La privatitzaci� del Cl�nic, pendent de les enquestes\nAparici� del multimilionari de CDC Higini Ravent�s\nEl moment prec�s de la privatitzaci� de la gesti� de l’Hospital Cl�nic de Barcelona (HCB) ha passat a ser en funci� de les expectatives de vot de CiU en les eleccions del 25 de novembre, segons ha exposat a eldebat.cat una nova font de la Conselleria de Salut.\nAquesta nova font ha confirmat fins a l’�ltim detall la informaci� que sobre el tema va publicar aquest diari, basada en una primera font. La nova font ha afegit que precisament aquella revelaci� d’eldebat.cat ha obligat a Mas a plantejar noves q�estions, que no representen cap canvi de fons, ans el contrari: refermen tot el previst. Est� culminant del tot la privatitzaci� del segon m�s gran hospital p�blic de Catalunya, superat nom�s pel de la Vall d’Hebron, de Barcelona.\nLa font confirma que si Mas veu, per un seguit d’enquestes, que no assoleix la majoria absoluta, no dubtar� en promulgar dintre de pocs dies el decret privatitzador de la gesti� del Cl�nic. En estar susp�s el Parlament, el decret nom�s hauria de ser convalidat per una majoria dels 23 membres de la diputaci� permanent. Per assolir-la, CiU hauria de comptar amb algun suport, ja que l�gicament no hi t� majoria.\nPrivatitzat ara o no, segons la previsi� electoral\nConsultat per aquest diari digital, un membre d’aquella diputaci� permanent va dir: “S� que hi ha consultes sobre aquest tema prec�s, per� no passen per mi, sin� que s’efectuen a nivell m�s elevat”. La font va facilitar una informaci� del peri�dic professional 'Diario M�dico' que coincideix amb la publicada per aquest diari.\nMas en persona t� cura d’aquest delicat aspecte. El President �s conscient de qu� la mesura pot comportar un alt cost pol�tic. Per�, sigui quin sigui el preu, promulgar� el decret molt aviat si no t� la certesa de poder aconseguir la majoria absoluta el 25 de novembre.\nEn efecte, si les enquestes mostressin, de manera continuada, que CiU no assoleix una majoria absoluta, llavors, un cop constitu�t el nou Parlament, a CiU li caldrien els vots d’ERC, cosa que Mas creu que seria impossible, atesa la naturalesa socialment regressiva de la privatitzaci� de l'HCB. “ERC –diu la font– ha fet i pot fer molts capgirells m�s, per� aquest seria de bojos”.\nEn canvi, amb una expectativa de majoria absoluta ben confirmada per les enquestes, Mas podria esperar a privatitzar el Cl�nic despr�s del 25 de novembre, perqu� no li caldria comptar amb ERC. Per� si no �s aix�, privatitzar� el Cl�nic d'aqu� a pocs dies. En tot cas, Mas no preveu fer marxa enrere, malgrat que, com ja va revelar eldebat.cat, hi ha un informe de la Sindicatura de Comptes, molt cr�tic respecte als jocs de mans privatistes que es volen efectuar amb el Cl�nic. Per tant, s’ent�n que CiU no parli gens de sanitat. Les retallades que t� previstes convertiran les ja efectuades –les m�s grans de tot l’Estat– en un joc de criatures. “Les retallades maten”, deien moltes pancartes i ben segur que mataran molt i molt m�s. Per aix� els hi es m�s c�mode parlar d’estatisme i d’independ�ncia, malgrat que aquesta sigui “gaireb� impossible”, per dir-ho en expressi� recent, p�blica i del tot textual del propi Jordi Pujol.\nHigini Ravent�s, nou i multimilionari factor\nLa font ha confirmat el paper clau dels que seran els grans beneficiaris de l’operaci� de privatitzaci� del Cl�nic. S�n el director general de l'HCB Josep Maria Piqu� i el president de fet del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona (COMB) i paradigma de la CDC del negocis, Jaume Aubia.\nAra b�, la font hi ha afegit un tercer nom, Higini Ravent�s Negra, de 63 anys i vell membre de CDC, aix� com amic de Jordi Pujol. “En aquest moment –em diu un dirigent de CDC– Ravent�s juga un paper clau, per� molt opac, en el tema de la privatitzaci� del Cl�nic i tamb� en els temes que m�s preocupen a Mas, com s�n la relaci� amb els empresaris i el finan�ament de la campanya electoral. Avui Ravent�s pesa m�s que tots els consellers (en funcions) junts”.\nRavent�s �s un multimilionari, president d’Eurosar, SA, la m�s gran cadena espanyola de resid�ncies per a la Tercera Edat, president del Grup SAR (que tamb� actua com Sarquavitae), president de Siresa, la m�s gran cadena espanyola de resid�ncies per estudiants, de Resa, societat inversora en resid�ncies d’estudiants, del h�lding CONFIDE aix� com de Confide Residencias, SA i de Confide Corredoria de Seguros, SA. Ravent�s tamb� �s president de la “Fundaci�n Edad y Vida”, que agrupa a 40 grans empreses i t� un pes pol�tic important.\nEn algunes de les seves activitats, Ravent�s ha tingut com a col·laborador a Josep M. Via, secretari del Govern de la Generalitat amb Jordi Pujol i ara la persona que expressa les idees m�s radicals sobre la privatitzaci� de la sanitat.\nDe p�blic i endeutat a privat i rendible?\nTotes les fonts consultades coincideixen en l’immens poder de qu� gaudeix Ravent�s respecte de CDC. A les raons exposades hi afegeixen la seva vinculaci� directa amb Pujol pare, amb Mas i les seves acreditades capacitats per dur a terme “lobbying”, �s a dir d’influir en la legislaci� i en la pol�tica de sectors concrets, tant a nivell catal� com espanyol. Ho efectua en sanitat i en les pol�tiques per a la Tercera Edat, dues q�estions molt malmeses per Mas i on, en conseq��ncia, hi ha grans expectatives de negocis privats, per suplir la destrucci� del p�blic.\nTanmateix, l’operaci� �s molt arriscada. L'HCB t� un deute de 120 milions d’euros amb els prove�dors i 110 amb la Seguretat Social. La gesti� del Cl�nic �s mol deficient i molt deficit�ria. Malgrat que la sanitat i el propi HCB estiguin plenament transferits, cada any el Govern central aporta al Cl�nic 65 milions d’euros, �s a dir 10.790 milions de pessetes. Tot els poder est� concentrat en mans de Piqu�, que mai no ha demostrat ser un bon gestor, per� si un gran relacions p�bliques.\nEn el marc del propi Cl�nic hi ha el CAPSE (Consorci d’Atenci� Prim�ria De Salut de l’Eixample), creat conjuntament amb la Generalitat el 2001. Fa poques setmanes un “Grup per la Transpar�ncia del CAPSE” en va fer p�blica una informaci� que posava de relleu, de manera molt ir�nica, el desastre organitzatiu que presideix Piqu�. Ell creu que ho fa impecablement.\nLa capacitat de gesti� d’Aubia i la de finan�ament de Ravent�s s�n infinitament superiors, sigui dit sense entrar a valorar el seu m�tode immanent: una gran vinculaci� al poder pol�tic, junt amb jocs de mans financers, en el marc del que en diuen “col·laboraci� p�blico-privada”. Les aportacions p�bliques tenien sentit mentre el Cl�nic ha estat p�blic. Ara podrien ser vistes com un gran esc�ndol. A m�s, com es pot passar de n�meros tan vermells a un altres de negres? S�n tants el potentats dels Emirats del Golf P�rsic que esperen poder aconseguir, per la intermediaci� de l’ara estudiant d’�rab Jaume Aubia?\nRavent�s, Aubia i els col·legis de metges\nVes per on, el passat 25 de setembre i per en�sima vegada, Confide Corredoria SA (la de Ravent�s) va ser escollida, en una contractaci� “coordinada i conjunta” de la Generalitat i dels Col·legis de Metges de Catalunya (on la figura econ�mica clau �s Jaume Aubia) com la corredoria de l’asseguran�a de l’administraci� sanit�ria catalana i dels centres sanitaris p�blics i concertats de Catalunya.\nNo va ser cap novetat. En realitat, l’empresa de corredoria Confide, del convergent Ravent�s, ha estat l’adjudicat�ria d’aquell magn�fic past�s des de la creaci� del dit “model catal� d’asseguran�a m�dica de responsabilitat civil” diferent del de la resta d’Espanya.\nPer aquells serveis de corredoria, l’empresa de Ravent�s cobrar�, segons est� acreditat documentalment, 1.423.000 euros, �s a dir 236 milions de les antigues pessetes, si b� la corredoria del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona (COMB), Medicorasse, gestionada de forma omn�mode, i al marge de la junta directiva, per Jaume Aubia percebr� for�a m�s, i m�s r�pidament. Malgrat la import�ncia i complexitat del tema mai no en va ser informada l’Assemblea de Compromissaris del COMB.\nNo hi ha cap const�ncia de que ning� hagi dit all� tan catal� de “ja ho trobarem”, barrejant uns afers amb altres Per� com advocat no puc evitar recordar la figura legal del conflicte d’interessos. La sanitat p�blica catalana ve a ser all� de “roda el m�n i torna al Born”. Hi trobes entrelligaments de persones i d’interessos a cada cantonada. En aquest sentit cal esmentar que el gabinet d’advocats de Miquel Roca Junyent ha facturat milions i milions al COMB. Un antic empleat d’aquest darrer, Enric Vilella, es va referir a 600.000 euros (gaireb� cent milions de pessetes) de minutes en una den�ncia presentada davant dels Mossos que ara �s il·localitzable. Fins fa poc, i potser encara ara, la Corredoria Confide, de Ravent�s, tenia la seva seu en el mateix edifici on tenen tamb� seu les m�ltiples entitats del gran bufet Roca Junyent. El nombre d’operacions, algunes de fallides, efectuades a partir d’una associaci� expl�cita entre el COMB i empreses de l’immens h�lding de Ravent�s �s incalculable i de naturalesa variada.\nQuantitats multimilion�ries i el grup Rothschild\nNo estem parlant d’un m�n de cl�niques de benefic�ncia. Per exemple, el Grup SAR o Sarquavitae �s la major plataforma espanyola de centres i serveis sanitaris per a la Tercera Edat. La seva facturaci� prevista per al 2012 �s de 295 milions d’euros (48.950 milions de pessetes). At�n a unes 200.000 persones. El seu creixement en els darrers deu anys ha estat monumental. Des de fa molts anys, Higini Ravent�s t� com assessor continuat al conegut, important i hist�ric grup financer Rothschild, que opera en 40 pa�sos.\nSegons una font propera al propi Ravent�s, ara aquest est� preocupat perqu� una gran part del seu negoci de resid�ncies per la Tercera Edat est� situat a la resta d’Espanya. “Creu –em diu la font– que all� pot tenir problemes per l’independentisme de Mas. Els seus negocis sovint s�n funci� d’aconseguir bones relacions amb la Comunitat Aut�noma o el municipi que sigui, apart de qu� tamb� l’afecta directament qualsevol norma reglament�ria espanyola. Per aix� t� particular inter�s en el fet que el seu gran amic, aix� company en molts afers i de partit, Jaume Aubia, pugui atraure una clientela de potentats del Golf P�rsic a un HCB privatitzat”.\nL’economista liberal i premi Nobel Friedrich A. Von Hayek va afirmar que “sense una teoria, els fets romanen silenciosos”. Cal, en efecte, trobar el “modus operandi”, una teoria o una articulaci� conceptual, a partir d’un seguit de pr�ctiques calcades. Si efectuen aquest an�lisi inductiu, configurem el que ha arribat a ser la monumental enganyifa de la sanitat dita p�blica catalana.\nEn parlo amb un magistrat jubilat molt amic meu, des de fa decennis. Em diu textualment: “Alfons, tingues en compte l’article 570 bis de Codi penal i la circular 2/2011 de las Fiscalia General de l’Estat, en relaci� a la reforma del Codi Penal per la Llei Org�nica 5/2010.” Ho fem junts. Coincidim en qu�, si es volgu�s, hi ha maneres de millorar la governaci� d’aquest pa�s, sense que cost�s diners. Es fomentaria la cohesi� social i es podria rellan�ar l’economia sobre bases honestes. Ambd�s creiem que s’hi haur� d’arribar, per for�a. No ser� dem�. Per aix� avui hi ha qui es descara m�s i m�s.\nAl·ludim a un hipot�tic Estat catal� en mans de CiU i en concret de Mas, amb els seus clans de poder econ�mic, particularment �vids en l'�mbit sanitari, at�s que representa o representava el 38 per cent del pressupost de la Generalitat. El meu amic magistrat jubilat i jo ens mirem com solen fer-ho persones que es donen compte de qu� han perdut anys de la seves vides en combats fallits. O per ara fallits.\nUna sanitat d'ocells i de 'p�jaros'\nPer riure una mica –malgrat que no toqui– li explico al meu amic el que crec que �s la millor imatge de la sanitat catalana. �s com una branca d’un arbre on hi ha arrenglerats pac�ficament un variat estol d’ocells, des d’un min�scul gafarr� a una guatlla, passant per pinsans, caderneres, verdums i pardals. Qui hagi passejat pel camp n’ha vist.\nSi assimilen el tro o el pas del tractor a unes eleccions i els ocells o “p�jaros” (usat en catal� com a castellanisme de significat diferent al del mot “ocells”), a personatges de clans sanitaris de colors pol�tics diversos, tindrem una imatge insuperable de la sanitat catalana. Poden patir una lleu commoci� i un lleuger espant, per� sempre tornen on ja estaven, contents i molt ben enriquits. Abans eren b�sicament (per� no nom�s) sociovergents i ara hi domina CiU. Aix� �s la mal anomenada sanitat p�blica. No �s de tots, ni com, ara s’exposa, tampoc t� un control parlamentari real. S’hi enriqueixen, en graus incre�bles, empresaris i gestors amics, disfressats de min�sculs gafarrons.\nAra b�, ja hi ha elements per pensar que hi poden existir voltors, o simplement “p�jaros”, que poden obrar de manera molt consorciada. Pels pol�tics pot ser una gran ag�ncia de col·locaci� pels seus amics, coneguts, lacais, bufons i, �bviament, familiars, aix� com per a ells mateixos, un cop la seva maldat sigui palesa i s’hagin de retirar. No cal posar noms. Eventualment, n’hi pot haver prou amb llegir eldebat.cat, si b� les llistes complertes podrien ser quilom�triques. Sindicats patint otitis Fa anys que l’actual director general de l'HCB, Josep M. Piqu�, porta a terme una pol�tica molt personalista i de control sever del centre. El seu desig de protagonisme i la seva avidesa econ�mica semblen ser enormes. Ha organitzat trobades internacional tan pretensioses que feien riure. Creia que el m�n mundial li quedava petit. Era un precursor de Mas.\nMalgrat ser un centre docent i investigador de la Universitat de Barcelona, Piqu� ha impedit agosaradament que la recerca efectuada en el Cl�nic pugui ser comptabilitzada, com seria l�gic, per millorar el r�nquing internacional d’aquella Universitat. Precisament el desig de ser not�cia en el terreny de la investigaci� (encara que sigui marginal) pot haver entorpit l’atenci� a malalties m�s corrents i tamb� la formaci� dels futurs metges. Per� l’ego de Piqu� t� les seves servituds.\nPiqu� i el seu personalisme per ara han guanyat. Com ha estat? V�s a saber. El que s� �s clar que quan s’entra en un joc d’arbitrarietats, usant com instrument personal el que haurien de ser institucions, tot esdev� possible. Si, a m�s, vas de la m� d’Aubia i de Ravent�s, llavors has anar amb compte. Per� aix� tamb� pot canviar. Han estat massa agosarats, un error que comparteixen amb Artur Mas. Temporalment, aquest ho tapa tot amb la cab�ria estatista i independentista. Li servir� per tapar esc�ndols com el d’Innova, el del Cl�nic, el del cas Palau, el de la ITV i d’altres. En cap pa�s europeu una monstruositat d’aquest grau no seria possible.\nNepotisme sindical i ajuts milionaris\nCuriosament o aclaridorament, els sindicats de l'HCB callen respecte a la privatitzaci� opaca. Que no en saben res? Que els afecta una epid�mia d’otitis?\nSemblaria, ai las, que hi ha altres raons. La cap de recursos humans �s una antiga dirigent de CCOO i esposa d’un alt dirigent d’aquest sindicat, que arrib� a formar part de la direcci� de l’Institut Catal� de la Salut. Una altra dirigent de fet de CCOO –abans ho havia estat de dret– �s la cunyada d’un antic secretari general de CCOO i ara diputat. Tot queda en fam�lia.\nEn la informaci� reprodu�da en un link d’aquest article, un membre del comit� d’empresa del Cl�nic per CCOO, Sergi Hurtado, reconeix no estar-ne informat i en parla com si es tract�s d’un tema perfectament aclarit i relacionat amb el futur de la sanitat a Austr�lia. De manera incomprensible diu “hi ha molt d’inter�s perqu� aix� (sic) s’aprovi abans de les eleccions, perqu� del contrari suposaria negociar novament”. Sap el que es diu?\nSindicats callats i “est�macs agra�ts”\nEncara pot ser pitjor que en infermeria, en l'HCB hi hagi un sindicat de la casa, casol�, si se'm permet el gal·licisme: “Syndicat maison”. T� per nom Associaci� Professional d’Infermeria de l’ Hospital Cl�nic. Va ser fundat per la traspassada esposa de Piqu� i �s dirigit per una seva continuadora. Per tant, tots estem entesos. Ara b�, ning� no m’ha parlat del color groc, mot que t� una accepci� sindical. Quant a UGT, sembla que la seva posici� predilecta sigui la d’estar orsai.\nUn malpensat pot creure que en tota la sanitat p�blica i concertada catalana els sindicats poden patir la s�ndrome dels ”est�macs agra�ts”. Els que aix� ho creguin poden aportar alguna prova. Per exemple, l’ajut 167/ 2011 i l’ajut 169/2011 pels qual el Departament de Salut atorgava sengles ajuts id�ntics de 76.500 euros a cadascuna de les dues organitzacions seg�ents: UGT de Catalunya i Comissi� Obrera Nacional de Catalunya. Aix� de retallar el sous del personal sanitari i “ajudar econ�micament” als sindicats pot acabar sent aclaridor. Com ho �s el silenci del president “de jure” del COMB, Miquel Vilardell.\nAquells ajuts sindicats esmentats totalitzaven un total de 25.398.000 de les antigues pessetes. Eren ajuts de la Conselleria de Salut com n’hi ha dotzenes, sistem�ticament. Eufem�sticament en diuen convenis de col·laboraci�. S�n ajuts sindicals, no sindicals i de tota mena. Aix�, les aparentment independents “Fundaci� Privada d’Atenci� Prim�ria”(FAP) i la “Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunit�ria” (CAMFIC) van rebre (ajut 145/2011) 210.000 euros seguits immediatament d’un altre (ajut146/2011) de 203.000 euros. En total es repartiren 413.000 euros, o sigui 68.558.000 d’antigues pessetes. Dubto que l’endem� critiquessin a la Conselleria o al Conseller. Altrament podrien passar per molt desagra�ts.\nHo vaig exposar en un anterior article. Amb aquells 25 milions d’ajuts a dos sindicats, o els 68 de dos organitzacions presentades com neutres, es podria curar qualsevol otitis (o deixar de tancar moltes sales d’operacions). Per�, v�s a saber si aquest tipus de diners no estan precisament destinats a causar otitis o cegueses. Una ceguesa que tamb� afecte a pol�tics i a mitjans de comunicaci�. Comissi� d'investigaci� decaiguda\nSi Aubia aconsegueix que en el Cl�nic hi predominin, com a pacients, potentats dels Emirats del Golf P�rsic, segur que aquests no es queixaran de l’abs�ncia o de la domesticaci� dels sindicats. En l'HCB sembla que de fet no hi hagi sindicats. Per� en aquells Emirats �s pitjor: no n’hi ha de fet ni de dret, com sap Aubia, que els visita sovint, i no pas com a turista, sin� com a titular omn�mode de la gesti� dels diners de tots els metges barcelonins.