordada AEE Revisat el 06/07/2017


Chandra Yoga: Yoga y Ciclo Menstrual. | Retrobarte\n“Hay una tejedora que habita en el alma de toda mujer para enseñarle a mirar su tiempo como un gran ovillo y sus dones como las agujas con las que dar formas a su vida”.\n(Elena García Quevedo)\na qui va dirigit? què t’ofereix aquest curs? sobre Chandra Yoga equip docent com ho faig dates i preus\nLa pràctica de Chandra Yoga està dirigida a tota dona menstruant, practicant o no de Ioga.\nLa proposta està dirigida a dones que durant el seu Cicle Menstrual experimenten malalties físiques, regla irregular, dolors d’esquena, fatiga, irritabilitat, ansietat, depressió, migranyes, marejos … En definitiva, dones que viuen de manera negativa el seu propi cicle desitjant fins i tot suprimir-lo per no interferir en la rutina del seu dia a dia.\nPerò també va dirigida a aquelles dones que senten el seu Cicle Menstrual com l’essència de la seva naturalesa femenina per el que desitgen aprofundir en el mateix a través de la senda del Ioga. Senten que canalitzant totes les energies que durant el mateix s’expressen i es mostren poden iniciar un camí de quietud i silenci intern, reforçar la seva autoestima i viure la vida de manera més bella i conscient.\nquè t’ofereix aquest curs?\nAquesta proposta ha estat creada amb la intenció de:\nConèixer i aprofundir en el teu Cicle Menstrual, millorant la percepció del mateix per a que puguis, d'aquesta manera, transmetre la teva experiència positiva a altres dones, adolescents o nenes.\nMillorar les teves condicions físiques per reduir les molèsties o malalties que pateixes durant la Fase premenstrual i Menstrual.\nReforçar la teva autoestima per viure de manera plena la teva vida.\nProporcionar-te una visió i experiència del Cicle Menstrual com a camí de creixement, facilitant el teu desenvolupament personal i espiritual.\nOferir-te la oportunitat de viure d'una manera diferent, a través del Ioga, canalitzant i atenent les teves emocions, connectant i comprenent el teu propi cos, buidant la teva ment de pensaments, prejudicis, pors ...\nObrir el teu cor al món i connectar-te amb el teu úter palpitant i ple de vida. Que sentis i comprenguis la teva naturalesa cíclica i femenina en harmonia i sintonia amb els cicles propis de la Mare Natura.\nsobre Chandra Yoga\nAquest curs simbolitza el viatge de cada dona al llarg del seu propi Cicle Menstrual en què anirà recorrent les 7 dimensions de l’Espiral Esenia: la ESCOLTA, el DISCERNIMENT, l’ACCIÓ, l’ACCEPTACIÓ, la COMPRENSIÓ, l’AMOR per finalment entrar en el SILENCI.\nPer fer aquest recorregut simbòlic per cada un dels 7 graons de l’Espiral Esenia combino espais teòrics amb dinàmiques pràctiques, vivencials i d’experimentació a través de tècniques de Ioga, Dansa Ioga i Arts Plàstiques.\nTot el material que et proporcionem es treballa en profunditat al llarg de tot el curs, perquè puguis aprendre’l, practicar-lo i integrar-lo en la teva vida quotidiana. Disposaràs d’un DOSSIER ESCRIT amb les tècniques, eines i exercicis treballats durant el curs.\nEl curs desenvolupa un treball corporal, mental i emocional que t’ajuda a entendre i reconèixer les diverses fases del teu Cicle Menstrual oferint-te una altra visió del mateix i una oportunitat per viure’l i comprendre’l de manera diferent, superant les teves dolències, pors, prejudicis i reforçant la teva autoestima.\nAmb el IOGA experimentarem i comprendrem les diferents tècniques psicofísiques, energètiques i espirituals que, en aquest cas, estan molt enfocades a desenvolupar i practicar en cadascuna de les fases del Cicle Menstrual, incidint les mateixes a millorar, tonificar, descongestionar i estimular zones concretes del teu cos i del teu organisme, en general més sensibles o més afectades durant el Cicle; a més de despertar la teva inspiració creativa.\nÀsanes o postures corporals molt concretes i específiques per a cadascuna de les etapes que experimentes al llarg del teu Cicle Menstrual.\nPràctiques energètiques com ara exercicis de respiració dirigida o Pranayama, Kriya Ioga i Mantres.\nTècniques de relaxació guiada orientades a conèixer, aprofundir i deixar anar les tensions que s'originen en el teu cos, principalment en òrgans sexuals i a la zona lumbar i abdominal, prevenint aquelles sensacions i malalties desagradables i / o molestes que experimentes al llarg de les diferents etapes.\nTècniques de meditació guiada / visualització per a cadascuna de les fases del teu Cicle Menstrual per canalitzar les energies latents i despertes en cadascuna de les fases.\nAmb la DANSA IOGA gaudiràs de la connexió amb el teu propi cos a través de coreografies senzilles que treballen i s’enfoquen en diferents parts del teu organisme i de la teva ment, a més de desenvolupar la concentració i la coordinació. Però el més important de tot, és que serà un espai per a sintonitzar i harmonitzar el teu cos amb la música i despertar l’entusiasme, la creativitat i la feminitat.\nAmb les ARTS PLÀSTIQUES podràs experimentar, plasmar i expressar el teu propi món emocional a través de diferents materials com la pintura, el fang i altres.\nDe la mà de Susanna Arjalaguer coneixerem els ALIMENTS i les PLANTES MEDICINALS que millor nodreixen el cos i l’organisme de la dona durant les diferents fases del Cicle Menstrual (Taller pràctic d’elaboració de tisanes i menjars saludables).\nLuna Salvo ens introduirà al món del AYURVEDA PER A LA DONA. I és que l’Ayurveda, la medicina tradicional de l’Índia, entén a la dona i als seus cicles segons els doshas: Vata, Pitta i Kapha, les energies dinàmiques que defineixen el nostre equilibri. Aprendre com funcionen aquestes energies i com es manifesten en el nostre cos ens ajuda a entendre millor la nostra naturalesa i la nostra menstruació.\nCo-creadora de l'espai Retrobar-te. Creadora e impulsora de Chandra Yoga.\nProfessora de Ioga i Doula\nExperta en Aromateràpia.\nCo-creadora Indiaveda – Ayurveda, Yoga & Consciencia.\nTerapeuta Ayurveda i Professora de Ioga\nEl curs està estructurat en cinc moduls i s’imparteix en dues modalitats: modalitat de cap de setmana i modalitat entre setmana. També inclou una tutoria individualitzada per realitzar un seguiment personalitzat del alumnat.\nMÒDUL 1. MENSTRUACIÓ. La Veu Sàvia del teu Interior\nMÒDUL 2. PREOVULACIÓ. La Llum de Saviesa\nMÒDUL 3. OVULACIÓ. El poder de la Realització\nMÒDUL 4. PREMENSTRUACIÓ. L'imprescindible per a Brillar\nMÒDUL 5. ALIMENTACIÓ i PLANTES MEDICINALS per a cada fase del Cicle Menstrual. AYURVEDA per a la DONA\nMODALITAT 1: Un dissabte al mes de 10:00 a 14:00 hores i de 15:30 a 19:30 hores\nDates 2019: 9 de Febrer, 16 de Març, 6 d’Abril , 18 de Maig i 29 de Juny(*)\nLloc: Centre RETROBAR-TE (C / Santa Llúcia, 11- Tordera)\n(*)La trobada del 29 de juny tindrà lloc a Maçanet de la Selva (Girona) de 10 a 14h i de 15:30 a 19:30h per gaudir la pràctica en contacte amb la Natura.\nEl preu del curs és de 450€ (420€ per alumnes de RETROBAR-TE).\nS’abonaràn 100€ d’inscripció i la resta a l’inici del curs.\nMaterial teòric amb dossier inclòs.\nMaterial d'ús en els tallers d'Art, Plantes Medicinals, Alimentació i Ayurveda.\nMaterial necessari per la pràctica de Ioga: estoretes, zafús, cintes, mantes i coixins.\nDisponibilitat de la tutora per a consultes i acompanyament individual durant tota la durada del curs.\nInclou el menjar del dissabte, infusions i fruita.\nM’encantarà iniciar aquest viatge amb tu!


