Toque sanador by Associació Dit i Fet 890 views\nInfusions i tisanes by Associació Dit i Fet 426 views\nArzak.recetas by Associació Dit i Fet 1599 views\nArticle revista cuerpo i mente rpg by Associació Dit i Fet 241 views\nDona by Associació Dit i Fet 200 views\nExercicis taller primer dia by Associació Dit i Fet 300 views\n1. Receptes de primavera\n2. PresentacióÉs important que l’acte d’alimentar-nos sigui equilibrat i variat, de tal manera, que ens aportitots els elements que són necessaris per a la nostra supervivència: proteïnes, vitamines, mine-rals, hidrats de carboni....Els avenços que ha experimentat la indústria alimentària fa que tot l’any puguem disposar d’unagran varietat d’aliments, no com antany, que molts aliments tan sols podien arribar a la taula perun període molt breu de temps. Tot i així, la utilització de productes frescos de temporada téuna sèrie d’avantatges:• Un millor preu dels productes.• Una millor qualitat, ja que el consum dels aliments es produeix quan són més frescos, per tant, se’n pot treure un major profit de les seves propietats, obtenint tot el seu valor nutritiu, a la vegada que tenen una millor olor, sabor i textura.• És més ecològic, ja que respecta el cicle natural i la zona de producció dels aliments, evitant la sobreexplotació del sòl. També es necessita menys manipulació, transport i emmagatze- matge, cosa que redueix el cost energètic, per tant, la contaminació.• Permet respectar aspectes culturals i festius del nostre entorn.Per tot això, us presentem aquests receptaris de temporada, un per a cada estació: hivern,primavera, estiu i tardor, que esperem us siguin útils.Dolores Gómez FernándezPresidenta delegada de l’Àrea de Salut Pública i Consum\n3. ÍndexIntroducció ................................................................................................. 4Primers plats .............................................................................................................................. 7Motlle d’arrels............................................................................................................................... 8Carbassons macerats .................................................................................................................. 9Amanida multicolor .................................................................................................................... 10Amanida de raves ...................................................................................................................... 11Faves tendres saltades .............................................................................................................. 12Carxofes escabetxades ............................................................................................................. 13Bledes amb salsa d’espècies .................................................................................................... 14Sopa freda d’espàrrecs.............................................................................................................. 15Sopa de llenties amb pinya ....................................................................................................... 16Fals paté de mongetes de color i nous..................................................................................... 17Amanida de mongetes de confit i feta ...................................................................................... 18Tallarines amb espàrrecs i olives negres................................................................................... 19Espaguetis primavera ................................................................................................................ 20Amanida tropical d’arròs llarg.................................................................................................... 21Tomàquets farcits d’arròs .......................................................................................................... 22Puré de patata amb herbes....................................................................................................... 23Patata al forn farcida.................................................................................................................. 