\nCosta de creure? Si, certament. Per� ajuda a entendre que el fer decaure la comissi� d’investigaci� en sanitat del Parlament va ser un element que pes� m�s del que sembla respecte a optar per eleccions anticipades. Si se suspenia el legislatiu, la comissi� moria. Amb tota responsabilitat, ara cal dir que el resultat del 25 de novembre dep�n en un alt grau del fet que forces pol�tiques honestes –que no arribo a identificar– vulguin i puguin imposar fer entrar de veritat, en el debat electoral, si n’hi ha, en el tema sanitari. Aquest ja t� vessants penals, i m�s que n’hi hauran. Tothom es pot posar la m� en el cor i demanar-se si Catalunya fos un Estat, titular de l’administraci� de just�cia, hi haurien m�s possibilitats d’una actuaci� judicial independent, o no. Personalment, crec que no, que hi hauria moltes menys possibilitats, que ja �s dir.\nrisadora:es que no tenen el que s'ha de tenir, VERGONYA! no no en tenen...\nNO a CC.OO:SEmpre he tingut clar el paper t�rbol, per no dir coses pitj...\nrisadora23 20:34:23/10/2012es que no tenen el que s'ha de tenir, VERGONYA! no no en tenen, el Cl�nic\nque tant i tants esfor�os ha costat??? Tants metges eminencies que han\npassat per aquest Hospital. Es hora que els metges digue-ho ja ni ha\nPROU!!!!NO a CC.OO21 17:35:23/10/2012SEmpre he tingut clar el paper t�rbol, per no dir coses pitjors de CC.00 en\ntota la sanitat. L'intent de Sergio Hurtado Abad de voler envilir a Quint�\nno t� nom, per� �s represehtativa. Tenen menjadores a cada cantonada i al\nCl�nic encara m�s. Mai els he votat i demano que ning� els voti. Per jugar\namb termes m�dics, com fa molt b� Quint�, tenen potser tenen ictericia que\net fa posar la pell de color groc.AUBIA20 20:24:08/10/2012Cal fer moltes coses en la sanitat, Per� la primera �s marginar a Aubia,\nfer una auditoria de gesti� (Vilardell no sap ni que �s aix�) i mirar de\nportar el tema als Tribunals. Sense fer aix� no anirem enllocSergi18 06:08:36/10/2012Voleu independencia per que aqueta colla de lladres es reparteixin el\nhopitlas com si fossin ITVs entre els amics d�Oriol Pujol ? Hem vegut\nl�enteniment ?SANITARI L�CID17 21:16:18/10/2012Si CCOO Clinic es el que diu que es i defensa el que diu que defensa a la\nseva pagina WEB, aviat ho veurem com tambe veurem si la directora de\nrecursos humans, amb credencials historiques del mateix sindicat, pren una\nposicio coherent amb els postulats del sindicat i presenta la dimisio quan\nla privatitzacio sigui una realitat. De no ser aixi, continuarem veien en\nCCOO CLINIC, aquell sindicat que firma ERES, pactes extraestatutaris, sjuda\na l�empresa a retallar sentencias favorables als treballadors...Rapeca17 18:27:07/10/2012S'ho carregaran tot aquest de CIU. Pobra C atalunya!!! Vigilem be a qui\nvotarem, no deixem que manipulin els nostres nobles sentiments de Llibertat\ni Justicia Social. Al Parlament necessitem gent sana i valenta que plantin\ncara als especuladors.Tico16 20:21:00/10/2012100 a�os al servicio de todos los ciudadanos que han necesitado atenci�n\nsanitaria y que poco a poco esto ha hecho del Cl�nic una instituci�n �nica\ny singular con el esfuerzo de todos y ahora quieren en 4 a�os que llevan\nasumidas las competencias la �nica soluci�n que se les ocurre es\nprivatizarlo para servir a los que ya tienen posibles para ser atendidos y\ndejar al ciudadano de a pie sin otro gran puntal de la sanidad\ncatalana.VAMOS BIEN,MUY BIEN!!!!!!Resist�ncia16 20:10:05/10/2012Totalment d'acord eb que els grans perjudicats s�n els usuaris, per�\naquests no tenen manera de poder entendre la realitat de la sanitat\ncatalana, per m�s pel�licules de por que hagin vist. En aquesta den�ncia la\npremsa hauria de jugar-hi un paper, per� amb el pes de TV3 i La Vanguardia\naix� �s impossible. Per� si hi haguessin mitja dotzena d' Alfons Quint� ja\nhauriem guanyat. Hem de contribuir-hi amb cartes al diaris i amb aparicions\na totes els actes p�blics que puguem. Seria magn�fic que la just�cia ja\nhagu�s actuat, i crec que ho far�, per� ens hem de mobilitzar en tots els\ncamps. No s'ha de votar a cap partit que no exposi el crim de les\nretallades sanit�ries identificant-ne el seus autors i els que n'aprofiten,\ndes dels clans sanitaris de CiU als pretesos sindicalistes que gosen\npretendre (mentint descaradament)desprestigiar al periodista que m�s ens ha\najudat i ens ajuda.Resist�ncia sanit�ria16 17:23:58/10/2012Cal perdre la por. Ens han retallat les n�mines, ens han reduit mitjans\nassistencials, han intentat destro�ar el sistema sanitari p�blic de\nCatalunya i els grans perjudicats s�n els pacients, no el personal\nsanitari, que moren en llistes d'espera infinites. Qui detecti\nirregularitats o ilegalitats t� el deure moral i �tic de denunciar-ho i no\na la premsa , als jutjats penals. S'en diu resist�ncia activa i cal perdre\nla por.POR O TERROR16 16:39:29/10/2012EStic molt d'acord amb POR respecte a com actuen els Piqu�, Aubia i Ruiz.\nPer� crec que �s m�s acurat parlar de terror. Qui emet una opini� la paga.\nA Sanitat ja hem arribat al que seria un Estat a l'estil Artur MAs.LA POR16 15:45:39/10/2012Estic molt acord en el rebuig de l'intent d'Hurtado,de CC.OO del Cl�nic de\ndenigrar a Alfons Quint�.�s perfectament probable que l'hagi instigat\nPiqu�, per� crec que Sergio Hurtado ha obrat per por en veure el seui nom\nen una informaci� de Quint�, encara que aquest digu�s que la reproduia de\nDiario M�dico. Aix� �s molt important: qualsevol persona del Cl�nic, i de\nl' ICS, de qui se sapiga que ha parlat encara que sigui de coses banals amb\nAlfons Quint� pot ser represaliada o objecte de "problemes" per part\nd'aquells als quals Quint� denuncia, com es el cas de Piqu�. L'opressi� que\ntenim els treballadors a sobre per evitar que se sapiguen les malifetes\nsanit�ris �s enorme.Xavier Trias i CC.OO16 11:30:33/10/2012La conxorxa entre el sistema sanitari catal� i CC.OO dona per molt. No\noblidem que el pare d'un model que havia de petar perqu� era de conxorxa (\nper� bo assistencialment) va ser Xavier Trias, avui alcalde. Abans d'ell\ns'anava per camins millors que potser haguessin evitat els clans de poder\necon�mic actuals. I ara b� l'aspecte clau: Xavier Trias va ser de CC.OO per\naix� hi ha CC.OO tants personatges com Hurtado, capa�os de fer de tot, com\nservir a Piqu� i intentar desacreditar a Quint�, per consevar els seus\nmolts privilegis. La llista de personatges de CC.OO amb c�rrecs\nestrafalaris (comit�s, consorcis, etcetera) �s immensa. Espero que Quint�\nho investigui i que molts professionals l' ajudem atenir m�s informaci�.BOI RUIZ I CC.OO16 09:14:24/10/2012Boi Ruiz diu que amb la independencia la sanitat p�blica ser� de somni i\nHurtado de les CC.OO del Cl�nic gosa encara invocar la sanitat p�blica,\nmentre va de la m� de Piqu� i de Ruiz, que els subvenciona. Crec que s'ha\nde lluitar contra aquests dos fronts. Ruiz ja est� ben identificat. S'ha de\nfer el mateix amb CC.OO, sindicat del qual els metges i tot el personal\nsanitari ja en sabem com les seves declaracions de principi volen tapar una\npr�ctica vergonoyosa. Tothom ho de sabber i no votar mai m�s a CiU ni a\nCC.OOCCOO Mostra el llaut�16 09:06:40/10/2012Crec que Quint� havia estat massa prudent a l'hora criticar els sindicats i\nen especial CC.OO i concretament les del Cl�nic. Ara Quint� ha pogut\ncomprovar en la seva pr�pia carn del que s�n capa�os. Estan subvencionats\nfins a les orelles i defensen a Piqu� en tot. Anims Quint�, explica com\ns�n. Ara ja han mostrat el llaut�, una vegada m�s. Tenim l'enemic entre\nnosaltrees i cal denunciar-loQUI Ens Ajuda?15 22:58:45/10/2012Nom�s els articles d' Alfons Quint� i alguns altres, molt pocs, de\ndispersos ens ajuden als professionals que volen defensar una sanitat\np�blica de qualitat i els drets del usuaris. Els sindicats, el pitjor de\ntots CC.OO, ens ha ignorat, o coses pitjors. El que ara ha fet el dirigent\nde CC. OO del Cl�nic est� dins la seva tradici�. Quina vegonya i quin\nf�stic, intentar desprestigiar a Alfons Quint�, que es l' �nic que ho\ndestapat tot. Qui m�s ena ajuda? No ho s� per� no �s CC.OO.Reina Elisenda15 22:50:56/10/2012No crec que el problema sigui CCOO que fa molts anys que fa el que pot.\nPer� ells sols no poden amb el poder real que el te l'Associaci�\nProfessional de Metges. Per� l'Associaci� esta controlada/comprada per\nPiqu�. Alguns son Caps, treballen i cobren de Barnacl�nic, fan guardies\ninneces�ries i les cobren,...i fan i sinen el que vol Piqu�.Cl�nic i Innova15 22:47:56/10/2012El barroer paper de CC.OO al Cl�nic no �s diferent del sempre han dut a\nterme a Innova, el gran escandol sanitari de Reus, avui en via judicial.\nS'ha de denunciar aquesta col�laboraci� sense la qual el Cl�nic ni Innova\nestarien com estant. Les subvencions sindicals de la conselleria no s�n a\ncanvi de res. Ara en tenim una molt bona prova. Quant a l'honorabilitat\nd'Alfons Quint� a Innova en tenim total const�ncia. Ell va destapar per\nprimera vegada el tema del qual mai cap periodista ni cap pol�tic no\nn'havia parlat. Gr�cies, Alfons i exposa com obren els sindicats ajudats\nper la Generalitat. En aquest terreny, Prat era un gran mestre. confio que\naviat se'n parli davant del jutge i del fiscal. Endavant.PIqu� i CC.OO15 22:38:48/10/2012Quint� volgut exposar com s�n Piq��m Aubia i Ravent�s i li ha sortit\nunquart de ben comparable, Hurtado de CC.OO. Com el Tres Mosqueteros,s�n\nquatre. Felicitats pel descobriment. Hurtado i CC.OO sempre poden demanar\nque els votin Piqu�, Aubia i Ravent�s.SINDICATS DE CASTA15 22:31:29/10/2012S�c metge del Cl�nic. No s� si �s pitjor el Dr. Piqu� o les Comissions\nObreres i el seu dirigent del Cl�nic Hurtado. He vist el que ha passat i\nn'estic avergonyit. Com podem voler que l'opini� p�blica i els usuaris ens\nfacin cas i siguin solidaris quan tenim un sindicat que obra com ho ha fet?\nHI ha una conxorxa de Piqu� i CC.OO que s'ha de denunciar a totes hores.\nQuina falta de vergonya!CC OO MAI M�S15 22:25:55/10/2012Hurtado de CC. OO del cl�nic s'ha passat. Ell no fa res pels treballadors\ndel Cl�nic per� ha intentat desacreditar grollerament a l' �nic periodista\nque ha exposat b� els nostres grans problemes. Hurtado i CC.OO: us heu\nretratat. Heu de ser tractats com heu demostrat ser i per com heu estat\nobrant des de sempre. Per� podreu comptar amb l'agraiment de Piqu�.DIARIO M�DICO15 22:20:45/10/2012La cita que fa la corresponsal de Diario M�dico del dirigent de CC.OO del\nCl�nic Sergio Hurtado Abad correspon al que diu i fa sempre aquest. Per�, a\nm�s, voler desprestigiar al veter� periodista Alfons Quint� intentant fer\ncreure que s'havia inventat una entrevista �s una passada intolerable. Per\ncert, li van b� els milionaris ajuts la Conselleria de Salut a CC.OO? Bon\nprofit.ELECCIONS15 22:15:57/10/2012Fins ara tenia clar que a les eleccions del 25-N no havia de votar a CiU.\nAra tinc clar que en les properes eleccions sindicals del Cl�nic tampoc no\nhaig de votar CC.OO. L'intent de desprestigiar a Alfons Quint� dut a terme\npel dirigent de CC.OO Sergio Hurtado no �s perdonable. Confio en que, per\ncontra, Josep M Piqu� li estar� agra�t.NR15 21:48:38/10/2012L'article del sr quinta es limita a fer un libk al diario medico on\napareixen les declaracions del Sr. Hurtado. Es per tant fals que el sr.\nquinta digui res del Sr . hurtado com es evident per qualsevol persona que\nllejgeixi auqest articleCCOO15 21:27:31/10/2012Hurtado ajuda a Piqu�. Res de nou. Ara vol fer creure que Quint� s'ha\ninventat una entrtevista amb ell.Quan Quint� no ha dit mi tal cosa, sin�\ncitat el que textualment el que va dir Hurtado a Diario M�dico i no era cap\nnovetat. Sense el paper que fa al Cl�nic CC.OO tota l'operaci� de\nprivatitzavi� del Cl�nic seria impossible.Hurtado, torni a no fer res, que\naix� �s millor.SERGIO HURTADO DE CC OO15 21:22:41/10/2012He llegit amb detall l'article d'Alfons Quint� i l' �nica cosa que veig �s\nque el dirigent de CC.OO del Cl�nic Sergio Hurtado Abad es citat en el\nDiario M�dico, degudament signant per una seva col�laboradora i reproduit\nper eldebat.cat. Que Hurtado digui que Quint� no ha parlat amb ell pot ser\nveritat, per� resulta que Quint� mai no ho ha dit, sin� nom�s reproduit el\nDiaro M�dico, on Hurado �s citat entre cometes. No costa gehs imaginar que\nPiqu�, Aubia i Ravent�s estan molt nerviosos. Ara a m�s poden estar agraits\na Hurtado ( un cop m�s) per haver intentat desprestigiar a Quint�, a qui\nels que treballem all� devem tant. Tots els treballadors tenim una idea\ntamb� molt clara de Hurtado i de CCOO. O sigui que m�s valdria que Hurtado\ncall�s i es cuid�s de la seva gesti� o no gesti�.Delirium tremens15 18:25:24/10/2012El documentat article d' Alfons sembla un deliri, com apunta el propi\nautor. Resulta que una instituci� cent per cent p�blica per tots els\ncostats (hist�ria, doc�ncia p�blica, benefic�ncia, Seguretat Social, etc) i\namb un d�fict de funcionament de bojos per culpa `dels propis metges\npolititzats que el gestionen ha de ser lliurat a aquests mateixos metges\nper a que hi facin negoci. La Sindicatura de Comptes s'estira els cabells,\nper� no hi fa res, el profeta Mas, el que ens portar� a la Terra Promesa d'\nun Estat al seu servei el vol lliurar als seus amics i companys de partit\nperqu� encara s'enriquieixin m�s. Aquest personatge ens ha de manar quatre\nanys m�s? Jo`m'exilio.Sergi Hurtado Abad15 18:13:52/10/2012Benvolgut Sr. Quint� Despr�s que em mencion�s al seu article, soc Sergi\nHurtado, secretari general de CCOO de l'hospital Cl�nic, mostrar-li la meva\nsorpresa pel que diu que jo he dit, tot i tenin en compte que vost� i jo no\nem parlat mai d'aquest ni de cap altre tema. D'altra banda manifestar que\ntan les CCOO del Cl�nic com La Federaci� de Sanitat de Catalunya, som\nradicalment contraris a qualsevol manera de privatitzaci� i desmantellament\nde la sanitat p�blica com de qualsevol dels serveis p�blics del nostre\nredu�t estat del benestar. Salutacions, Sergi Hurtado\nNOTA DE LA REDACCI�: Benvolgut Sr Hurtado, en el seu article, el Sr Quint� no diu en cap moment que hagi parlat amb vost�, sin� que deixa ben clar que cita unes declaracions seves al 'Diario M�dico'. Declaracions que, a m�s, reproduim en enlla� adjunt. ana molina15 18:07:01/10/2012Ciu vol destrosar la sanitat p�blica de qualitat.Jo no vui un pa�s\nindependent amb un president que sigui capa� de aix� i a m�s de\namagatotes.Si no fos per Alfons Quint� no ens enterarien de la misa la\nmeitat.Gr�cies i Endavant et seguim .metge agrai�t15 18:00:03/10/2012Els metges debem a A Quint� la reducci� del 15% de les quotes de\nl'asseguran�a de responsabilitat civil del COMB .Sanitari emprenyat15 12:22:20/10/2012La probable privatitzaci� de l'Hospital Cl�nic per part de CiU, abans o\ndespr�s de les eleccions, �s la prova del model sanitari d'Artur Mas, Boi\nRuiz i tots els clans sanitaris que, alternant governs de CiU o PSC, s'han\nfet rics amb els pressupostos de salut i ho volen continuar fent. Votar\nArtur Mas i CiU vol dir votar contra la sanitat p�blica de qualitat. Que no\nens daurin la p�ndola amb la sobirania, no siguem babaus.ALFONS15 10:22:55/10/2012Una vegada m�s, gr�cies Alfons. I els altres que es creuen periodistes �a\nquina palla dormen o a quins interessos serveixen?PEP15 10:20:54/10/2012Si deixem fer a Mas durant quatre anys Catalunya pot passar a ser un nou\ndesert del Sahara. �s el que vol perque si fos un pais amb una opini�\npublica informada i valenta no el tolerariem.LA VANGUARDIA15 10:18:22/10/2012Un dia si i un altre tamb� LA VANGUARDIA tira incens al col�legi de Metges\ni al Cl�nic, a Piq�� i a Aubia. Cal una prova millor que tot plegat forma\npart d'un conglomerat de negocis?JORDI MAS15 07:30:24/10/2012El epicentre del proper tsunami �s Hospital Cl�nic.Ning� m�s dir� res sobre\naquesta destrucci� salvatge que esta fent CIU i Artur Mas de la sanitat\npublica pagada amb els nostres impostos.LLIBRE BLANC15 03:06:31/10/2012Cal fer un Llibre Blanc sobre la sanitat. Ning� no votaria a CiU. Per�\nsegur que el PSC no ho far� mai. M'hauria de sentir vergonya.No es veu a\ncap for�a pol�tica de fiar.ARTICLES QUINT�15 02:48:45/10/2012A molts pa�sos es posen fotos de cancers de llavis o de boca en ela\npaquetes de cigarretes per lluitar contra el tabaquisme. Aqu� s'haurien\nposar els articles de Quint� en el revers de les butlletes de vot de CiU.\nPassaria ser un partit extraparlamentari.Quina sort, quin plaer i quina\nmillora per la salut.ESTAT CATAL�15 02:40:24/10/2012Un Estat catal� resoldria aquesta immensa vergonya nacional que �s el\nmuntatge sanitari de la Generalitat? No, de cap manera sin� que ho\nempitjoraria. Per� en el curt termini omplir-se la boca del mot\nindepend�ncia li va molt b� a Mas i a Ciu per evitar parlar d'aquesta\nmonstruositat. S'ha de votar pensant amb com est� la sanitat catalana i en\nres m�s. Es la millor manera de lluitar per la nostra pr�pia salut.PSC14 22:37:53/10/2012El PSC no dir� res de tot aix� perqu� la sociovergencia sanitaria que el\npropi Quint� ha denunciat tantes vegades continua sent l'origen de tot.ELECCIONS14 22:31:55/10/2012Despr�s d'aquest article brillant i demoledor, continuar� sense parlar-se\nde l'assassinada sanitat p�blica? Quina vergonya de pais !!!!MERCE MARIA COROMINES14 22:10:30/10/2012La Sanitat Catalana era de les poques coses de les que ens pod�am sentir\norgullosos.Ara gr�cies CIU i els seus amics i coneguts....Que han sortir a\nla llum gr�cies a Alfons Quint�.Es una aut�ntica Maf�a.No he de permetre\nque �s financ� amb diners p�blics socioconverg�ncia negocis.Ja n�hi a prou\nde COMB..30 anys s�n massa!!!!Ventafocs14 21:57:59/10/2012Tot plagat sempre son les mateixes persones les q orquestren la sanitat\ncatalana potser comen�a a ser hora que els metges de Barcelona diguem prou\n!! No potser que la sanitat sigui nom�s d'uns pocs!! I a mes per enriquirse\nNou comentari\tL'empresa es reserva el dret de no publicar els comentaris que consideri inapropiats, que contiguin insults i/o difamacions, per tal de preservar la imatge de les persones. El sistema guardar� el seu comentari junt a la seva IP (54.235.20.17)