El moviment feminista exhibeix la seua força a Tortosa - Imagina Ràdio\nEl moviment feminista exhibeix la seua força a Tortosa\nLa plaça de Barcelona ha estat el punt inicial i el final de la jornada de vaga que amb la manifestació de Tortosa ha tingut el seu punt àlgid. “Ha estat una acció molt potent a tot el territori, on han participat moltes dones però també molts homes. Estem contentes que cada any poder fer un 8M a les Terres de l’Ebre”, ha recalcat Andrea Sánchez de l’Assemblea Feminista de les Terres de l’Ebre. Que ha afegit sobre la manifestació: “cada any és històrica, fem que les dones surtin al carrer per reivindicar els seus drets”.\nAcabar amb la bretxa salarial, una millor conciliació laboral i familiar i la lluita general contra el feixisme o el masclisme, són alguns dels drets que s’han reclamat en els parlaments, però que de fet, com han denunciat des del sindicat no s’han pogut complir ni en diumenge: “Tot i que aquest any la vaga ha caigut en diumenge, encara hi ha dones que segueixen treballant i moltes que no han pogut participar perquè estaven assumint tasques de cures o tenen una situació laboral precària”, ha detallat Andrea Sánchez.\nPer aquest motiu, a dalt de l’escenari de davant del mercat de Tortosa, s’han col·locat diferents tipus de sabates pintades de color lila per recordar a totes les dones que no han pogut assistir a la manifestació.\nLes més de mig miler que han confluït pels carrers de Tortosa ho han fet en un ambient reivindico-festiu, i les pancartes amb tota mena de lemes i missatges han estat protagonistes, per què “la lluita feminista ha de ser cada dia”, han ressaltat des de l’Assemblea.\nUna de les màximes en la manifestació i de la lluita feminista ha estat la lluita contra el masclisme, el feixisme, el racisme, la LGTBIfòbia, el franquisme i la religió.\nAmb un mur humà ha acabat l’acte final davant del Mercat de Tortosa. Una cadena humana per lluitar contra la intolerància. Un discurs, el de l’extrema dreta, que des de l’Assemblea consideren màxim exponent de la intolerància.\n“Com a societat cal començar a parlar que el feixisme s’està tornant a organitzar i ja està present a les institucions. Per mostrar tot això, no hi ha manera més pedagògica que mostrar el que vam viure a casa nostra, que és el franquisme”, ha explicat Nuria Rodriguez, membre de l’Assemblea.\nEn aquest sentit, des de l’Assemblea també han volgut denunciar el monument del riu Ebre: “Si no volem normalitzar aquests discursos el que no podem fer en tindre un monument que és l’exaltació a un règim nacional feixista que en definitiva, per a les dones, negava tots els drets més bàsics”.\nEn la manifestació feminista del dia Internacional de la dona, el Moviment Feminista ha exhibit la seva força per lluitar contra la intolerància i defensar que, com va dir l’activista Angela Davis, “el feminisme és la idea radical de defensar que les dones són persones”.\nFont: Ebredigital | Redacció – Andreu Miralles\nArticle anteriorDetingut un grup multireincident que robava a turistes a l’AP-7\nArticle següentExtingit un incendi a Gandesa que ha cremat prop de 700 metres quadrats de vegetació i canyes