24Segons plats ............................................................................................................................ 25Conill amb pèsols i carxofes...................................................................................................... 26Cassola de pollastre i faves tendres ......................................................................................... 27Filets de gall dindi amb salsa de pinya ..................................................................................... 28Filet de porc amb salsa de pebrot vermell................................................................................ 29Musclos gratinats amb verdura ................................................................................................. 30Pastís de bacallà i patates......................................................................................................... 31Llobarro al forn amb fonoll......................................................................................................... 32Sardines a la taronja .................................................................................................................. 33Truita de bledes i parmesà ........................................................................................................ 34Ous al forn.................................................................................................................................. 35Rotlles de truita .......................................................................................................................... 36Remenat de pebrots de colors.................................................................................................. 37\n4. Postres ...................................................................................................................................... 38Fruita gratinada .......................................................................................................................... 39Sopa de fruites del bosc............................................................................................................ 40Amanida de fruites ..................................................................................................................... 41Papillota de plàtan ..................................................................................................................... 42Gratinat de cireres...................................................................................................................... 43Gelat de limona .......................................................................................................................... 44\n5. Introducció L’alimentació ens proporciona els nutrients necessaris per satisfer els requeriments de l’orga- nisme. Per a un creixement adequat, per al manteniment d’un òptim estat de salut i per poder desenvolupar les diferents activitats de la vida quotidiana, cal una alimentació saludable, és a dir, una alimentació que sigui: — Suficient: que proporcioni la quantitat d’energia que l’organisme requereix en cada etapa de la vida i situació fisiològica, sense afavorir el sobrepès o situacions de pes baix. — Equilibrada: és a dir, que en el subministrament d’aquesta energia hi contribueixin, en proporcions adequades, els hidrats de carboni (50-55 %), els greixos (30-35 %) i les proteïnes (12-15 %). — Variada: que els nutrients procedeixin d’aliments variats, preparats amb diversitat de tècniques culinàries, ja que no hi ha cap aliment capaç de proporcionar tots els nutrients que requereix l’organisme, en especial els minoritaris (minerals i vitamines). — Satisfactòria: perquè l’acte de menjar no és sols un procés nutritiu, sinó que és una font de plaer, relacions afectives, identificació social, etc. Per gaudir d’un bon estat de salut és important triar bé els aliments que constitueixen la dieta dià- ria, i per facilitar-ho vegeu la piràmide de l’alimentació saludable:4\n6. Els aliments de la base de la piràmide són els que han de constituir el pilar de l’alimentació dià-ria, i en ordre ascendent es troben els aliments que han d’aparèixer