El sector de les drassanes, 20 anys a la deriva i intents de reconversions\nEl sector de les drassanes públiques a Espanya fa 20 anys que navega per un mar de reconversions. Hi ha hagut tres grans reconversions a l'Estat: al 1984, durant el període 1995-1997 i al 2000, aquesta última amb la fusió de Bazán amb Aesa que va donar pas a l'actual grup Izar. Ara, al 2004, arriba l'últim Pla de reconversió de la SEPI, la Societat Pública de Partipacions Industrials, forçat per una profunda crisi del sector naval que s'agreuja amb la forta competència asiàtica, especialment pels preus de Corea i el Japó.\n21/09/2004 - 00.00 Actualitzat 21/09/2004 - 17.58\nLa situació de les drassanes, que fa 20 anys que viu gràcies a reconversions, ha empitjorat amb l'exigència de la Unió Europea de fer tornar a l'Estat les ajudes públiques il·legals que va rebre l'empresa pública i que podrien arribar als 1.100 milions d'euros. Aquest Pla de Viabilitat preveu la segregació de 4 de les 10 plantes del grup Izar, concretament les de Cadis ciutat, Puerto Real, Ferrol i Cartagena. Amb aquestes es crearia una Izar militar, existència de la qual quedaria garantida en no existir restriccions comunitàries. Per a la resta de drassanes, que passarien al sector civil, la Sepi proposa privatitzacions i reduccions de plantilla, sense descartar el tancament d'alguna factoria. L'objectiu, defensa el president del govern central, José Luis Rodríguez Zapatero, és salvar de l'enfonsament empresarial l'activitat industrial. Els sindicats s'hi neguen i no acceptaran la segregació de les quatre drassanes militars, tot i que sí que veuen amb bons ulls negociar l'entrada de capital privat a la resta. Ara bé, amb una condició, les drassanes civils haurien de quedar sempre sota el control públic, fet que rebutja la SEPI. El president del comitè d'empresa de les drassanes de Sestao, Miguel Ángel Asporosa, s'ha mostrat convençut que les drassanes espanyoles poden ser competitives. Dijous, la Societat Estatal de Participacions Industrials presentarà els detalls del Pla Industrial.