Maria Rovira Duran: "Aviat serà més fàcil comprar una bossa al passeig de Gràcia que menjar cada dia" | Directa\nMaria Rovira Duran: "Aviat serà més fàcil comprar una bossa al passeig de Gràcia que menjar cada dia"\nPagesa i sindicalista\nLa presència de tractors a les mobilitzacions prèvies a l’1 d’octubre ha visibilitzat la realitat del camp en moltes ciutats. Maria Rovira és una pagesa molt activa dins del sindicat Unió de Pagesos. Per la seva dedicació a l’àmbit de la dona i la pagesia i el seu esforç per reivindicar la importància del gènere femení al món rural, va ser guardonada amb la Creu de Sant Jordi l’any 2005. Ens ha convidat al seu poble natal, la Fortesa (dins el terme municipal de Piera), a cavall de les comarques de l’Anoia i l’Alt Penedès, on, assegudes en unes caixes de fruita a l’ombra d’uns presseguers, escoltem una dona que, als seus 65 anys, acaba de plantar dues-centes oliveres per fer oli. Sense necessitat de fer grans discursos sobre la importància de la sobirania alimentària, la Maria posa a la pràctica una agricultura a petita escala.\nFotografies de Victor Serri\nQuè et va motivar a entrar a la pagesia? Per què no vas fer un recorregut gaire típic, oi?\nEm vaig incorporar a la pagesia als quaranta anys. Soc filla de pagesos i sempre havia volgut ser pagesa, però el meu germà era l’hereu i a mi em van enviar a estudiar a Barcelona. Allà vaig fer interiorisme i després hi vaig treballar durant molts anys, tot i que em seguia atraient el camp, i sempre que podia demanava vacances a la feina per venir a treballar la terra dels meus pares. Finalment, vaig decidir fer-me pagesa i traslladar-me al poble. Vaig aprendre-ho tot llegint llibres i fent cursos. Gràcies a haver treballat a l’empresa privada i l’administració pública, i a haver viscut a diferents llocs, sabia fer números i reinventar-me quan calia.\nNo devia ser fàcil entrar com a dona en un món d’homes...\nEra un món molt masculí, però sempre m’he avingut amb els homes, tot i que no era fàcil. Amb els pagesos de la zona teníem, per exemple, torns per regar. Una vegada, quan em tocava a mi, vaig estar esperant, però al cap d’una estona ja no arribava aigua al meu camp. Vaig anar a veure què passava i els altres pagesos m’havien tallat l’aigua perquè no entenien que una dona podia fer de pagesa. En canvi, quan venia el meu home, que no tenia idea de la pagesia, no li posaven problemes. Així mateix, quan feia cursos de formació, em trobava sola entre homes i la sensació era que jo senzillament no hi era, era invisible. Fins i tot al meu camp, els treballadors del meu pare sempre em criticaven dient “el teu pare no ho faria així”. Per tant, vaig decidir agafar gent jove, bàsicament estudiants en època d’estiu, amb els que ens enteníem la mar de bé.\nCom et vas organitzar la feina? Quina era la teva manera de fer pagesia?\nHavia d’aprendre-ho tot. Quan vaig arribar aquí, als quaranta anys, el primer que vaig fer va ser una analítica de les terres que tenia, per saber què necessitaven, que era la cosa més rara del món en aquell moment. Abans el meu pare no en feia, d’analítiques, i cada any posava no sé quants quilos d’adobs químics sense saber el perquè; en canvi, jo sempre he pensat que s’ha de dosificar segons el que la terra necessiti. Perquè us feu una idea de les tantes coses que havia d’aprendre quan vaig començar, un dia, passejant pel camp, vaig veure fulles grogues als arbres, i vaig pensar que tenien una plaga, i resulta que venia la tardor (riu). Jo sabia què era un ametller i un oliver i un presseguer, això sí, però no sabia podar. Un cosí pagès em va explicar la teoria i vam fer tres pràctiques, i així vaig acabar podant uns 4.000 arbres. També vaig fer uns cursos d’incorporació a l’empresa, on un professor d’ESADE d’anàlisi de balanços em va dir que mai tindria una gran empresa, però mai em moriria de gana! Ho va preveure bé, doncs.\nTe’n vas sortir bé...\nVaig decidir no fer cistelles tancades, perquè no vull obligar ningú a menjar el que més tinc\nCom a pla de negoci, vaig decidir portar els millors préssecs a Barcelona a un preu més car. I així vaig fer un temps, fins que amb la globalització van abaixar els preus de 2,80 euros el quilo a 0,80. Llavors, em vaig replantejar la meva manera de treballar i vaig convertir-me a la producció ecològica. Vaig començar un hort, organitzar cistelles i fer préssecs ecològics, fent difusió només amb el boca-orella, i va funcionar. Per donar-me a conèixer més, vaig començar una parada ben maca al mercat de Sant Sadurní, decorada amb diverses estovalles, és clar, que jo havia estat interiorista! A més a més, vaig fer un estudi de mercat i vaig decidir no fer cistelles tancades, perquè no vull obligar ningú a menjar el que més tinc; per exemple en aquesta època els ompliria de carabasses. Ara la gent fa comandes per cada cistella. Com que jo faig molta fruita, per tal de diversificar l’oferta per les cistelles vaig decidir treballar en xarxa amb quatre pagesos de diferents zones.\nPractiques una manera de pagesia que no busca el màxim rendiment, doncs?\nPensava, si ho jugo tot a una carta, només tindré uns ingressos, i jo em volia mantenir econòmicament. Per això ara tinc presseguers, olivers per l’oli, un hort... una mica de tot. Així tinc ingressos al llarg de tota la temporada, ho vaig dosificant i no creo dependències de personal o de venda concentrada en un moment, com qui necessita vendre a través de Mercabarna. Una cosa bona és que no em fa por canviar. Mira, aquesta setmana he plantat dues-centes oliveres i faré 65 anys! Crec que sempre s’ha de ser dimensionat amb allò que una necessita. Quan volia un tractor, me’n vaig comprar un de petit, i tothom se’n reia, però a mi m’era igual, ja que jo no necessitava més.\nA vegades la gent em diu que tinc una microexplotació; però això és el que necessito per viure, i no més\nM’agrada molt improvisar i canviar, però sempre dins d’un cert ordre. Per exemple, abans d’entrar a la pagesia feia quadres de flors seques i em guanyava bé la vida. Quan amb una cosa guanyo diners i he de créixer massa, sento que he de canviar. M’agraden les dimensions petites. Abans de fer de pagesa estava acostumada a guanyar bastants diners i viure d’una altra manera, però sóc una mica romàntica. Si no faig tants diners, doncs així serà. Quan vaig arribar als 50 anys vaig decidir que els diners no eren imprescindibles per viure, i als 60 em vaig adonar que m’importava tres raves si tenia diners o no. Això sí, sempre s’ha de fer números per tirar endavant. A vegades la gent em diu que tinc una microexplotació; però això és el que necessito, i no més.\nPel que ens expliques, la teva manera de fer no va gaire d’acord amb la visió sobre la producció agrícola que és dominant avui en dia.\nL’agricultura industrialitzada aplica una lògica d’escala i de rendiment econòmic: molts arbres, molta aigua, molt adob i que creixi tot ràpid i, si no va bé aquell cultiu, canviar-lo. Això només ho poden fer empreses. Aquesta pràctica no va bé ni per la terra ni pel medi ambient i, a més, ens estem carregant les petites famílies d’agricultors. Gran part d’aquesta producció serveix per exportar a un mercat global, a la Xina, per exemple. Sempre he dit que la sobirania alimentària és imprescindible, almenys un mínim. Fa un munt d’anys, quan encara no es parlava de sobirania alimentària, deia una cosa molt senzilla que venia a ésser això: que aviat serà més fàcil comprar una bossa al passeig de Gràcia que menjar cada dia. I això ho hem de tenir en compte. Si som dependents d’altres llocs, ens trobarem que ens faran pagar el que vulguin pel menjar.\nLa diversitat en la producció ajuda a la biodiversitat i la resiliència a les variacions cícliques, pròpies de l’agricultura\nEn el sistema actual, quan quelcom va bé, l’any següent tothom ho planta, i és clar que, aleshores, hi ha tantes hectàrees del mateix producte, com ara patates, que deixa de ser rendible. I amb els arbres s’ha de planificar molt bé, ja que necessiten temps per créixer i donar fruits. Les explotacions han de tenir una mica més de tot. Aquesta diversitat en la producció ajuda a la biodiversitat i la resiliència a les variacions cícliques, que són pròpies de l’agricultura.\nNo ens adonem prou de la importància de produir a escala local el que necessitem per menjar i viure?\nActualment ens queda molt poca terra cultivable, i és mentida quan diuen que queden no sé quantes hectàrees i que el món rural ocupa el 98%. No és cert. Les terres més bones es troben sota l’asfalt, i l’asfalt és irreversible. Per això, considerem que estem en una situació límit en qüestió de terres que poden garantir la nostra futura sobirania alimentària.\nI, encara més, cada pam de terra necessita aigua, i ja veieu que no plou. A les Garrigues, per exemple, sense el rec de suport les oliveres no tirarien endavant. Rec de suport és gota a gota, poca aigua, però necessitem aquest mínim i abans no era així. A més, hem de pensar en els cabdals ecològics i, per tant, no podem treure tanta aigua com volem del riu.\nCreus que el teu model de producció de circuit curt i ecològic pot inspirar més pageses? Pot haver-hi una transició del model dominant de l’agricultura en aquesta direcció?\nNo és fàcil. El primer que es necessita és començar per un canvi de mentalitat. S’ha de dir que el sistema actual és molt més fàcil: poses adob i químics i allò tira. Els pagesos ens hem anat acostumant a aquesta comoditat. En aquest poble se sulfatava amb qualsevol barbaritat. Fins i tot s’havia arribat a sulfatar amb anticongelant perquè no es gelessin els arbres! Alguns els anomenaven els pagesos “atòmics”!\nTenia uns problemes d’al·lèrgia brutals, vaig començar a fer l’hort ecològic i a menjar-ho tot ecològic, i ara no tinc al·lèrgies\nQuan fas aquest canvi a la producció ecològica i adaptes l’explotació a la teva vida i a la teva alimentació, t’adones dels beneficis. Tenia uns problemes d’al·lèrgia brutals i vaig començar a fer l’hort ecològic i a menjar-ho tot ecològic, i ara no tinc al·lèrgies. Passa el mateix a molta gent que em compra les cistelles, han deixat de tenir problemes d’al·lèrgia o se’ls han atenuat molt. Hi ha gent que té intolerància química i quan venen a comprar ecològic a la meva parada em diuen: “Vinc a carregar-me de medicina”.\nA mesura que fas ecològic t’adones que hi ha molts més bitxos, més biodiversitat, i que cada vegada has de tractar menys. És veritat que costa molt més sobreviure de la producció ecològica, i també que la conversió no és fàcil. Quan vaig fer producció ecològica amb els presseguers, durant els primers dos anys les fruites eren molt petites. Tot necessita observació contínua, en lloc de tirar adobs i tractar amb químics quan hi havia bitxos. En canvi, a l’horta, la vinya i les oliveres no és gaire complicat fer ecològic, és qüestió de plantejar-s’ho bé.\nA més de ser ecològic, crec que el consum ha de ser més local i estacional. Si per exemple la pera ve de l’Argentina, encara que sigui ecològica, considero que una cosa que ve de l’altra punta del món no pot ser-ho. Són costums nous, en lloc de menjar el que dona cada estació i estar un mes i mig sense pera! Encara estem en època de melons!\nCreus que les noves incorporacions tenen més sensibilitat per tots els valors que representa el teu model de producció?\nMolts dels pagesos que ara s’incorporen com a petits i mitjans productors tenen una producció més diversa i han estudiat un munt de coses. Els de la vinya han estudiat enologia i han viatjat per mig món. Però el relleu generacional és un problema. El meu fill es volia dedicar a fer de pagès, però amb dues criatures que fan extraescolars i que mengen cada dia, entenc que és molt inestable ser pagès. Un altre exemple, entre tants, és un noi jove de la zona que va començar a fer de pagès amb molta il·lusió, però que va acumular dos anys seguits de pedregada i va perdre la collita, i les ajudes que rebia no eren suficients. Ara l’estan mantenint els seus pares per poder tirar endavant.\nNo podem perdre aquests joves, perquè són els petits i mitjans pagesos que viuen al poble, porten els nens a l’escola i són necessaris per al món rural. No és únicament que treballen la terra, sinó que fan poble. Si hi hagués una renda mínima garantida per als pagesos en cas de males collites, en lloc de l’actual sistema de subvencions, la gent se sentiria més tranquil·la. Seria un estímul per a les noves incorporacions, perquè actualment és difícil viure només de l’agricultura.\nCom es posiciona la Unió de Pagesos en aquest debat?\nDins de la Unió de Pagesos hi ha diversitat d’opinions. M’hi vaig incorporar perquè és un dels llocs on hi ha més gent que pensa i parla, i crec que és una eina que tens com a pagès per resoldre moltes de les problemàtiques comunes entre la població rural. I, com que som molts, tenim força per pressionar i fer que es prenguin decisions. No és una anècdota que Unió de Pagesos hagi tret un 67% de representació a les cambres agràries de Catalunya. Cap partit polític ho ha fet mai, això!\nAra bé, com a dona vaig fer tot un camí. Quan vaig començar a ser responsable de la Unió de Pagesos, el primer dia que vaig seure a la taula executiva entre només homes van passar el full de les despeses per haver anat a la reunió i a mi no me la van donar, perquè era dona. I ho vaig reclamar, és clar! Avui això no passa.\nQuasi totes les dones pageses anem més cap a l’agroecològic, amb respecte pel medi ambient i una visió de sostenibilitat\nVa ser quan vaig anar parlant amb dones pageses i elles em comentaven que no es consideraven pageses. Deien que treballaven amb el seu marit, portaven la granja, la comptabilitat, però no estaven donades d’alta a la seguretat social com a autònoma agrària, ja que suposaria més despeses. Els proposava que ho fessin i ho comptessin com una despesa fixa. De fet, hi havia algun sindicat agrari que deia que no hi havia ni separacions ni divorcis al camp! Evidentment, si les dones no tenien res per marxar de casa, si es volien separar de l’home, aquest els obria la porta, però, on aniran si la propietat i tota la resta és dels homes? La cosa va canviant i cada vegada hi ha més dones autònomes agràries que estan al capdavant d’una explotació. A més, quasi totes les dones anem més cap a l’agroecològic, amb respecte pel medi ambient i amb una visió de sostenibilitat.\nDurant les mobilitzacions anteriors al referèndum de l’1 d’octubre heu agafat molta visibilitat. Quines eren les vostres reivindicacions?\nNo anàvem a reivindicar res per a nosaltres. Defensàvem els drets bàsics, i que es recordessin que hi ha ciutadans i ciutadanes del rerepaís que tenen tractors com a eines, que a vegades no es tenen gaire en compte. Hi ha molta gent gran als pobles que pateixen pel que senten als mitjans de comunicació, com que els trauran la pensió, i que la situació actual els recorda èpoques passades.\nUnió de Pagesos va fer el manifest i va decidir fer la tractorada a Lleida i a Barcelona, ho va liderar com a sindicat majoritari, molt divers, amb tot tipus d’idees polítiques. La mobilització no anava de banderes, sinó dels drets que ens havien tret. Òbviament, molts pagesos defensaven la independència a títol personal. Era divertit veure com els pares anaven a buscar els seus nens per ensenyar-los els tractors. És quan t’adones que hi ha molta separació entre el camp i la ciutat.\nQuè es pot fer per reduir aquesta separació i per conservar certes tradicions i pràctiques del món rural?\nEstic en contacte amb una dietista i estem preparant un taller per alguns dissabtes a la tarda. Veig que la gent no sap comprar fruita i verdura. A vegades són coses senzilles que es poden recuperar. Quan hi ha molt de tomàquet, pebrot i albergínia, es poden fer uns pots de conserva que a l’hivern són boníssims. Es pot organitzar un dia en el qual es preparen aquestes conserves amb tota la família, dedicant-hi tres hores amb la col·laboració de les criatures i els avis. Aquell dia pot ser en l’època de vacances, i fer una barbacoa o truites. Així, a l’hivern tens samfaines o altres salses saludables i redueixes el malbaratament. S’ha d’organitzar, tot això, perquè m’adono que aquesta saviesa s’ha perdut molt.\nSembla que portes tot el món rural dins el cor...\nQuan em van donar la Creu de Sant Jordi, em van preguntar pel títol professional, i els vaig dir que havien de posar 'pagesa'\nDe petita al col·le tenia moltes amigues filles de pagès, que deien que el seu pare era empresari agrari. Els contestava que era pagès igual que el meu (riu). Sempre s’ha desvalorat aquest ofici. Quan em van donar la Creu de Sant Jordi, em van preguntar pel títol professional, i els vaig dir que havien de posar “pagesa”. Em suggerien de posar “empresària agrària”, ja que quedaria millor, però jo vaig insistir en “pagesa”, perquè jo defenso les dones del món rural. I el senyor de la cerimònia, quan llegia el meu nom, Maria Rovira Duran, va fer una pausa i, finalment, va dir “pagesa”. Va fer una pausa perquè li costava dir-ho (riu). A mi m’és igual que es diguin agricultors o empresaris agraris, però jo sóc pagesa i punt. Ara és més fàcil dir-ho. Els pagesos com els meus avis tenien una altra saviesa: veien la lluna cada nit, m’explicaven un munt de contes, cantaven cançons… Això és ser inculte? Hem de revalorar molt aquesta professió!\nMaria Rovira Duran: "Aviat serà més fàcil comprar una bossa al passeig de Gràcia que menjar cada dia" Flattr donate!