amb menys freqüència al’alimentació habitual. A la piràmide, també s’hi indiquen de forma aproximada les racions dià-ries recomanades de cada grup d’aliments. Cada ració equival (en net i cru) al gramatge i lesmesures casolanes següents: Pa, arròs, pasta, patates — 3-4 llesques de pa o un panet (40-60 g) — 1 plat normal d’arròs o pasta (60-80 g crus) — 1 patata gran o 2 petites (150-200 g) Verdures i hortalisses — 1 plat d’amanida o verdura cuita (150-200 g) — 2 pastanagues, 1 tomàquet gran,... Fruites — 1 peça mitjana de fruita: pera, poma, préssec, taronja, plàtan, etc. (120-200 g) — 2-3 mandarines — 3-4 albercocs — 1 tassa de maduixes, raïm, cireres — 2 talls de meló Làctics — 200-250 ml llet (1 tassa) — 2 iogurts — 2-3 talls de formatge curat (40-60 g) — 80-125 g formatge fresc (1 porció individual) Aliments proteics — 1 filet petit de carn (100-125 g) — 1/4 de pollastre o conill — 1 filet de peix (125-150 g) — 1-2 ous — 1 plat de llegums (60-80 g crus) — 1 grapat o ració individual de fruits secs (20-30g) Oli d’oliva — 1 cullerada sopera (10 ml) Aigua de beguda — 1 vas (200 ml)Així doncs, una alimentació adequada és aquella que proporciona, diàriament, de quatre a sisracions d’aliments que són font d’hidrats de carboni, com els cereals i derivats (pa, pasta, arròs,cereals d’esmorzar...) i les patates, ja que constitueixen la principal font d’energia. Les cinc racionsal dia de fruites i hortalisses ens aporten bàsicament vitamina C, provitamina A, fibra i componentsminoritaris beneficiosos per a la salut. Es necessiten de dues a quatre racions al dia de lactis (llet,formatge, iogurt...) per garantir l’aportació de calci. La carn, el peix, els ous i els llegums són fontsde proteïnes, ferro, zinc i vitamines del grup B, i en necessitem dues racions al dia.També és aconsellable afavorir l’adopció d’hàbits alimentaris estructurats. Es recomana que elsaliments es distribueixin en uns cinc àpats al dia, és a dir, esmorzar, refrigeri a mig matí, dinar, bere-nar i sopar. 5\n7. L’esmorzar i el refrigeri de mig matí han d’incloure cereals (pa, cereals d’esmorzar, galetes, etc.), lactis (llet, iogurt, formatge) i fruita (fruita fresca i, ocasionalment, sucs). El dinar i el sopar han de ser àpats complementaris, i s’ha d’evitar la repetició d’aliments i prepa- racions, la qual cosa es pot aconseguir escollint entre els diferents aliments inclosos en cadascun dels grups. Així, a tall d’exemple, en els primers plats es poden alternar els llegums, l’arròs, la pasta, les patates... En les segons, els diferents tipus de carns (blanques i vermelles) amb el peix i els ous. Per postres és ideal prendre fruita, i millor si és de temporada. Es procurarà que l’últim àpat del dia sigui més lleuger, amb aliments més fàcils de digerir i tècniques culinàries que reque- reixin menys greix. Un exemple pràctic de l’alimentació d’un dia utilitzant les receptes d’estiu seria: Cafè amb llet i torrades amb Esmorzar formatge Refrigeri (mig matí) 1 tassa de cireres Dinar Crema freda de patata i pera Amanida de pollastre al curri Copa de meló Berenar Iogurt amb galetes Sopar Amanida d’arròs integral Ous farcits amb sardina Síndria amb salsa de madui- xots Finalment, cal recordar que l’alimentació és un component de l’estil de vida i, per aconseguir que aquest sigui més saludable, també és important: — Escollir, sempre que sigui possible, l’oli d’oliva, tant per cuinar com per amanir. — Incorporar una àmplia varietat d’aliments a l’alimentació diària i setmanal, prioritzant els d’ori- gen vegetal. — Adaptar la mida de les racions dels aliments i dels plats a les necessitats d’un mateix. — Preferir l’aigua enfront d’altres begudes. — Fer exercici físic de manera habitual.6\n8. Primers plats\n9. MOTLLE D’ARRELS Ingredients per a 4 persones 100 g de fulla de canonge 4 pastanagues petites 4 remolatxes petites 2 naps petits 1 llimona 2 cullerades soperes de pipes de gira-sol Elaboració — En una paella es torren les pipes sense parar de remenar i es reserven en un plat. — Es pelen i es netegen les remolatxes, les pastanagues i els naps. — Es ratllen amb la part més gruixuda del ratllador. — Es barregen amb el suc de llimona i les pipes torrades. — Es netegen i s’escorren les fulles de canonge. — En un motlle individual untat amb una mica d’oli es va disposant la preparació d’arrels (pasta- nagues, remolatxes i naps) al centre de cada plat. — Es reparteixen les fulles de canonge al voltant.8\n10. CARBASSONS MACERATSIngredients per a 4 persones4 carbassons petits molt tendres4 cullerades soperes d’oli d’oliva1 cullerada sopera de salsa de soja1 cullerada sopera de vinagre balsàmic1 cullerada sopera de sèsampebreElaboració— Es barregen en un bol l’oli, la salsa de soja, el vinagre i el pebre i es baten bé.