Tanquem els CIEs: Manifestació #18N · Unim-nos contra les agressions feixistes\nDonem ple suport i us convidem a participar en la manifestació que se celebrarà el dissabte 18 de novembre, a les 12 h a ViaAugusta-Ganduxer-FGC Bonanova.\nEl feixisme creix a Europa: l’FPÖ amenaça amb entrar al govern d’Àustria i Le Pen podria guanyar les properes presidencials a França. Ara l’extrema dreta amenaça amb tornar a sortir del clavegueram a casa nostra.\nLa societat catalana està immersa en debats importants. Fem aquests debats de manera democràtica i cívica. Però no donem oxigen a l’extrema dreta, sota cap concepte ni sota cap bandera.\nTotes les forces democràtiques i progressistes s’han d’unir en un crit unànime de No Passaran!\nPer tot això, ajuntem-nos, persones de totes les edats, de totes les procedències, de totes les sensibilitats, en aquesta manifestació unitària contra la presència de grups feixistes a casa nostra i arreu.\nCelebrem i defensem la riquesa i diversitat de la nostra societat.\nManifestació: Dissabte 18 de novembre · 12h · Via Augusta – Ganduxer · FGC Bonanova\nPublicat per Tanquem els CIEs a 22:16


Els Voltors guanyen als Senglars | Club Rugby Tarragona\nL’equip sènior del Club de Rugby Tarragona va derrotar als Senglars de Torroella per 43 a 5 en la quarta jornada de la fase prèvia de la Divisió d’Honor Catalana 2019-20 i se situa provisionalment al capdavant del grup B.\nAquest passat dissabte el CRT va demostrar que continua en línia ascendent tant en joc com en resultats. Per primera vegada aquesta temporada, l’equip va mostrar un joc constant d’avançament durant els 80 i, també per primera vegada, va sumar una victòria combinada amb punt bonus ofensiu. Les consignes inicials de l’entrenador van ser executades a la perfecció pels jugadors, en atac es va allunyar la pilota del potent però pesat pack de davanters visitants i la defensa va contrarestar les embestides contràries amb anticipació i placatges molt baixos que tallaven d’arrel l’avançament dels Senglars.\nL’assaig dels empordanesos després d’un maul sense resposta per part local va ser el punt negre d’un partit en el que els Voltors van anotar un total de 7 assajos anotats per l’Alejo Misol, Quim Culubret, Óscar Puyo (2), Matías Segura (2) i Juan Davith López.\nLa competició s’atura al pont de Tots Sants i torna el cap de setmana del 9 de novembre en el que els tarragonins hauran de derrotar al Badalona per a certificar la classificació matemàtica per a la fase final de la Divisió d’Honor Catalana 2019-20.


Siyaniye Hotel Syktyvkar Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSiyaniye HotelKolkhoznaya Ulitsa 42/2, Syktyvkar, Syktyvkar, Rússia, 167000 - Veure al mapaNotable7,3Basada en152comentarisSiyaniye HotelVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 19 fotosPuntuació de la ubicació 6,2Veure al mapa6,2UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsservei d'habitacionsaparcament de cotxesentrada/sortida [exprés]\nSobre l'allotjament;DescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Siyaniye Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Syktyvkar. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Siyaniye Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. L'ambient de Siyaniye Hotel es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, despertador, articles de tocador, assecador de cabell són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Siyaniye Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Syktyvkar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Àpats, begudes i refrigeriservei d'habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accésentrada/sortida [exprés]recepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsarticles de tocadordespertadorservei de planxaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesia calefaccióescriptori Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Motxila Replic Passeig\nchevron_right Motxila Replic Passeig\nMoixila Passeig Replic.\nMotxila Passeig Replic.Color únic.\nLa Motxilla Replic de Passeig és ideal tant per a jugadors com porters. Fabricada amb materials d'última generació, molt resistent.\nBorsa amb multitud de compartiments, que la fa ser un a motxilla polivalent i útil en el dia a dia. Borsa de Passeig Replic per portar sempre amb tu. Borsa multiusos, imprescindible per portar totes les teves coses sempre amb tu allà on vagis.