Hotel-Restaurant Hellmann Schwarzenbruck Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel-Restaurant HellmannRegensburger Str. 32, Schwarzenbruck, Schwarzenbruck, Alemanya, 90592 - Veure al mapaBé6,3Basada en122comentarisHotel-Restaurant HellmannVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotosPuntuació de la ubicació 6,9Veure al mapa6,9UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel-Restaurant Hellmann està situat idealment a Schwarzenbruck; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel-Restaurant Hellmann és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha express check-in/check-out, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, TV satèl•lit/cable, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Sauna, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel-Restaurant Hellmann.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionscalefaccióescriptoriTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Idiomes ParlatsAnglèsEspanyolItaliàAlemanyFrancès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Schwarzenbruck


Gonzàlez-Cambray celebra l'"èxit compartit" del curs però admet mancances pedagògiques\nPublicat 21/06/2021 12:37CET\nEl conseller d'Educació de la Generalitat, Josep Gonzàlez-Cambray, ha celebrat que el curs escolar 2020-2021 que acabarà aquest dimarts ha estat un "èxit compartit" malgrat les afectacions per la pandèmia, que sí que ha provocat, segons ha admès, algunes mancances pedagògiques.\nEn unes declaracions als mitjans després de reunir-se amb la direcció de l'Institut Escola Eixample, a Barcelona, Gonzàlez-Cambray s'ha felicitat per haver aconseguit mantenir les escoles obertes --confinant puntualment grups o centres si es produïen contagis--, cosa que no ha passat en altres països, ha dit, perquè "només la presencialitat garanteix la igualtat d'oportunitats".\nHa referit que en el pic de confinaments en el sistema educatiu, el 31 d'octubre del 2020, hi va haver 3.504 grups confinats i el 95% de l'alumnat va continuar anant a classe; es va donar un altre pic el 23 de gener amb uns 2.700 grups i en aquest final de curs s'està marcant la xifra més baixa de grups confinats.\nHa explicat que s'han practicat més d'un milió i mig de proves PCR en el sistema educatiu i que "els centres no han funcionat com amplificadors del virus" perquè, quan s'ha donat un positiu en un grup, en un 80% de les vegades no hi ha hagut més casos; així mateix ha afirmat que es començarà el curs vinent amb tots els professors vacunats.\nGonzàlez-Cambray ha reconegut que aquest curs ha estat pedagògicament diferent als altres, per les afectacions de la pandèmia, i que s'han produït "dificultats i mancances".\nNo obstant això s'ha mostrat convençut que el sistema educatiu les ha sabut "compensar orientant el servei a l'alumnat d'una altra manera", potenciant l'acompanyament tutorial i emocional.\nRespecte a aquest últim punt, ha demanat treballar l'àmbit psicològic dels alumnes durant els pròxims mesos i "donar un impuls perquè impregni tot el sistema educatiu de manera transversal".