— En una paella es torra el sèsam fins que comença a saltar i es treu de la paella.— Es netegen els carbassons i es tallen a làmines molt fines.— Es col·loquen els carbassons en una safata i es reparteix l’amaniment pel damunt.— Es deixa a la nevera uns 15 minuts.— S’empolsen amb el sèsam torrat abans de servir. 9\n11. AMANIDA MULTICOLOR Ingredients per a 4 persones 1 enciam trobador 100 g de blat de moro 50 g d’olives negres 2 alvocats 1 pebrot verd 1 tomàquet d’amanir 2 cebes tendres 1 cullerada de postres d’orenga 4 cullerades soperes d’oli d’oliva 1 cullerada sopera de vinagre sal i pebre Elaboració — Es neteja el tomàquet i es talla a daus petits. — Es neteja el pebrot i es talla a quadrats petits. — Es pelen les cebes, es netegen i es tallen a rodanxes fines. — Es pelen els alvocats, es tallen a daus i es reserva un dels pinyols. — En un bol es barregen l’oli, el vinagre, l’orenga, la sal i el pebre. — S’hi afegeix el blat de moro, les olives, el pebrot, el tomàquet i la ceba i es barreja bé. — S’hi afegeix l’alvocat i el pinyol reservat perquè no ennegreixi. — Es deixa a la nevera com a mínim 20 minuts. — Es neteja l’enciam i s’escorre. — Es treu el pinyol de l’alvocat de l’amanida. — En el moment de servir, es col·loquen fulles d’enciam al voltant del plat i al centre l’amanida.10\n12. AMANIDA DE RAVESIngredients per a 4 persones1 enciam llarg petit12 raves tendres250 g de pinya natural pelada150 g de formatge fresc1 cullerada sopera de cibulet picat4 cullerades soperes d’oli d’oliva1 cullerada sopera de melsal i pebreElaboració— Es neteja i s’escorre l’enciam.— Es netegen els raves i es tallen a làmines.— Es talla la pinya a trossos no gaire grossos.— Es trituren 3-4 trossos de pinya i es colen, per treure’n 1-2 cullerades de suc.— Es talla el formatge a daus.— Es disposa l’enciam en una plata i al damunt es col·loquen la pinya, el formatge i els raves.— Es barreja l’oli amb la mel, el suc de pinya, la sal i el pebre.— S’aboca pel damunt de l’amanida.— S’empolsa amb el cibulet. 11\n13. FAVES TENDRES SALTADES Ingredients per a 4 persones 800 g de faves tendres amb beina 500 g de tomàquets madurs 1 ceba grossa 4 grans d’all 1 fulla de llorer 1 brot de farigola 1 /2 got de vi 1 /2 cullerada sopera de pebre vermell dolç 3 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es netegen les faves, es treuen les puntes i es tallen a trossos d’uns 3 cm. — Es pela la ceba i es pica fina. — Es ratllen els tomàquets. — En una cassola es posa a coure la ceba amb l’oli, els alls sencers i el llorer tapat durant uns 5 minuts. — S’hi afegeix el tomàquet, la farigola, sal i pebre i es deixa coure uns 15 minuts. — Es couen les faves en aigua salada bullent uns 15 minuts. — Un cop cuites s’escorren i es posen a la cassola juntament amb el vi. — Es cou uns 5 minuts més i es serveix. Suggeriment Es pot servir amb dos ous durs picats.12\n14. CARXOFES ESCABETXADESIngredients per a 4 persones12 carxofes mitjanes2 pastanagues1 ceba4 tomàquets madurs grossos6 grans d’all3 fulles de llorer1 /2 got de vinagre de vi blanc1 /2 got de vi blanc sec1 got d’aigua1 llimona5 cullerades d’oli d’oliva1 /2 bitxo (opcional)sal i pebreElaboració— Es poleixen les carxofes traient-ne les fulles externes i procurant de deixar-ne només les més tendres. Se’n tallen els troncs i uns 2-3 cm de les puntes. Es tallen a quarts i es posen en remull amb aigua i el suc de la llimona.— Es pelen i es tallen les pastanagues a rodanxes.— Es pela la ceba i es talla fina.— Es pelen els tomàquets i es tallen a trossos.— Es bullen les carxofes al vapor durant uns 8-10 minuts. Un cop cuites es col·loquen en una cas- sola de fang.