31 d'octubre del 2007\nSignatura de l'acord entre:\nAccés -Institut Municipal d'Informàtica de l'Ajuntament de Lleida\nSra. Montse Mínguez Garcia, 3a Tinent d’Alcalde de l'Ajuntament de Lleida, Regidora Delegada de Noves tecnologies i Parc Tecnològic, Regidora Delegada d'Economia Hisenda, Regidora Delegada de Turisme i Presidenta d'ACCÉS-Institut Municipal d'Informàtica.\nSr. Josep Maria Forné, president de ÒMNIUM CULTURAL a Lleida-Ponent.\nL'objectiu d'aquest acord és el promoure el coneixement i ús del programari en català.\nL'objectiu final desitjable seria que tots nosaltres utilitzéssim en els nostre ordinadors programari i sistemes operatius en català.\nActualment es disposa d'un ampli ventall de programari en llengua catalana que abasta quasi tots el camps des del propi sistema operatiu (Windows o les distintes distribucions de Linux) fins a "suits" ofimàtiques (Windows Office i Open Office, entre altres), programes de tractament d'imatge, etc.\nL'ús d'aquest programari és important per a normalitzar l'ús del català en les noves tecnologies tan en la llar com en les empreses el treball o l'oci.\nA més aquest programari no representa un cost addicional doncs les llicencies tenen el mateix cost que els seus equivalents en anglès o castellà. Així mateix el ventall de programes en català disponibles en programari lliure i gratuït és immens cobrint totes les necessitats d'un usuari mig, tant en l'ús domèstic com en el professional.\nAixí mateix l'ús de programari en català pot constituir una important eina per a la normalització de la nostra llengua entre els nouvinguts.\nAquest acord es materialitzarà bàsicament a través de la Xarxa de Telecentes de l'Ajuntament els quals ja incorporen en bona part programari en català.\nAquests punts de difusió tecnològica també faran difusió i promoció del programari en català formant i informant als usuaris respecte a la seva disponibilitat i instal·lació.\nAixí mateix, dins d'aquest acord, es contempla la cessió de les instal·lacions dels Telecentres a Òmnium Cultural per a que pugui dur a terme en les mateixes tasques de difusió i formació relacionades amb el programari en català.\nAixí mateix, tant les webs de Paeria com la d’Òmniun Cultural inclouran informació i enllaços referents al programari en català i de les distintes activitats que s’organitzin fruit d’aquest acord.\nLa Xarxa de Telecentres de l’Ajuntament de Lleida compta actualment amb 15 punts repartits per tota la ciutat, estant pendents d’una propera obertura 3 telecentres més (Llívia, Cappont i Ciutat Jardí).\nCada Telecentre disposa d’ordinadors amb connexió de banda ampla, impressora i escàner i accés Wifi a traves de la Xarxa Ciutadana FON. Un equip de monitors i monitores organitza activitats periòdiques per ensenyar a utilitzar les noves tecnologies, tant a nivell bàsic com avançat.\nLlegit 3326 vegades\nMés en aquesta categoria: « Programari en català\tAgenda telecentres »


Estrenem - Escola dels Encants\nAquest any... tornem a estar d’estrena!\nEl mes de Juliol ens van posar un nou mòdul a sobre del que ocupen els infants de tres anys. A l’equip de mestres ens fa especial il·lusió perquè ha estat un projecte coordinat per la comissió d’obres on mestres i famílies vam poder expressar i proposar canvis en l’estructura interna del mòdul, per tal que els nous ambients asseguressin la lliure circulació dels infants per tot l’espai.\nI gràcies a aquesta reestructuració de l’interior s’han pogut dissenyar fins a sis ambients. Així, a quatre i cinc anys tenim els ambients de música, matemàtica, llum i ombres, biblioteca i comunicació, ciències i art.\nL’estrena al setembre no ha estat total perquè l’entrada per avinguda Diagonal encara no està acabada, i tot i que continuem entrant pel carrer Castillejos, els infants i les famílies de quatre i cinc anys entren per l’escala blanca que hi ha a l’espai exterior del nou mòdul.\nEls mestres ens sentim molt plens oferint a tots els infants un gran ventall de propostes riques amb materials que al llarg del dia es troben als diversos ambients de l’escola.\nMés notícies « Una pedagogia diferent\tIniciem Primària »


Institut de Medicina i Patologia Oral | Síndrome de boca ardent | Especialistes en Síndrome de boca ardent en Barcelona\nSÍNDROME BOCA ARDENT\nÚnica unitat especialista enSÍNDROME DE BOCA ARDENT\nL'Institut de Medicina i Patologia Oral (IMIPO) és l’única clínica especialista i exclusiva en medicina i patologia oral de Catalunya. L'activitat d'IMIPO se centra en el diagnòstic i tractament de les malalties de la mucosa oral (cara interna de les galtes, llengua, llavis i paladar), dels trastorns orals potencialment malignes (precàncer oral) i de la prevenció i el diagnòstic precoç i ràpid del càncer de boca. A més, dels trastorns de saliva, com la boca seca, així com als trastorns de l'ATM i al dolor orofacial, amb especial èmfasi al síndrome de boca ardent.\nEspecialista en Síndrome de boca ardent\nEl Síndrome de boca ardent és un trastorn crònic que es manifesta amb una sensació dolorosa de coïssor o cremor a la boca. Actualmente, es considera una neuropatia perifèrica de fibres petites.\nAquesta sensació se sent principalment a la llengua, la cara interna dels llavis i el paladar, encara que també pot notar-se en la part interna de les galtes i la geniva.\nTot i que pot afectar tant a homes com a dones adultes de qualsevol edat, sol ser més comú a partir dels 50 anys i afecta característicament a dones en l'edat de la menopausa.\nEl dolor pot ser des de lleu a molt sever, no sol donar molèsties durant el son, i sol incrementar-se de forma gradual al llarg del dia, sent més sever als vespres. En períodes d'estrès, ansietat o depressió solen augmentar els símptomes dolorosos.\nEl Síndrome de boca ardent no és un trastorn greu, però sol comportar una pèrdua de la qualitat de vida molt important i es troba molt poc diagnosticat.\nDiagnòstic de la Síndrome de boca ardent\nEl diagnòstic adequat del Síndrome de boca ardent no és complex, tot i axiò, en algunes ocasions pot requerir certes proves:\n- Una història clínica molt completa.\n- Qüestionaris descriptius de dolor.\n- Proves de laboratori com una analítica sanguínia completa.\n- Proves complementàries com radiografies o resonàncies magnètiques.\n- Proves quantitatives de saliva.\n- Tècniques diagnòstiques del dolor orofacial com bloquejos anestèsics.\nÉs molt important seguir un protocol diagnòstic per establir el tipus de Síndrome de boca ardent que pateix cada persona i així indicar el tractament més adequat en cada cas per aconseguir resultats més satisfactoris millorant molt la qualitat de vida dels pacients.\nTractament de la Síndrome de boca ardent\nEl Síndrome de boca ardent és un quadre dolorós molt complex i per tant el seu tractament també ho és. Hi ha diferents nivells terapèutics en el tractament del Síndrome de boca ardent:\nEliminació de irritants com certs dentifricis, col·lutoris i alguns aliments.\nMesures de cures i hidratació oral.\nAplicació local de medicacions a la boca en forma d'esbandida oral, comprimit soluble o en gel.\nPrescripció de medicació sistèmica.\nTractament ama fotobioestimulació (Low Level Laser Therapy).\nTeràpia psicològica cognitiva conducta del trattamento del dolor.\nEn l'Institut IMIPO contem amb un protocol terapèutic molt complet i establert, basat en l'evidència científica actual, en el que aconseguim una gran millora en la qualitat de vida dels pacients disminuint o remetent per complet el dolor del Síndrome de boca ardent.


Les restriccions sentencien el comerç català: el grup que ha anunciat pèrdues del 30%\nLes restriccions sentencien el comerç català: el grup que ha anuncat pèrdues del 30%\nL'associació Comertia presenta un informe que destaca un gran descens de les vendes\nper Arnau Borràs / ACN 03/02/2021 22:07h\nInterior d'un comerç amb clients | Pixabay\nL'associació de botiguers Comertia, que agrupa diverses empreses familiars, ha presentat un informe que posa en relleu la mala situació que viuen alguns sectors econòmics. En l'informe en qüestió, es destaca l'aproximadament 30% de pèrdues que han patit aquest gener respecte al mateix mes de l'any anterior. Aquest fet, segons apunta l'associació d'empresaris, es deu a la prolongació de les restriccions «discriminatòries» per part del Govern. En total, ja són onze mesos de vendes negatives, sent el gener el quart pitjor registre des de l'inici de la pandèmia.\nL'únic sector que se salva és el de l'alimentació bàsica, que ha augmentat les vendes en un 12,5%. La resta, han disminuït un 33,8% en conjunt, sent la restauració el sector més afectat amb un descens de les vendes del 57,8%, seguit del de la cultura i oci (57,2%). Altres sectors que han patit una davallada important són els de l'alimentació no bàsica (38,2%), la moda (35,5%), els complements (22,7%) i els equipaments per a la llar (10,2%). En resum, un 18% de les empreses ha tingut augment de vendes respecte al mateix mes de l'any anterior, un 2% les ha mantingut i un 80% les ha disminuït.\nEl descens de les vendes i la situació en general també han provocat un augment dels treballadors en ERTO. Fins a un 61% de les empreses tenen una part de la plantilla en aquesta situació. A més, un 34% hi tenen més de la meitat dels treballadors, un 10% entre un terç i la meitat de la plantilla i un 7% entre el 10 i el 30% del personal. En línies generals, tot i que el 55% de les empreses han pogut mantenir el lloc de feina als seus treballadors, un 40% l'ha reduït i un 33% té previst fer-ho al febrer.\nLes vendes per internet, a l'alça\nUna altra situació que ha provocat la pandèmia és que els negocis s'han vist abocats a potenciar la venda de productes per internet. Exceptuant els sectors de l'oci i la cultura i altres com benzineres i serveis -que tenen un format més presencial- la resta d'empreses han vist augmentar les vendres digitals en un 108,2% de mitjana. Aquest serà una de les línies que volen potenciar les empreses de Comertia de cara a aquest 2021, buscant així noves oportunitats de negoci o serveis.\nSense esperances en les eleccions\nD'altra banda, els empresaris no confien que les eleccions de Catalunya ajudin a millorar la gestió econòmica, social i sanitària. Segons un estudi de Comertia entre els seus associats, el 59% manifesta no tenir cap confiança en els polítics, mentre un 24% confia que prenguin nota del resultat de les eleccions per fer millor la seva feina. Un 12% s'absté de respondre i un 5% creu que el resultat de les eleccions reforçarà els ànims.\nÚltima hora: Mor el doctor Joan Corbella als 76 anys\nLa comarca de Catalunya on la nova soca de la Covid-19 suposa el 13% dels nous casos


Càmping Canet de Mar, Camping Catalunya, Maresme, Camping Spain - Camping Victoria\nd'un entorn privilegiat\nCàmping a Canet de Mar\nCàmping a Canet de mar, Maresme\nEl Càmping Victòria és un càmping de 3ª categoria situat a Canet de Mar, al Maresme (Catalunya). Té una extensió de 4,5 hA.\nEstà orientat tant a clients habituals de llarga estada, sobretot families, com a viatgers que volen estar només uns dies.\nEl Càmping Victòria disposa d'una amplia gama d'instalacions i serveis per que en pogueu gaudir en la vostra estada: piscina, bar, supermercat, parc infantil, zona d'ordinador, etc. També disposa de diferents tipus de parceles adaptades a les diferents necessitats dels nostres clients.\nEl Càmping Victòria disposa de diversos tipus de Mobil Home, totalment equipats amb tot el necessari per passar unes vacances ideals.\nEl Càmping Victòria També disposa de diferents tipus de parcel·les adaptades a les diferents necessitats dels nostres clients. Més de 290 parcel·les per clients habituals: 8×8, 7×8, etc., amb molta ombra.