Amb el recurs d'Habtur podria quedar prohibit el lloguer turístic en plurifamiliars\ndissabte, 11 de juliol de 2020 04:21h\nConsell de MallorcaHabturJoan MirallesLloguer turísticZonificació\nEl Departament de Territori i Infraestructures del Consell de Mallorca ha avisat aquest dijous que si prospera el recurs d'Habtur contra zonificació del lloguer turístic, «només seria possible el lloguer en els unifamiliars», tal com preveu la disposició transitòria primera de la Llei Turística, mancant desenvolupament reglamentari.\n«La conseqüència de prosperar aquest recurs seria que es podria acabar amb el lloguer en els habitatges plurifamiliars a l'illa. I en totes les poblacions on actualment el lloguer d'habitatges plurifamiliars es permet, estaria prohibit», ha advertit el Departament insular.\nTerritori ha assenyalat que la patronal «té tot el dret a presentar aquest tipus de recurs», si bé considera que «no és cap sorpresa i era previsible». A més, Territori ha matisat que la zonificació feta pel Consell és una eina «provisional perquè cada municipi haurà de desenvolupar la seva pròpia planificació una vegada aprovat definitivament el Pla d'Intervenció d'Àmbits Turístics» de Mallorca.\nLa patronal de Lloguer turístic de les Balears (Habtur) ha interposat un recurs contenciós administratiu a la zonificació del lloguer turístic plantejada pel Consell de Mallorca i un altre a la de l'Ajuntament de Palma perquè consideren que no estan «justificades».\nEl president d'Habtur, Joan Miralles, ha assenyalat que les dues zonificacions «fomenten ciutadans de primera i de segona» i mentre al sector hoteler ni li demanen que «renunciï a privilegis», al turístic «no només no li donen seguretat jurídica sinó que liquiden la seva activitat en una part important del territori de Mallorca».


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Eleccions 2020/ quin sindicalisme vols? – Anarquia Catalunya 🏴\nHem fet tot el possible per explicar-vos quina feina hem fet a la nostra Secció i tota la que ens queda per fer. Arriba el dia de reflexió, i us volem recordar tot allò que cal no oblidar.\nNo era això companys, no era això\nPel que varen morir tantes flors…\nSi no treballen per tu, que no decideixin per tu.\nBona jornada electoral\n[opiniÓ] contra el sindicalisme de representaciÓ i els sindicats corporatius [Opinió] Erich Fromm: capitalisme, personalitat humana i sindicalisme. [Sindical] CNT Barcelona: sindicalisme d’acció directa a la ciutat comtal Resultats de les eleccions del 12/11/2020 Excel·lents resultats de la CGT a les eleccions sindicals del Consell de Mallorca Candidatura de la CGT a les eleccions de l’empresa Ambulàncies Egara al Camp de Tarragona Concentració Pl.St.Jaume Parada Ensenyament 15-10-2020 Cnt-ait concentracion cmac 23-09-2020 Comunicat 1 de Maig de 2020 [ 1 de maig 2020] Som una força de lluita en l’arxipèlag de resistències. 1 de Maig 2020 a L’Hospitalet


Parlem de cardiopaties congènites i de l'AACIC a 'Penedès en Xarxa' - AACIC\n14 novembre, 2019 Actualitat. Actualitat i experiències.\nParlem de cardiopaties congènites i de l’AACIC a ‘Penedès en Xarxa’\nRosana Moyano ha participat en el magazín matinal de ràdio de les comarques de l’alt i el baix Penedès.\nMariona Junyent, tècnica de Salut de l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès, participa mensualment en l’espai de salut del magazín “Penedès en Xarxa” i ha volgut convidar l’AACIC al programa per donar veu a l’entitat.\nDurant la conversa, la Rosana ha parlat de les cardiopaties congènites i les seves repercussions en el dia a dia; de les diferències entre patologies lleus, moderades o greus; dels serveis que oferim des de l’entitat a les persones que tenen una cardiopatia congènita, a les seves famílies i als professionals del seu entorn, fent èmfasi a l’època escolar i en el contracte que tenim amb el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya. També hem parlat de l’activitat física i l’esport professional, la maternitat i la vida laboral.\nEl programa ha acabat amb una cançó de Roger Subirana, cantada per la seva dona Esther, que l’Elisenda Tort, vilafranquina i mare de l’Elsa, ens ha demanat que posem: “Mi Guerrera”, una cançó inspirada en els escrits que l’Elisenda va posar a les xarxes socials parlant del seu dia a dia amb una filla de 18 mesos que té una cardiopatia congènita, concretament una tetralogia de Fallot.\nAACIC, està inscrita al Registre Municipal d’Entitats a l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès des del 22/07/2019, amb l’objectiu d’estar més propers al territori i acompanyar a les persones que necessiten el nostre suport.\n“Penedès en Xarxa” és un magazín matinal de ràdio impulsat conjuntament per Bellvei Ràdio, Domenys Ràdio, Canal 20 Olèrdola, Ràdio Sant Sadurní i Ràdio Vilafranca, amb el suport de La Xarxa.\nEscolta el programa “Penedès en Xarxa”\n“Penedès en Xarxa” d’11 a 12 del matí. 14/11/19\nConeix més sobre l’Elisenda\nFacebook de Mamá de una guerrera del corazón\nInstagram de Mamá de una guerrera del corazón\nInici: 14 novembre, 2019


9.082 alumnes comencen el curs escolar dilluns - Mollet a mà\n9.082 alumnes comencen el curs escolar dilluns\nEl quart institut públic, ubicat de forma provisional a l'edifici del GIRO, de la ciutat obrirà les portes amb tres nous grups de 1r d’ESO.\nDivendres, 9 de setembre de 2011 | 11:45h\nEl dilluns vinent, 12 de setembre, 9.082 nens i nenes entre infantil, primària i secundària obligatòria començaran el curs escolar als diferents centres educatius de Mollet. La principal novetat d’enguany és la posada en funcionament del 4rt institut públic que s’ubica provisionalment al GIRO.\nL’alumnat que començarà el curs el proper dilluns està format per 1.974 infants del cicle d’educació infantil, 4.844 d’educació primària i 2.264 d’educació secundària obligatòria.\nCom a novetats, el curs 2011-2012 s’ha recuperat un grup de P3 de l’Escola Joan Salvat Papasseit que el curs passat no es va obrir, i s’han ampliat les places d’educació secundària amb tres nous grups de 1r d’ESO, que corresponen al nou 4rt institut públic de Mollet.\nEl 4rt institut s’ubicarà de manera provisional a l’edicifi del GIRO, que ha estat cedit a la Generalitat per l’Ajuntament de Mollet per tal de garantir la posada en marxa d’aquest nou equipament en el curs 2011-2012. Tot i això, l’Ajuntament continuarà reclamant a Generalitat la construcció definitiva del 4rt institut públic a la Vinyota.\nAquest dimarts, 6 de setembre, també ha començat el curs a les escoles bressol municipals. En aquest cas, un total de 267 infants de 0 a 3 anys ja han començat a les tres escoles de la ciutat: La Filadora amb 87 alumnes, La Xarranca amb 94 alumnes i Els Pinetons amb 86 alumnes.