— En una altra cassola es posa a coure la ceba, les pastanagues i els alls sencers amb l’oli durant uns 10 minuts.— S’hi afegeixen els tomàquets, el llorer, la sal i el pebre i el bitxo i es deixa coure uns 10 minuts més.— S’hi tira el vinagre, el vi i l’aigua i es deixa coure un 1 minut.— S’aboca pel damunt de les carxofes.— Es deixa refredar abans de servir. 13\n15. BLEDES AMB SALSA D’ESPÈCIES Ingredients per a 4 persones 1 kg de bledes 2 cebes 3 grans d’all 200 g de formatge cremós (tipus Philadelphia) 1 /2 got de llet 1 cullerada de postres de “totes espècies” 1 cullerada de postres de coriandre en pols 1 cullerada de cafè de cúrcuma 4 cullerades soperes d’oli d’oliva sal Elaboració — Es netegen les bledes i es tallen a trossos petits. — Es pelen les cebes i es tallen a tires fines. — Es pelen els alls i es tallen a làmines. — En una paella es cou la ceba amb l’oli a foc suau fins que agafa color. — Es couen les bledes al vapor uns 8-10 minuts. — S’afegeixen a la paella els alls i les espècies i es cou 1 minut més. — S’hi afegeix el formatge, la llet i sal, i es cou uns 4-5 minuts. — Es serveix col·locant les bledes a cada plat i, pel damunt, la salsa.14\n16. SOPA FREDA D’ESPÀRRECSIngredients per a 4 persones2 manats d’espàrrecs verds1 /2 de litre de brou vegetal100 g de formatge fresc2 llesques de pa de mig sec1 iogurt1 cullerada sopera de suc de llimona3 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es netegen els espàrrecs i se’n tallen les parts més dures.— Es couen en una paella amb una cullerada d’oli, tapats i a foc suau durant uns 10 minuts. Es deixen refredar.— Es trituren amb el formatge, el pa, l’oli i la meitat del brou.— S’hi afegeix el iogurt, la llimona, sal, pebre i brou fins a aconseguir la textura desitjada.— Es posa a la nevera un mínim d’1 hora abans de servir. 15\n17. SOPA DE LLENTIES AMB PINYA Ingredients per a 4 persones 200 g de llenties pardines 1 ceba 2 grans d’all 200 g de tomàquets madurs 250 g de pinya natural pelada 2 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es posen a coure les llenties amb el triple de volum d’aigua freda. Han de coure uns 35 minuts a partir que arrenca el bull. — Es pela la ceba i es pica. — Es pelen els alls i es piquen. — Es netegen els tomàquets i es ratllen. — Es talla la pinya a trossos. — Es posa a coure la ceba amb l’oli durant uns 5 minuts. — S’hi afegeix el tomàquet i es cou uns 5 minuts més. — S’hi tira l’all i la pinya, sal i pebre i es cou uns 5 minuts. — Passat aquest temps, s’afegeix a les llenties i s’acaba de coure tot junt. Suggeriment Si agrada el picant, es pot afegir un bitxo al sofregit amb la pinya.16\n18. FALS PATÉ DE MONGETES DE COLOR I NOUSIngredients per a 4 persones400 g de mongetes de color cuites80 g de nous pelades2 grans d’all2 llimones1 cullerada de cafè de comí en pols4 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es pelen i es piquen els alls.— Es trituren les mongetes, amb les nous, els alls, el suc de la llimona, l’oli, el comí, la sal i el pebre. S’hi pot afegir una mica d’aigua per millorar la consistència i més suc de llimona, si cal.SuggerimentAquesta preparació es pot servir com un primer plat amb amanida. 17\n19. AMANIDA DE MONGETES DE CONFIT I FETA Ingredients per a 4 persones 400 g de mongetes de confit cuites 100 g de fulles de canonge 2 tomàquets madurs i durs 1 ceba de Figueres petita 200 g de formatge feta 1 gra d’all 1 cullerada sopera de vinagre balsàmic 1 /2 cullerada sopera de mel 3 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es netegen les fulles de canonge i s’escorren bé. — Es netegen i es tallen els tomàquets en forma de grills. — Es pela i es talla la ceba a llesques fines. — Es col·loquen els canonges, els tomàquets, les mongetes i el formatge esmicolat en un bol o safata. — Es prepara l’amaniment barrejant en una tassa l’all picat, la mel, el vinagre, la sal, el pebre i l’oli. — S’amaneix just abans de servir.18\n20. TALLARINES AMB ESPÀRRECS I OLIVES NEGRESIngredients per a 4 persones300 g de tallarines1 manat d’espàrrecs verds2 grans d’all1 got de puré de tomàquet80 g d’olives negres d’Aragó3 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es netegen els espàrrecs i es tallen a trossos d’uns 3 cm.— Es pelen els alls i es piquen.