Consultoria OEA a Tradisa Logic Auto - Emas Consultors\nOEA a Tradisa Logic Auto\nConsultoria OEA a Tradisa Logic Auto pel suport a la reavaluació OEA del seu certificat d’Operador Econòmic Autoritzat en simplificacions duaneres i seguretat.\nTradisa LogicAuto, del grup Tradisa. Està dedicada a l’activitat de transport i logística global d’automòbils. Compte amb una xarxa de corresponsals internacionals, que està formada per empreses professionals i reconegudes al sector. La seu social i el seu principal centre operatiu (gestió centralitzada de les operacions de transport) es localitza al Prat de Llobregat- Barcelona. A les activitats específiques de transport nacional i internacional de vehicles (disposa d’una gran flota de camions porta-vehicles), i d’una Campa Lògica de vehicles.\nTradisa LogicAuto, participa a la cadena de subministre internacional, exercint com operador econòmic a les modalitats de:\nTransportista, con vehicles propis i col·laboradors.\nDepositari de vehicles en custodia a les seves diverses campes.\nTradisa LogicAuto, disposa des del mes d’agost del 2009 el certificat OEA (en Simplificacions duaneres i Seguretat a la cadena logística), referencia ESAEOF090000122A reconegut per la Duana Espanyola. Ha reavaluat amb èxit el seu certificat OEA amb l’ajuda de la nostra consultoria OEA a Tradisa.\nGràcies al manteniment del certificat d’Operador Econòmic Autoritzat, Tradisa LogicAuto ha mantingut les avantatges que l’implica ser OEA en simplificacions duaneres i seguretat a la cadena logística.\nConsultoria OEA a logística\nDes d’EmasConsultors prestem els següents serveis de consultoria OEA – Operador Econòmic Autoritzat a logística, transportistes, transitaris i representants duaners:\nCertificat OEA per ser Operador Econòmic Autoritzat en simplificacions duaneres i/o seguretat i protecció.\nAuditoria interna OEA amb auditors OEA sènior amb més de 10 anys d’experiència.\nReavaluació OEA per ajudar a la reavaluació OEA\nCertificat ISO integrat als requisits de l’Operador Econòmic Autoritzat.\nOutsourcing estratègic pel manteniment del seu certificat ISO amb els requisits OEA integrats.\nConsultoria OEA amb garantia d’èxit. Més de 20 anys d’experiència com a consultors ens avalen.


Llum verda d’Urbanisme a la planta de biomassa de Nufri – Comarques de Ponent\nLlum verda d’Urbanisme a la planta de biomassa de Nufri\nLa Comissió Territorial d’Urbanisme de Lleida va aprovar ahir dimecres de forma provisional el pla especial urbanístic per la construcció d’una planta de biomassa de 14 MWe al terme municipal del Palau d’Anglesola, un projecte de l’empresa Nufri.??La Comissió d’Urbanisme havia posposat en dues ocasions anteriors aquesta decisió a l’espera d’un informe de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE).\nAra només quedarà l’informe de la Comissió de Política Territorial i Urbanisme de Catalunya previ a l’aprovació definitiva del pla especial per part del conseller de Territori i Sostenibilitat, Santi Vila.\nL’alcalde del Poal, Rafel Panadès, ha mostrat la seva indignació a l’aprovació per part d’Urbanisme al projecte, i ha manifestat que el consistori iniciarà un contenciós, després de reunir avui dijous els veïns en una assemblea que tindrà lloc a les 9 del vespre.? ?Segons Panadès, “aquesta decisió ha estat més política que tècnica”. L’alcalde del Poal no descarta deixar el partit de CiU i presentar-se en les properes eleccions en un altra formació política.\nS’ha de recordar que els veïns del Poal han creat la plataforma ‘Salvem el Territori’ i han dut a terme diverses manifestacions en contra d’aquesta planta de biomassa.


'Si tornem a readmetre tot el que hi havia a Canal 9, al remat és la mateixa merda' - Diari La Veu\nEscriba el número 745892\n'Si tornem a readmetre tot el que hi havia a Canal 9, al remat és la mateixa merda'\nXavi CastilloHumorista de la companyia Pot de Plom\nHem quedat amb Xavi Castillo a la seu que la companyia Pot de Plom té a Picanya. Al polígon de la Raga els treballadors de les empreses allà instal·lades es barregen amb grups d’agricultors que conversen dels trastorns que pateixen a l’hora del reg o de la necessitat de parlar valencià dels aspirants per poder entrar a formar part del Tribunal de les Aigües. Al poc de temps, arriba l’humorista alcoià recent vingut amb tren des d’Alacant. Durant la conversa, i mentre pega un mos, abordem alguns dels temes de l’actualitat del País Valencià, de la qual sol estar pendent per poder fer-los seus i dur-los als escenaris per a divertiment del públic. El 9 d’octubre, les eleccions catalanes del 27-S, la tristament postergada posada en marxa de la nova Ràdio Televisió Valenciana, la posada en marxa de l’aeroport de Castelló, les seues sensacions després del gir radical i cap a l’esquerra registrat als Governs del País Valencià i del cap i casal o la nova Ràdio Televisió Valenciana, són alguns dels assumptes abordats durant l’entrevista.\n- Com està l’humor valencià? Està en un bon moment?\nHi ha molta gent que està fent humor a València. Ací sempre s’ha fet humor, i s’ha fet humor en tele, en cafè-teatre... Vull dir que a València es fa molt d’humor i bo. Però jo he trobat a faltar, i és una apreciació personal, que en tota l’empastrda que tenim, que l’humor vaja més a la jugular de l’actualitat. Però sempre he trobat una miqueta en falta, amb tota l’empastrada que hem tingut ací, un esperit un poc més crític. Gent com Eugeni Alemany o Josep Gimeno ‘Botifarra’ són gent que està molt valorada i això dóna gust. Però jo reivindique un humor més àcid, més mala hòstia per tot el que ha passat.\nVa haver un moment que jo no ho entenia. Que estiguera passant el que estava passant a València i que a nivell artístic ningú, amb excepcions molt puntuals, tipo Zero responsables o alguna obreta, fera coses com dient no, amb indignació. Teatre tota la vida ha sigut despullar les misèries. I això sí que ho he trobat a faltar.\n-Com ha arrancat aquesta nova temporada?\nLa primera quinzena d’agost vam fer uns quants bolos seguits, entre ells el de la Ciutat de les Arts i les Ciències. I després de parar 15 dies, ara en setembre hem mamprès amb bolos molt xulos al Teatre Romà de Sagunt, a Alcàsser…\n-Imagine que el canvi de Govern que s’ha produït a la Generalitat s’haurà notat. Quina sensació tens?\nClar que s’ha notat. I molt. A banda del tema teatral, que és el que ens afecta, que està una miqueta embolicat pel tema dels teatres i les cessions a productores i a empreses, i que el tema cultural està una miqueta marejat perquè encara no s’han designat càrrecs i encara no se sap qui serà l'encarregat de Teatres, de Culturarts… sí que es nota el canvi en la gent i l’hem notat en els col·lectius amb els quals tenim contacte. Hi ha molta gent que ho ha notat i per a bé. Estem parlant de molta gent: dels del Cremona, de les Víctimes de l’Accident del Metro, de la gent de la PAH, que està en guerra… Però sí que s’ha notat, evidentment.\n- Podríem dir que la forta censura que heu patit Pot de Plom és ja cosa del passat?\nNosaltres hem patit la censura molts anys. Vull dir la censura ja institucionalitzada. Ara és un altre moment. Està clar que el canvi no es pot registrar tan ràpidament. Hi ha gent que ens està contactant, hem anat a Sagunt, però ja anirem veient cada teatre per a on tira perquè hi ha molt de teatre privatitzat i altres no te contacten per qüestions purament artístiques. Però la qüestió política sí que diguem que en molts pobles ja es viu una certa normalitat. Xic que vinga Xavi! Almenys als festers que et contacten ja no els demanen 1.000 euros de lloguer. Que eixa és la putada.\nVull dir que a voltes la censura era això. No era que no vinga Xavi, sinó que et deien: “si ve Xavi vos cobraré 1.000 euros de lloguer”. O siga que la censura era això. Perquè censura hi ha de molts tipus, una més directa, per part d’un alcalde que diu este no ve. I després hi ha censura de putejar la gent que demana el teatre.\nPer exemple, en el seu moment, la Milagrosa Martínez, que ara està altra volta en el cim per les seues declaracions, va dir en el seu moment que no podíem anar a Novelda perquè ella no podia pagar les hores extres d’un bidell… Imagina't! Clar, era un poc per riure. Però sí que es nota el canvi. Hi ha un altre ambient. Fins i tot anàrem a fer una visita de bon rotllo a l’Ajuntament de València. Ara es pot entrar…\n- Què opines de la polèmica al voltant del pacte de Compromís amb Podemos per a les estatals?\nLa veritat és que no tinc una anàlisi de la situació. Home jo preferiria que hi haguera un enteniment dins de Compromís. Són històriques les dificultats per al manteniment de la unitat d’esquerres, és a dir, no som maquinetes ni borregos. El fantasma és que torne ‘lo’ altre…\n- Una notícia recent ha estat la posada en marxa de l’aeroport de Castelló, després de 4 anys i 200 milions ja ha aterrat el primer avió…\nL’altre dia vam actuar en Betxí i a la gent li fa molta gràcia! Precisament vam fer un llibre amb Lalo Kubala que es deia Barbaritats Valencianes i vam incloure l’aeroport de Castelló com una de les barbaritats, perquè això és un pou cec.. S’han gastat el que no està escrit. Imaginat a quants diners ix cada passatger que ha aterrat. És com si fóra un diamant. És com si fóra una inversió que hem fet tots els valencians. Això perquè siga rendible…\n- Ximo Puig ha anunciat recentment que encarregarà un estudi a l'UJI per veure com fer rendible l’aeroport...\nÉs que és un aeroport que està molt mal ubicat! A més, està fet pensant en Marina d’Or i en una sèrie de serveis com de luxe… És que a nivell popular és un aeroport poc pràctic i que està en mig del no-res… ! No sé, normalment per a arribar al mig de Castelló no agafes un vol per a anar a un lloc que està incomunicat. És un aeroport pensat per als seus amics, per a les urbanitzacions de Marina d’Or i per als complexes de la costa.\nSi es fa un estudi per vore la rendibilitat d’això, doncs que es decidisca a vore… Però per l’amor de Déu, posa-ho: A vore si poden llevar l'escultura eixa del Ripollés perquè si no seguirà sent motiu de conya ‘por los siglos de los siglos’. És que això de Ripollés…! Si deixes l’escultura és com si fóra un homenatge a Fabra! Això s’ho haurien de replantejar. Eixa escultura és un homenatge a Fabra, si la deixes allí per a sempre és com si estigueren refregant-te la quantitat de diners que s’han gastat allí. És com una escultura de Franco…! A més de lletja, és una oda a un tio que està en la presó. Perquè igual que lleves una placa, hòstia, lleveu l'escultura eixa que és un homenatge a un delinqüent!\n- De l’aeroport de Castelló ‘volem’ al cap i casal. Hem passat d’una Rita que es gastava els diners de tots a cabassos en viatges, i transports a un Ribó que ja des del primer dia va a treballar en bicicleta…\nHome això són qüestions de formes. Les formes evidentment s’agraeixen. Tot açò dels cotxes oficials per a mi està ben fet i no hi ha cap problema. Ho podran titllar del que vulguen, de populista, em té igual. Però les formes han canviat. Les va canviar com una cosa que ell –Ribó-ho tenia molt clar i a mi em pareix molt bé.\nNosaltres en els espectacles traguem la foto del Ribó i fem una broma sobre el tema de la bicicleta. És que hi ha gent que va posar el crit en el cel perquè un dia va anar en cotxe oficial… A vore, animals! El cotxe oficial ha d’agafar-lo perquè haurà de fer una reunió en un moment donat. No pot anar en bicicleta a tots els llocs!\nCom obrir les portes de l’Ajuntament a la gent. Això és important perquè és un lloc xulo. Crec que també s’està fent en altres edificis de València. Obrir les portes i dir: Mira açò és un Palau de no sé què. Home! Això la gent per què no ha de poder vore-ho? A mi em van semblar molt bé tot eixe tipus de mesures. Com anunciar també que la Senyera no entrava en la Catedral. Em sembla molt bé. Després que malparle qui haja de malparlar! Però em sembla perfecte eixe canvi de formes.\n-L’únic problema és que recentment li han dit que haurà d’anar amb escorta…\nSí, ho vaig llegir. Ell ho deia –en la reunió informal que mantingué la gent de Pot de Plom amb l’alcalde de València- com una cosa provisional perquè sembla que calia estar un temps en alerta, i com l’obligaven d’alguna manera pel càrrec que té. Ell va dir que bé, que ho acceptava però que crec que no és ni una cosa permanent ni que li vinga de gust… Crec que ha dit que accepta l’escorta per ser una cosa inherent al seu càrrec, però que l’escorta haurà d’anar en bici o caminant. Això és divertit.\nDe tota manera, tota esta gent ha d’estar bregant amb tota la merda que s’han deixat. Tots el dies ixen notícies del que gastava cotxe oficial de Rita en carburant, les Harleys de la policia, tot això de la visita del Papa. Vull dir que açò ha sigut un pou sense fons. Perquè clar, supose que la gent que ha arribat haurà dit: Hòstia la que hi ha ací…! És això d’obrir els calaixos i dir: la puta!\nPer a nosaltres tot açò com a companyia de teatre té un punt divertit, divertit però al mateix temps no és tan crispat com quan intentem fer les dimissions de Camps, les trames Gürtels i tal… L’altre era fer teatre sobre la indignació i sobre la mala hòstia que et provocava tot el que llegies…L’altre dia vaig vore que han imputat l’Arturo Torró. Vas seguint-ho i dius: està molt bé. O les declaracions de Milagrosa Martínez. Molt fort això: (imitant-la) “Jo no sabia si el pabellón me lo regalaban o no sé qué…” I dius: açò quina merda és? Com el Rayoy: “Nacionalidad europea? Mare quin poc nivell…\n- Parlem del 9 d’octubre, que està al girar el cantó i al qual has fet referència amb la decisió que la Senyera no entrarà en La Catedral.\nÉs que per què ha d’entrar la Senyera en la Catedral? Si som una societat laica, és que no…! Nosaltres com a teatre sí que tenim en la part final de l’espectacle -Con la Iglesia hemos topao 2- a l’Antonio Cañizares perquè ens han fet gràcia les coses que ha dit: “Que si quiero ser pastor con olor a oveja...” O que ha posat el crit en cel pel tema este de la unitat d’Espanya també. Crec que ha sigut l’únic- a nivell nacional, l’únic que s’ha descarat tant en el tema anticatalanista i ha dit que “hay que hacer oraciones continuas y orar para la unidad de España…” Xe, tu! I això ho tenim ací a València! Tenim una perla com Antonio Cañizares que posarà el crit en el cel pequè no entrarà la Senyera…!\nDe totes maneres el tema de banderes no m’ha agradat mai perquè al final es pot pegar la volta, m’entens? No sóc molt de banderes.\n- Però en el 9 d'Octubre de l’any passat vam poder vore i presenciar una esvàstica i càntics nazis en plena Processó Cívica…\nNo ho vaig vore però sí. Això fora, tot fora. Tot el que siguen coses així a prendre pel cul.\n- Sembla que enguany els valencians continuarem sense tindre una ràdio televisió valenciana…\nAmb Canal 9 ja vam ser prou crítics en tot el tema. Hem sigut crítics amb Canal 9 quan era Canal 9, després amb el tancament de Canal 9 i ara també molt escèptics amb eixe possible Canal 9 que volen tornar a fer. Si tornem a readmetre tot el que hi havia, al final és la mateixa merda.\n- Com faries tu Canal 9?\nHe tingut alguna conversa molt interessant amb gent com Barret (Films), perquè nosaltres amb Barret hem fet coses, i hem fet coses molt a nivell independent total. Vull dir que Barret són un poc com de la nostra colla en eixe sentit. Ells han anat fent audiovisual, igual que nosaltres hem anat fent teatre, i ho han fet d’una forma molt independent. No han estat depenent de subvencions i han fet coses interessants.\nLa meua opinió és que es pot fer una televisió més actual. Més tenint en compte les noves tecnologies, tot el que es fa en Internet. Més Lliure. No tant una televisió de plató. No tant una televisió de plató i de noticiaris. Que fóra tot més multimèdia. En estos moments els ‘nanos’ s’endollen la tele i veuen youtube en la tele. Jo crec que es pot fer una tele amb una graella més oberta. No sé com explicar-ho bé perquè el meu no és fer tele, he estat fent teatre sempre. Però pense que es pot fer perquè s’estan fent coses interessants. Gent que sense ni un duro te fan una sèrie amb un Verkami i te fan una websèrie.\nPerquè clar, si anem a morir a l’Alqueria Blanca o a tal, aleshores sempre serà el mateix. És una estructura “muy de Televisión Española” saps? Esto de: “TVE produce la serie de Isabel tal”. No. Parle de fer coses interessants, de coses que s’estan fent en el món d’Internet, però que es puguen convertir en una tele. Jo crec que sí, que es pot fer.\nEs pot fer humor, es poden fer programes infantils. De fet hi ha gent que està fent coses infantils, però diguem de forma completament independent. Eixa nova ‘tele’ es podria convertir en això. En no tan reproduir una altra volta el que era Canal 9. Si reproduïm una altra volta el que era Canal 9 però en pla com els d’esquerres, això tampoc ho veig.\n- Segueixes La Veu?\nNo, no vos seguisc. Les meues companyes són les que està molt més posades en les xarxes i m’informen de coses de La Veu. Però no vos seguisc molt.\n- Quins són els vostres pròxims projectes?\nSempre dic el mateix en quant a projectes, allò difícil en teatre és continuar sempre. Perquè hem viscut una etapa en què moltes companyies han hagut de tancar la 'paraeta' pel tema de la pujada de l’IVA, de la crisi. Que el teatre estiga al 21% d'IVA és una animalada. A nosaltres també ens afecta moltíssim això. El tema de les privatitzacions de teatre, el tema de les baixades de públic. Saps? Tot això ens ha afectat com a qualsevol companyia de teatre. Aleshores el projecte més immediat és continuar. O siga, que les coses que fem puguen tindre eixida. Jo no faig coses molt complicades en estos moments. No em plantege espectacles de molts actors. Però bé, si fem coses amb músics o si tenim projectes xulos, primer de continuar i continuar fent coses en una part musical important també.\nEn este sentit, a partir de contactar amb gent com els Afònics, que van fer una gira amb mi, he contactat amb alguns músics dels grup, que són molt bons, i aleshores he fet coses amb ells a nivell musical, algunes cançonetes, coses en Internet.\nPot de Plom és un projecte global, i com a projecte el que volem és continuar oferint el que fem i que això continue interessant. Jo crec que el projecte més gran sempre és eixe. Que continue interessant el que fas. Que al públic li resulte el producte 'xulo' i diga: “tornaré a vore’l”. Hi ha gent que m’ha vist moltíssimes voltes. Que dius: Per què m’ha vist tantes voltes esta persona? I és perquè sempre veuen alguna cosa un poquet diferent.\nPerò després hi ha un tema que sí que volem donar-li una miqueta més de cos. Que és eixa part infantil de la companyia que molta gent no coneix i que és una part en la qual nosaltres recuperem rondalles valencianes i les teatralitzem. Això és una cosa que sempre hem tingut entre mans i que són les Historietes Medievals de Pot de Plom. Enguany volem donar-li una miqueta més d’espenta, més eixida. El que passa és que molta gent m’associa amb els monòlegs, els 'veriueu-hos' i tal . Però hi ha una part que és molt més de la rondallística, més joglaresca, que eixa part també està. En youtube la gent també ho pot vore tot això.\nDe fet fa anys que vam fer una sèrie en canal 9 que és Historietes Medievals. Perquè eixa línia infantil i familiar també la tenim. I com a projecte està dins de tot el que fem. A banda els monòlegs, i de tant en tant llançar algun vídeo. Però això ho fem per gust. Vull dir que això no té una estratègia empresarial. Simplement que a voltes dius: “Hòstia lo de Rita”. Rita dient.. I fas el vídeo i l’amolles. I com hi ha molta gent que ens segueix té molta acceptació. Abans tenies una certa seguida amb els 'Veriueu-hos, més o menys setmanal. Però és quan se’ns ocorre, amollem el vídeo i au.\nEscriba el número 850869