Tema 8 Les civilitzacions urbanes: l Egipte dels faraons. 1r ESO, Geografia i història Editorial Teide, Weeras - PDF\nDownload "Tema 8 Les civilitzacions urbanes: l Egipte dels faraons. 1r ESO, Geografia i història Editorial Teide, Weeras"\nDiego Calderón Plaza\n1 Tema 8 Les civilitzacions urbanes: l Egipte dels faraons 1r ESO, Geografia i història Editorial Teide, Weeras On van aparèixer les primeres cultures urbanes? Quines són les característiques de la revolució urbana? Explica quina va ser l evolució de l agricultura a Mesopotàmia i quines conseqüències va tenir. Escriu la definició d Estat i explica quines funcions exercia a Mesopotàmia. Com eren les primeres ciutats? Explica qui controlava el poder i la major part de la producció agrícola. 1\n2 Com vivia la resta de la població? Quan apareix l escriptura a Mesopotàmia? Explica que és el cuneïforme i quines aplicacions tenia. Què és el codi d Hammurabi? De quin segle és? Explica els trets bàsics de la religió i la mitologia de Mesopotàmia. Què són la Terra Negra i la Terra Roja d Egipte? 2\n3 Què fa possible l existència d una agricultura molt rica a Egipte? A més de ser fonamental per l agricultura, per a què més era útil el Nil? Quines dues regions es distingeixen d Egipte? Com van poder aprofitar els egipcis les crescudes i les baixades del riu? Com va afectar la millora de l agricultura la població? Enumera els conreus més importants. Quina concepció tenien els egipcis del Nil? Quines són les etapes principals de la història d Egipte? Escriu-ne els anys que les delimiten i esmenta un personatge important de cadascuna. 3\n4 Explica quines fites va aconseguir Menes pel que fa a Egipte. Qui i quan va convertir Egipte en una província romana? Què vol dir això? Com estava estructurada la societat de l antic Egipte? Fes-ne un esquema. Qui pertanyia a les classes privilegiades? Qui pertanyia al grup social intermedi? Quins col lectius estaven per sota d aquests grups? 4\n5 Com era la vida dels camperols? Quins papers tenien els membres d una família? Com vivien les classes privilegiades? Quina era la dieta alimentària dels antics egipcis? Quins productes estaven a disposició només de les classes més benestants? Fixa t en la imatge, numera els punts i escriu el nom de cada habitació. 5\n6 Com era la religió dels egipcis? Per a què els servia? Com era possible que els sacerdots acumulessin riqueses i poder? Qui va impulsar la revolució religiosa? Quines conseqüències va tenir aquesta? Es van respectar les seves reformes quan va morir? Explica, de manera resumida, com eren els déus egipcis, on se ls rendia cultes, quins eren els seus àmbits i com es relacionaven entre ells. Què són el ka i el ba? 6\n7 Explica el camí que recorria l ànima d un difunt després de la mort. Explica el procés a què se sotmetien els cadàvers i com eren les tombes. Per què diem que l art mesopotàmic és un reflex d una societat i uns valors basats en la jerarquia? Què és la perspectiva jerarquitzada? Quin era el material constructiu principal dels sumeris? Per què? Quins avenços va permetre l ús de maons? 7\n8 Quins són els edificis més representatius de l arquitectura mesopotàmica? Explica ls. Com eren l escultura i la pintura mesopotàmica? Quina era la temàtica fonamental en les arts plàstiques de Mesopotàmia? Quina era la tècnica pictòrica més emprada? I el material més freqüent per les escultures? Què reflectia l art egipci? Quina era la funció de les piràmides? Esmenta n les més importants. 8\n9 Explica què són les mastabes i els hipogeus. Quina era la funció dels temples egipcis? Esmenta n alguns. Què sol representar l escultura egípcia? Quines són les característiques fonamentals d aquestes escultures? Què és el que es representava amb estil més natural i realista? Quins materials utilitzaven els escultors egipcis? 9\n10 En quins suports s utilitzava la pintura? Quin sentit tenia sempre la pintura? Com es mostraven sempre les figures humanes? Saps reconèixer les imatges? Segur que si! 10\nACTIVITATS RECUPERACIÓ 1r ESO CIÈNCIES SOCIALS, GEOGRAFIA I HISTÒRIA\nACTIVITATS RECUPERACIÓ 1r ESO CIÈNCIES SOCIALS, GEOGRAFIA I HISTÒRIA 2014-2015 NOM: EL PALEOLÍTIC: ELS NOSTRES AVANTPASSATS MÉS REMOTS 1. La prehistòria es caracteritza per l ab 2. La prehistòria va durar\nLa religió egípcia. Els déus principals eren venerats a tot Egipte, però també existien déus locals o regionals.\nLa religió egípcia Politeista: adoraven a més d un déu Els déus principals eren venerats a tot Egipte, però també existien déus locals o regionals. El Faraó era adorat com un déu. Hi havia un culte oficial,\nDEURES D ESTIU PRIMER D ESO DE GEOGRAFIA I HISTÒRIA\nDEURES D ESTIU PRIMER D ESO DE GEOGRAFIA I HISTÒRIA Geografia 1. Observa el mapa i respon a les següents qüestions: - De quin tipus de mapa es tracta: físic, polític o temàtic? Raona la teva resposta -\nAPARTAT (A) PREGUNTES DE TEORIA\nNom L'examen està format per dos apartats: (A) SET PREGUNTES DE TEORIA valor 2 5/10 de la nota (B) CINC PLANTEJAMENTS PRÀCTICS AMB TRETZE PREGUNTES EN TOTAL Valor 7 5/10 APARTAT (A) PREGUNTES DE TEORIA\nProves d accés a la universitat Convocatòria 2014 Història de l art Sèrie 3 Aquesta prova consta de dos exercicis. En l exercici 1, heu d escollir UNA de les dues opcions (A o B) i respondre a les qüestions\nconstruccions de pedra, treballades de manera geomètrica (carreus), amb mesures exactes i edificis amb perfils rectilinis COLOSSALISME\nARQUITECTURA EGIPCIA construccions de pedra, treballades de manera geomètrica (carreus), amb mesures exactes i edificis amb perfils rectilinis arquitectura arquitravada amb línies verticals i horitzontals,\nEn la prehistòria, garantir la supervivència del grup, va ser cosa exclusivament d homes?\nEn la prehistòria, garantir la supervivència del grup, va ser cosa exclusivament d homes? 1. Observa aquestes vinyetes on es reconstrueix el que podria ser un dia a la vida quotidiana d un grup humà a\nTALLER + VISITA GUIADA Educació primària. Cicle mitjà i superior de primària El cinema mut: fem de Charlot! GUIA DIDÀCTICA PEL PROFESSOR Índex A. Breu biografia de Charles Chaplin 2 B. Proposta d activitat\nDossier de recuperació Ciències Socials\nDossier de recuperació Ciències Socials 1er ESO Curs: 2011-2012 El dossier s ha d entregar en un quadern ben presentat escrit a ordinador o a mà el dia de l examen de recuperació de Setembre. El dossier\nPAG. 1.- Gràfiques de pirámides d edat. Exercici Gràfica lineal. Exercici Gràfica de barres. Exercici 3. 5\nÍNDEX : PAG. 1.- Gràfiques de pirámides d edat. Exercici 1. 2 2.- Gràfica lineal. Exercici 2. 4 3.- Gràfica de barres. Exercici 3. 5 4.- Gràfiques de sectors. Exercici 4. 6 5.- Cançó sobre migracions.\nLES EMPÚRIES D EN MÀRIUS\nCamp d Aprenentatge Empúries LES EMPÚRIES D EN MÀRIUS DOSSIER DE TREBALL Nom i cognoms: Centre: Data: Camp d Aprenentatge Empúries Ruïnes d Empúries-2 Situa en aquest eix cronològic els principals fets\nRENAIXEMENT i REFORMA L Edat Moderna és el període de la història comprès entre el descobriment d Amèrica (1492) i la Revolució Francesa (1789). A partir del segle XV es van produir un seguit de canvis