Lladorre » ACN\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat ha participat a la trobada transfronterera al port de Tavascan\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha participat aquest divendres a la pujada al port de Martérat-Tavascan, en el marc d'una de les trobades transfrontereres que coorganitza el Parc Natural de l'Alt Pirineu i el Régional des Pyrénées Ariégeoises. En aquest entorn, ha anunciat que es demanarà a Europa una subvenció per a tirar endavant el Parc Pirinenc de les Tres Nacions, creat ara fa un any i del qual també en formen part dos espais naturals situats a Andorra. En aquest sentit, ha explicat que l'objectiu és convertir aquest punt en un símbol de la "no frontera" i ha afegit que, d'aquesta manera, es podrà "explicar a les generacions futures" que iniciatives d'aquest tipus serveixen per fer-se "més grans com a territori".\nCalvet ha estat acompanyat del president del Parc Naturel Régional des Pyrénées Ariégeoises i vicepresident de la Regió Occitanie, Kamel Chibli; els alcaldes de Lladorre i d’Ustou, Salvador Tomàs i Alain Servat respectivament, a més del director del Parc Natural de l’Alt Pirineu, Marc Garriga, i del que està situat a l'Arieja, Matthieu Cruege. El conseller de Territori i Sostenibilitat també ha recordat el compromís que va adquirir amb l'anterior president del parc, André Rouch, mort fa uns mesos:. "Vam quedar que jo vindria a la trobada de Tavascan a reivindicar que hem de tirar endavant aquesta iniciativa i que hem de fer-la gran", ha dit.\nEl titular del departament de Territori ha posat l'accent en el fet que els parcs creats a banda i banda de la frontera justament ajuden a esborrar-la. "La natura, la biodiversitat, la terra, no entén de fronteres, som les persones les que les hem creat però nosaltres vivim en una època en què hem trobat maneres de superar-les amb accions que fem des de les administracions i coses més tangibles com els nostres parcs", ha dit Calvet. Per tot plegat, el conseller ha agraït la tasca de les persones que gestionen els parcs "malgrat les dificultats per fer-ho amb els recursos existents i que tiren endavant aquests parcs que volem que siguin un símbol de la nostra terra i de la unió dels dos països."\nPel que fa a la convivència de la biodiversitat i l'activitat humana, Calvet ha afegit: "farem que aquesta riquesa, aquesta biodiversitat, aquests parcs creats fa temps i el Parc de les Tres Nacions siguin compatibles amb l'activitat humana. Que sigui un país viu." A més, ha demanat als alcaldes que reivindiquin que els parcs siguin un element de valor afegit del territori. La trobada transfrontera, que fa cinc anys que se celebra, serveix per reforçar els llaços transfronterers, donar a conèixer els productes locals agroramaders i reflecteix la cooperació dels dos parcs en el marc del nou Parc Pirinenc de les Tres Nacions.


Projecte (antic) | Projecte Didàctica\nEntre l´etapa escolar (primària + Eso) i el moment d´incorporar-se al mercat laboral, hi ha una etapa crítica pels nostres fills, actualment molt mal coberta.\nEs per això que un grup de pares i mares, des de les respectives ampes, ens hem unit per millorar aquest aspecte clau pel futur dels nostres fills. En la mida que el projecte ha avançat, s´hi han anat afegint més ampes i entitats, ja que es una preocupació compartida no només pels pares sinó també per molts professionals del sector.\nPer què es important l´etapa entre els 16-18 i els 21-23?\nLa formació en aquest periode ha d´encaminar-se a obtenir l´èxit en una inserció social i professional el més normalitzada possible.\nSi pels nois/es sense cap dificultat és molt important tenir una bona formació, pels nostres fills és LA CLAU!\nLa maduració pels nois/es amb D.I.D. és més lenta, i cadascún d´ells té el seu propi ritme maduratiu. Intentar que als 16 anys ja sàpiguen què fer amb la seva vida i que en 1 o 2 anys aprenguin un ofici no és realista.\nL´actual entorn de crisi econòmica i canvis de models de treball dificulten per a tots assolir una feina adequada: som realistes i també sabem que per a ells serà encara més difícil, però hem de donar-los totes les eines i recursos possibles perquè arribin al màxim del seu potencial\nD´una manera resumida, exposem els principals obstacles que trobem actualment:\nManca de places. Aquest punt, molt evident per professionals i families, no s´ha pogut contrastar amb dades oficals ja que sembla que les estadístiques no estàn enlloc i és per això que hem registrat les preguntes al Parlament per tal que les sol.liciti al Dept d Educació.\nManca d´oferta: tots els nostres nois només tenen vocació de jardiner o lampista o cambrer o cuiner o administratiu?? Impossible. En la societat «normalitzada» les opcions professionals són cada vegada més àmplies. Per què a ells els condemnem a escollir entre tan poques alternatives?\nPqpis i pqpis específics (adaptats): un «parxe» que s´ha convertit en la sortida més habitual pels nois i noies amb DID moderada/lleu. La figura dels pqpis va sortir com una manera d´encarrilar una certa formació molt professionalitzadora per aquells nois amb fracàs esoclar a la ESO (PERO que no ténen cap dificultat intel.lectual). Donada la manca d´oferta formativa pels nostres fills, es van encaixar en aquest model sense tenir en compte les grans limitacions que impliquen:\nDurada molt curta: 1 o 2 anys. Totalment insufients per a preparar-los per al seva nova etapa professional.\nContinguts i ritmes no adaptats: els pqpis no estan pensants per nois amb DID, per tant els continguts són absolutament inadequats per als nostres fills. Poden repetir, es cert, però sense una comprensió del que els estàn ensenyant. Repetir només serveix per afegir un any a la seva formació, sense que n’obtinguin eines o aprenentages útils.\nEls pqipis específics vénen a cobrir en una petita part aquesta mancança, adaptant lleugerament la formació a les seves necessitats. Situació: molts pocs centres, amb una varietat molt limitada i amb poca flexibilitat per definir continguts especials.\nHan de renunciar al titol de la Eso: aquells que amb molt d´esforç seu, de les seves families i dels professionals han assolit un nivell de Eso, es troben que per accedir als pqpis hi han de renunciar. Una autèntica llàstima, oi? Sobretot quan pensem que per qualsevol treball a l’Administració haurien d´acreditar necessàriament aquesta titulació.\nDonar l´esquena al que està passant implica desfavorir encara més les possiblitats d’inserció dels nostres fills. A la llarga, perpetúa situacions del segle passat, amb aquests nois quedant-se a casa o totalment marginats i exclosos de la nostra societat.\nLa fotografía como inclusión – Mis flores son la fotografía\nLa fotografía como inclusión\nEl dia 2 d’octubre España es tenyirà de verd per la #PlenaInclusio de les persones amb discapacitat intel.lectual.\nLlei SOC i document Treball amb Suport\nDes de Projecte Didàctica us desitgem una Feliç Tardor!\nCada Nen és Especial i diferent…. per què els comparem?\nEls fills amb discapacitat fins als 21 anys PER LLEI han de tenir una plaça adequada per la seva formació\nAvui comença un curs nou, i ens activem de nou!\nPablo Pineda un ejemplo de superación que nos marca el camino a seguir para como él dice las personas con «capacidades diferentes»\nConselleria demanda dret etapa 16 a 21 oferta Parlament places preguntes Uncategorized\n© 2022 Projecte Didàctica.


Massimiliano Allegri és el nom tapat per substituir Luis Enrique al Barça\nSegons el 'Diario Gol' podria passar per davant d'Ernesto Valverde i Jorge Sampaoli\nVan passant les setmanes i el Barça encara no ha anunciat el substitut de Luis Enrique a la banqueta blaugrana la temporada vinent. Per substituir el tècnic asturià, que va anunciar que no renovaria el seu contracte, semblava que Ernesto Valverde era el favorit, i més tenint en compte l'eliminació de la Champions que enterrava pràcticament totes les opcions de Juan Carlos Unzué per agafar les regnes. Segons informa el 'Diario Gol', però, hi hauria un nom tapat que podria passar per davant de Valverde o Jorge Sampaoli, que no és un altre que Massimiliano Allegri.\nL'actual tècnic de la Juventus tindria decidit no continuar al club italià la temporada vinent i això ha arribat als despatxos del Camp Nou, on estarien valorant la seva incorporació després d'eliminar precisament el Barça als quarts de final de la Champions. Altres candidats que estaria valorant la directiva presidida per Josep Maria Bartomeu serien Laurent Blanc i Òscar Garcia, que segurament encaixarien millor en la filosofia de joc blaugrana però que en canvi tenen menys opcions d'acabar rellevant Luis Enrique.


INFO RÀDIO CALELLA: L’Ajuntament permetrà que els empresaris d’establiments situats a la Riera Capaspre puguin ajornar, un any, el pagament de la taxa d’escombraries\nL’Ajuntament permetrà que els empresaris d’establiments situats a la Riera Capaspre puguin ajornar, un any, el pagament de la taxa d’escombraries\nAquesta és la contraproposta de l’executiu a la moció presentada pel grup municipal de Convergència i Unió en la qual demanava una bonificació del 75% de la taxa aplicable aquest mateix 2009. Una mesura amb la que els convergents volien alleugerir la càrrega fiscal que hauran de suportar aquests i també els empresaris dels carrers Jovara i Església; tots ells afectats per obres públiques durant l’estiu, en un any de crisi econòmica. El regidor d’Hisenda va qualificar la moció d’“oportunista” i va indicar que cedir a les peticions de CiU suposaria un greuge comparatiu respecte a actuacions urbanístiques realitzades anteriorment.\nNegativa del govern municipal a la petició de CiU d’aplicar bonificacions d’entre el 100% i el 75% a les taxes per entrada de guals, ocupació amb taules i cadires, i per a la taxa d’escombraries comercials en establiments afectats per la realització d’obres a la via pública. En els dos primers casos, l’executiu va indicar que l’ordenança ja contempla que en afectacions que sobrepassin els tres mesos es produeixi una excempció de la taxa, sempre i quan l’afectat ho sol.liciti.\nPel que fa a la taxa d’escombraries, el govern de Calella va refusar una reducció del 75% però va plantejar una altra mesura paliativa, únicament per als establiments situats a la Riera Capaspre. Va anunciar que s’oferirà la possibilitat d’ajornar-ne un any el pagament i fer-ho de forma fraccionada. El regidor d’Hisenda, Jaume Puig, ha confirmat que s’informarà oficialment d’aquesta mesura en les properes setmanes. Segons Puig "hem de valorar positivament l’esforç que està fent l’ajuntament amb unes obres que generaran més diners que aquest any i que l’any passat".\nUna lectura que no comparteix, CiU. El seu responsable econòmic, Xavier Pedemonte, ha posat en dubte que la millora de l’entorn s’acabi traduint en un augment notable del volum de negoci i ha assenyalat que "el fet és aquest any, les escombraries comercials es paguen per metre quadrat de local i no hi ha cap certesa de com anirà l’any que ve".\nAmb tot, el regidor d’Hisenda ha recordat que actualment l’Ajuntament està subvencionant en un 10% el cost real de la recollida d’escombraries i que augmentar el percentatge, encara que fos per aquest supòsit, implicaria sentar un precedent al que no hi estan disposats. Puig, a més, ha qualificat la moció de CiU d’”oportunista”.\nPer la seva banda, la federació convergent ha indicat que l’impacte pressupostari que suposaria aplicar la seva proposta seria mínima. Tenint en compte això, el regidor Xavier Pedemonte ha apuntat a unes possibles dificultats del govern per complir el pressupost d’aquest any.\nEl pressupost municipal del 2008 és el primer, en uns quants anys, que previsiblement es podria tancar sense romanent.


El Rustic Market omplirà la Masia de Can Deu d'activitats infantils, food trucks i propostes familiars\nEl Rustic Market en la darrera edició a Terrassa | (c) Rustic Market\nEl Rustic Market arriba per primera vegada a Sabadell, aquest proper dissabte 29 i el diumenge 30 d’abril, a la Masia de Can Deu, amb un cap de setmana ple de gastronomia, food trucks, mercat d’artesania i un programa d’activitats infantils i familiars en un entorn natural privilegiat. Es tracta de la primera edició d’una proposta, organitzada per la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, que es vol consolidar el darrer cap de setmana de cada mes en aquest espai. La primera edició de l’anomenat Rustic Market Can Deu oferirà activitats per a tots els públics durant tot el dia, de les 11 del matí a les 9 de la nit. El mercat de food trucks serà un dels grans al·licients de la cita perquè “ara estan molt de moda i poden atraure i encaixar amb un públic molt divers”, afirma Joan Carles Sunyer, director de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859.\nAquest dissabte i diumenge es presenten carregats d’activitats infantils: “Pels més petits tenim moltes propostes, com els inflables, una zona chill-out per infants de 0 a 3 anys, sessió de contes, jocs de construcció… I per als nens més grans hi haurà tir amb arc, karts a pedal i visites a la Granja”, explica Sunyer. Els organitzadors també han pensat en els pares, ja que “hi haurà un servei de ludoteca amb monitors, per si volen tenir uns moments de llibertat”, afegeix. A més, durant els dos dies es podran fer visites guiades amb monitors a la Granja Escola de Can Deu i al Museu de la Vida al Camp per descobrir els entorns i recursos de la Masia. Totes les activitats són gratuïtes excepte les visites guiades, els karts i el tir amb arc, que tindran un cost d’entre tres i cinc euros.\nL’àmplia oferta de food trucks i un mercat d’artesania seran uns dos altres motius perquè les famílies es vulguin quedar-se a passar el dia sencer al Rustic Market. “Hi haurà paradetes d’artesania, de joies, bijuteria, llibres, antiguitats i set o vuit food trucks diversos, amb tapes i pinxos tradicionals [TapaTruck], de cuina brasilera [Sambarilove,], italiana [Mamma Mia Street food], i de plats d’autor [Portaplatets]”, explica el director. A l’agenda del Petit Sabadell hi trobareu el programa sencer d’activitats del Rustic Market.\nL’últim cap de setmana de cada mes\nLa primera edició del Rustic Market a Sabadell sembla que arriba per quedar-s’hi: “Començarem fent-ho l’abril, farem balanç i si la valoració és positiva i la gent respon bé, la idea és anar-ho repetint cada mes”, assegura Sunyer. La intenció dels organitzadors és que el Rustic Market es pugui visitar l’últim cap de setmana de cada mes. “Obrint-lo tot el cap de setmana donem més possibilitat a que vingui la gent que treballa un dels dos dies i, a més, val la pena perquè així no es massifica tant”, argumenta el responsable de l’organització, que afegeix, “Volem oferir una certa qualitat i tenim un marge d’espai prou ampli per a fer-ho”. La idea és anar canviant les activitats a cada edició, “incorporant novetats i canvis en la programació, perquè així la gent hi trobi coses diferents cada cop que vingui”.\nPer accedir al Rustic Market en transport privat s’han preparat 650 places d’aparcament gratuït i vigilat en dos aparcaments, el primer situat a la carretera de Matadepera (500 places) i el segon, al barri de Can Deu (150). A la pàgina de Facebook de l’esdeveniment hi ha més detalls sobre l’aparcament. Els organitzadors recomanen, però, utilitzar el transport públic i les indicacions per arribar-hi en autobús les han publicades també a les xarxes socials.\nNewer PostVols anar gratis a la fira ‘A Sabadell som clicks’?\nOlder PostEl nou Fresc Festival de Sabadell reserva part de la seva programació als espectacles familiars a l’aire lliure\npaola 29/04/2017, 23:30\nMañana domingo ¿Mantendrán las actividades?, lo pregunto por las lluvias que están anunciadas.