Dia Mundial de la Sida 2017: La meva salut, el meu dret | Fundació Lluita contra la Sida\n(Per Clara Lastra)\nL'1 de desembre se celebra el Dia Mundial de la Lluita contra la SIDA, una campanya que es porta a terme cada any des de 1988 amb l'objectiu de donar a conèixer els avenços i investigacions sobre el VIH i la SIDA, a més de conscienciar la població sobre la importància de prevenir la transmissió del virus i de prendre les precaucions necessàries.\nSota el lema "La meva salut, el meu dret", promogut per la campanya d'ONUSIDA, enguany es dóna especial importància al dret de qualsevol persona a gaudir del millor estat de salut possible, tant físic com mental, i de l'accés a la correcta prevenció i tractament de la seva malaltia, així com a la presa de decisions sobre la seva pròpia salut. El dret a la salut no només se centra en els aspectes directament relacionats amb la mateixa, sinó també en l'accés a un habitatge, a unes condicions de treball saludables, a la justícia o a un entorn higiènic i saludable.\nA Espanya, hi ha entre 130.000 i 160.000 persones que viuen amb VIH i fins avui, més de 85.000 casos diagnosticats de SIDA. Gràcies als tractaments antirretrovirals, el nombre de persones afectades per SIDA ha disminuït enormement en les últimes dècades. No obstant això, cal destacar que Espanya es troba per sobre de la mitjana respecte a la taxa de diagnòstics de VIH de la Unió Europea i els països d'Europa Occidental, amb una mitjana de 3.500 nous casos a l'any, xifra que mostra clarament com el nombre de diagnòstics no s'ha aconseguit reduir encara.\nEn moltes ocasions aquests drets fonamentals no s'apliquen de la mateixa manera en tots els grups de la societat, sent aquells grups més marginats els que no tenen un dret a serveis de salut de qualitat, com els homes que tenen relacions sexuals amb homes, treballadors sexuals, persones empresonades, drogodependents o emigrants d'altres països. Aquests grups ho tenen molt més difícil a l'hora d'accedir a la prevenció, tractament del VIH o a la correcta assistència mèdica.\nPer això, aquest any, i des de diferents fronts, se seguirà treballant pel dret a la salut de tota persona del planeta, amb l'objectiu d'eradicar la SIDA per a l'any 2030: oferint accés a la detecció del virus de manera que un 95% dels afectats conegui la seva condició, que el 95% dels afectats tingui accés al tractament i que en un 95% dels casos s'aconsegueixi acabar amb la càrrega viral.\nAmb motiu del Dia Mundial de la SIDA, l'equip de MyTherapy (aplicació gratuïta a Google Play i iTunes) ha elaborat la següent infografia amb l'objectuy d'oferir dades obre l'evolució del VIH a Espanya i sobre la importància de l'adherència al tractament antiretroviral.\nEtiquetes : Dia Mundial de la Sida


Secció de Registres Laborals\nSra. Maria del Carmen Ferrer i Gil\ncap de la Secció de Registres Laborals (e.f.)\nLa Secció de Registres Laborals té les funcions següents:\na) Organitzar i gestionar el dipòsit, el registre i la publicació dels convenis col·lectius, els acords col·lectius de treball i els plans d'igualtat mitjançant l'aplicació corresponent, així com les adhesions i les extensions, els acords i els laudes amb eficàcia de conveni col·lectiu; també els acords i els pactes de funcionaris i el dipòsit de pactes d'eficàcia limitada.\nb) Fer el control de legalitat dels convenis col·lectius estatutaris i dels plans d'igualtat.\nc) Organitzar i gestionar el funcionament del registre d'estatuts de les associacions sindicals i empresarials, mitjançant l'aplicació corresponent, i, en concret, el dipòsit, el registre i la publicació dels estatuts, la constitució de federacions i confederacions, les modificacions estatutàries, l'afiliació a altres organitzacions d'àmbit superior i la seva desvinculació, la fusió i la integració, la suspensió i la dissolució, així com els acords de designació i renovació de càrrecs que exerceixen la seva representació legal.\nd) Altres funcions de naturalesa anàloga que li encomanin els seus superiors jeràrquics.\nRESOLUCIÓ TRE/2583/2010, de 2 d'agost, per la qual es resol la convocatòria del concurs específic de mèrits i capacitats per a la provisió de dos llocs de comandament (convocatòria de provisió núm. TI/09/10). (DOGC núm. 5684)\nPerfil i trajectòria professional: Maria del Carmen Ferrer i Gil\ndata actualització (11/03/2022)


Èxit de la presentació de la Carta Alimentària Metropolitana de Barcelona en el marc de 'Fixing the Future'\nInici Comunicació Notícies Èxit de la presentació de la Carta Alimentària Metropolitana de Barcelona en el marc de 'Fixing the Future'\nEl Pla Estratègic Metropòlità de Barcelona reuneix una quarantena de persones expertes en alimentació a la Sala Raval del CCCB\nEn el marc de ‘Fixing the future', el Pla Estratègic Metropolità de Barcelona ha estat present durant tota la jornada del 7 de juny en què conferenciants especialitzats en alimentació han explicat quins són els grans reptes globals i com hem d'afrontar la supervivència del planeta. En aquest context, el PEMB ha presentat la Carta Alimentària de la Regió Metropolitana de Barcelona (CARM), una eina d'estratègia i acció per reivindicar l'alimentació com un dret universal. El taller ‘Sobre la taula' ha reunit una quarantena de persones a la Sala Raval del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB) en una experiència participativa en què alimentació i política han compartit plat per repensar i actuar per un sistema alimentari més just, sostenible i saludable.\nPresentació de la CARM a la Sala Raval del CCCB\nEl PEMB ha començat a treballar en l'elaboració del nou pla estratègic amb horitzó 2030 i ho està fent amb algunes experiències participatives pilot de la mà de Teamlabs per tal que sigui un procés de reflexió compartida. La primera, el passat mes d'abril en el marc del #RESET19, va ser un espai d'escolta activa per revisar i contrastar amb la ciutadania les grans preguntes que cal plantejar-se en el disseny d'una nova eina de construcció urbana. Ara, ha aprofitat l'esdeveniment ‘Fixing the future' amb l'objectiu de tractar una temàtica de futur que necessita de pactes i d'agendes internacionals amb una mirada metropolitana a llarg termini i que inclogui els agents de la quíntuple hèlix -administració pública, empresa privada, universitat i centres de recerca, societat civil i els mitjans de comunicació- i, per això, ha presentat la Carta Alimentària Metropolitana de Barcelona (CARM). Per garantir la pluralitat de visions en els debats a l'entorn de la qüestió alimentària, i com a part de la seva política d'RSC, el PEMB ha posat 45 invitacions a disposició d'organitzacions ciutadanes i altres entitats de l'àmbit metropolità.\nDurant tota la jornada del 7 de juny, l'equip del Pla Estratègic Metropolità de Barcelona, instal·lat al Hall del CCCB, ha demanat als assistents de ‘Fixing the future' que fessin una mirada al passat recordant el seu plat preferit de la infància i que es deixessin fer una fotografia per alimentar el compte d'Instagram creat per a l'ocasió. Sota l'etiqueta #CartaAlimentaria s'han recollit un centenar de testimonis: macarrons, espaguetis, canelons i fideus a la cassola han estat els àpats més repetits. Ara bé, per gustos colors que diuen, i trobem, també, plats força menys elaborats com el pa amb quètxup, la llonganissa o la síndria. Fins i tot hem recollit alguns d'internacionals com el portuguès mingau de fubá, l'iranià khoresh bademjan o el ceviche, molt popular a Sud-Amèrica. Això sí, el toc especial de l'àvia o la mare ha acompanyat bona part d'aquests records d'infància. La defensora d'una agricultura regenerativa i de petits camperols i activista de La Via Campesina, Jyoti Fernandes, també s'ha volgut retratar per la Carta Alimentària.\nA canvi de la foto, tots els participants han rebut una invitació en forma de cullera per a la presentació de la CARM al taller ‘Sobre la taula' que ha reunit a més de 40 persones i que ha estat el més exitós de la jornada.\nLa CARM sobre la taula\nEls objectius de la Carta Alimentària Metropolitana de Barcelona són:\nDonar a conèixer i ampliar més enllà de la ciutat de Barcelona els compromisos del Pacte de Polítiques Alimentàries Urbanes de Milà.\nDonar una dimensió metropolitana a les Polítiques Alimentàries i dotar-les de consistència al llarg del territori a través del marc de treball comú que representarà la Carta.\nEstablir una sèrie de compromisos i projectes per tal d'augmentar els impactes positius del sistema alimentari metropolità, i reduir-ne els negatius.\nI la finalitat del taller ‘Sobre la taula' era presentar els principis de la Carta Alimentària Metropolitana de Barcelona vinculats al Pla Estratègic Metropolità de Barcelona: la visió a llarg termini, l'abast a la regió metropolitana de Barcelona, la vinculació amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), emetre un discurs en positiu i la vinculació amb la quíntuple hèlix -administració pública, empresa privada, universitat i centres de recerca, societat civil i els mitjans de comunicació-. Fita aconseguida. Com? Amb una experiència interactiva que ha reunit experts curiosos en saber més sobre la CARM. “Són conceptes complexos i d'entrada poc comprensibles que tenim el repte d'aterrar i vincular al dia a dia de les persones i les seves comunitats. Estem explorant aquestes altres narratives alimentàries i la vostra vivència personal ens és important. Per això, la nostra pregunta inicial evoca un plat de la infància. L'alimentació és també política i la política és personal”, ha assegurat la Marta Pons, tècnica en polítiques alimentàries del PEMB, abans de començar la dinàmica. En cinc taules, per grups i amb un temps limitat, tots i totes han pogut intercanviar i contrastar idees sobre els cinc principis com, per exemple, buscar la relació entre els ODS i l'alimentació, o bé, teixir aliances entre els participants amb perfils diversos.\nOriol Estela Barnet, coordinador general del PEMB, ha agraït la col·laboració de la quarantena de persones que s'ha apropat a la Sala Raval, les ha animat a estar atentes a la finalització del procés d'aprovació de la CARM i ha recordat que encara són a temps a adherir-s'hi: “tornar a connectar amb allò que mengem, que avui ens sembla tan llunyà i, fins i tot desconegut, és imprescindible per viure millor i tenir unes millors ciutats”.


José Ignacio Wert, un sociòleg per al Ministeri d'Educació, Cultura i Esports\nJosé Ignacio Wert, el nou ministre d'Educació, Cultura i Esports, és sociòleg i ha estat professor universitari a la Complutense i a l'Autónoma de Madrid. Políticamet, va ser diputat al Congrés pel Partit Demòcrata Popular (PDP) en la tercera legislatura. És autor de nombrosos articles, monografies i llibres sobre Sociologia Política i Sociologia de la Comunicació.\nRedacció 21/12/2011 - 19.45 Actualitzat 09/11/2021 - 10.37\nNascut el 1950 a Madrid, José Ignacio Wert és llicenciat en Dret per la Universitat Complutense i màster en Sociologia Política. L'any 1982 es va afiliar al Partit Demòcrata Popular, dins del qual va formar part de la comissió executiva Nacional, i l'any següent es va ser escollit regidor a Madrid.\nAbans d'acabar la legislatura, va abandonar el consistori per presentar-se al Congrés dels Diputats per la circumscripció de la Corunya, en la coalició integrada pel PDP, Aliança Popular i Unidad Leonesista. Al cap d'un any, va renunciar a l'escó.\nJa fora de la política, entre el 1987 i el 2003 va ser president de l'institut privat dedicat a la investigació d'opinió i mercat Demoscopia. El 1994 va presidir l'empresa de medició d'audiències Sofres AM i també ha estat president d'ESOMAR, l'Associació Global d'Investigadors d'Opinió i Mercat i l'European Foundation for Quality Management.


Per què REVISO? - Grup Suport sccl Grup Suport sccl\nReviso (abans e-conomic) és un software de gestió comptable que té una personalitat pròpia i molt diferent de la resta de programes. Destaca pels següents motius:\n1. No veiem que tinguin una ambició desmesurada per acaparar el mercat. Actualment tenen uns 80.000 clients a tot Europa. El programa va néixer a Dinamarca al 2001 tot i que fa poc que està implementat al núvol. Tres grans empreses auditores europees, KPMG, BAKER TILLY, CE CONSULTING, garanteixen la solidesa del projecte Reviso. No cotitza en borsa\n2. Ens agrada el gest que han fet apostant per la transparència i avançant-se a la normativa que sembla que s’acabarà imposant a Europa. Amb Reviso no es pot eliminar un assentament quan ja ha estat comptabilitzat però sí que es pot anul·lar contrarrestant-lo amb un de nou invers generat a partir d’un sol clic.\n3. Els preus són raonables.\n4. L’atenció personal és molt bona\n5. L’ús és molt intuïtiu i a l’abast de tothom\n6. La digitalització és total, de manera que l’ús del suport de paper és prescindible. Cada assentament realitzat té el comprovant enllaçat i a punt per consultar\n7. Emet fitxers homologats per a la plataforma digital de l’Agencia Tributaria\n8. Genera també fitxers compatibles amb la norma bancària europea per tal de domiciliar factures als clients i pagar automàticament als proveïdors\n9. La traçabilitat és espectacular. Des d’un informe d’IVA com el Model 303 i fent fent 2 clics damunt d’una xifra pots accedir als comprovants que totalitzen aquesta xifra\n10. Reviso permet un nou sistema de relació entre l’emprenedor i l’assessor comptable basat en la col·laboració . Les dues parts, si així ho acorden, poden treballar conjuntament distribuint-se les diferents tasques de gestió. Mentre per exemple l’emprenedor pot ocupar-se de facturar als seus clients, l’assessor pot revisar, comptabilitzar les factures de compra, conciliar bancs i presentar les declaracions tributàries. Sense excloure altres serveis de més valor afegit com ara informes sobre l’evolució del projecte o bé consells per optimitzar-ne els resultats.


18 de setembre de 2019 Berga 0 comentaris\na veure uns amics a qui agradava portar-nos a menjar en llocs on no era fàcil acabar-te tot el què et posaven a taula. Complien al peu de la lletra el cànon bilbaí (eren del barri de Santutxo) i de manera elegant però efectiva els agradava deixar clar que a menjar i a menjar molt no els guanyava ningú. Farts de patir humiliacions, vam voler tornar-nos-hi i dur-los a un lloc on ens havien dit que era impossible fer net amb tot el què et portaven: el Restaurant Santa Bàrbara de Sant Corneli (municipi de Cercs), amb fama d’afarta-pobres però on -si com a mi us agrada la cuina de pagès- tot ho trobes bo. El poble de Sant Corneli d’aquella època el recordo extraordinàriament evocador, amb aquelles casetes arrenglerades que semblaven tretes del Gal·les de How green was my valley, la carretera de revolts i estimballs que t’allunyaven físicament i espiritual de la civilització i les muntanyes impertèrrites recordant-nos qui cony manava aquí. Alhora, però, el poble, l’antiga colònia minera, presentava un aspecte decadent i trist, amb els boscos rostits per la pluja àcida causada pel sofre que emetia la central tèrmica aleshores encara en funcionament, amb el record dolorós de l a fi de l’activitat minera encara molt viu –la darrera mina havia tancat definitivament l’any 1991-, amb molts habitatges malmesos i abandonats i amb pràcticament tots els serveis i equipaments desmantellats.\nAquest estiu hi he tornat a anar, a Sant Corneli, un quart de segle després, i me n’he endut una més que reconfortant sorpresa. L’actual Museu (amb incursió subterrània inclosa) és de primer nivell, capaç de explicar l’activitat minera i la seva història des de tots els vessants i alhora de traslladar al visitant la grandesa i l’èpica de la mineria. Una d’aquelles professions que, a causa del perill, les dificultats i l’aïllament que requereixen, exigeixen molta implicació física i emocional i generen, en conseqüència, una potent i fascinant càrrega identitària, amb símbols, himnes i rituals compartits, potents i sentits.\nMés enllà del museu (aneu-hi, hi insisteixo) el poble, si més no a l’estiu, presenta un aspecte esplèndid, amb la majoria de cases arranjades i cuidades, amb un nou hotel i un bar/botiga que fan companyia al mític Restaurant i amb els carrers i l’espai públic que es confonen de forma equilibrada i acollidora amb la natura que els envolta. Només un indret sembla no haver-se sabut adaptar als nous temps: el camp de futbol, al capdamunt del poble, amb herbes de mig metre d’alçada que en certifiquen la manca d’ús. Observant-lo no vaig poder evitar posar-me a la pell dels nanos dels equips de futbol de la plana, del baix Berguedà o de més avall, que un diumenge d’hivern s’enfilaven carretera amunt fins arribar a aquell camp de muntanya per jugar, amb la sola protecció de la parella de la Guardia Civil, davant un públic local que, menys macos, els devien dir de tot i de ben a prop. I és que si durant la dictadura –i després- el Barça, deia en Vázquez Montalban, era l’exèrcit desarmat (sic) de Catalunya, l’equip de futbol de Sant Corneli ho devia ser, segur, de la colònia minera. Altres temps, altres futbols.