— Es tallen les olives a trossets.— Es salten els espàrrecs en una paella amb oli uns 2-3 minuts i es reserven.— A la mateixa paella es dauren els alls i, un cop daurats, s’hi tira el tomàquet, la sal i el pebre.— Es deixa coure uns 10 minuts.— S’hi afegeixen els espàrrecs i les olives, i es deixa coure 1-2 minuts més.— Es posa a coure la pasta amb abundant aigua salada bullent i una mica d’oli.— Un cop cuita s’escorre i es barreja amb la salsa. 19\n21. ESPAGUETIS PRIMAVERA Ingredients per a 4 persones 300 g d’espaguetis 2 cebes 200 g de formatge fresc 1 /2 cullerada sopera de curri 2 cullerades soperes de mostassa 1 /2 got de llet 3 cullerades soperes de julivert picat 3 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es pelen les cebes i es tallen fines. — Es posen a coure en un cassó tapat amb l’oli calent durant uns 10-15 minuts. — Es posa a coure la pasta amb abundant aigua salada bullent i una mica d’oli. — Un cop la ceba és cuita, s’hi afegeix el curri i es deixa coure 1 minut més. — S’hi afegeix el formatge, la mostassa, la llet, la sal, el pebre i el julivert i es cou 2 minuts més. — Un cop la pasta és cuita, s’escorre i es serveix a cada plat amb la salsa pel damunt.20\n22. AMANIDA TROPICAL D’ARRÒS LLARGIngredients per a 4 persones250 g d’arròs llarg100 g de pèsols250 g de pinya natural2 cebes tendres4 cullerades soperes de panses3-4 cullerades soperes de coco ratllat4 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es posa a coure l’arròs en aigua bullent i salada.— Passats uns 15 minuts s’escorre i es refreda sota l’aixeta.— Es bullen els pèsols en aigua salada uns 7 minuts, s’escorren i es refreden.— Es talla la pinya a trossos.— Es pelen les cebes, es netegen i es tallen a rodanxes fines.— En un bol es barreja l’arròs amb els pèsols, la pinya, la ceba, les panses, el coco, l’oli, la sal i el pebre.— Es pot deixar a la nevera 1 hora abans de servir. 21\n23. TOMÀQUETS FARCITS D’ARRÒS Ingredients per a 4 persones 8 tomàquets mitjans vermells i durs 150 g d’arròs 1 manat d’alls tendres 40 g de pinyons 50 g de panses sultanes 50 g de formatge ratllat 2-3 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es cou l’arròs en aigua bullent i salada uns 15 minuts. — Passat aquest temps, s’escorre i s’escampa en una safata perquè es refredi. — Es netegen els tomàquets i es talla mínimament la part superior. — Es buiden amb l’ajut d’una cullera petita i es col·loquen de cap per avall en una plata. — Es pelen els alls, es netegen i es tallen a rodanxes fines. — Es passen per la paella amb l’oli, les panses i els pinyons, fins que agafin color. — Es barregen amb l’arròs, la sal i el pebre. — S’omplen els tomàquets amb aquesta preparació. — S’hi reparteix el formatge ratllat pel damunt. — Es posen en una plata que pugui anar al forn untada amb oli. — Es couen al forn a 200 ºC durant uns 15 minuts.22\n24. PURÉ DE PATATA AMB HERBESIngredients per a 4 persones800 g de patates2 cullerades soperes d’herbes fresques picades (fonoll, julivert, alfàbrega)6 cullerades soperes d’oli d’oliva o 60 g de mantegasal i pebre blancElaboració— Es pelen les patates, es netegen i es tallen a daus grossos.— Es posen a coure en aigua freda i sal.— Una vegada cuites, s’escorren bé i es passen pel passapurés o s’aixafen amb una forquilla.— Quan el puré ja està fet, s’hi barregen les herbes, l’oli o mantega, la sal i el pebre.SuggerimentAquest puré va bé per acompanyar plats de verdura, de carn o de peix. 23\n25. PATATA AL FORN FARCIDA Ingredients per a 4 persones 4 patates grosses de la mateixa mida 200 g de formatge fresc cremós (tipus Philadelphia) 2 cullerades soperes de cibulet sal i pebre Elaboració — Es netegen les patates i es fan dos talls en forma de creu fins a la meitat de la patata. — Es couen al forn a 200 ºC al voltant d’1 hora i quart o 1 hora i mitja. Es comprova si són cuites punxant el centre. — Es barreja el formatge fresc amb el cibulet, la sal i el pebre. — Una vegada les patates estan cuites, s’hi reparteix el formatge al centre, a la part que s’ha obert amb la cocció. Suggeriment Es poden acompanyar d’una amanida. Amb el formatge, s’hi pot barrejar salmó fumat.24\n26. Segons plats\n27. CONILL AMB PÈSOLS I CARXOFES Ingredients per a 4 persones 1 conill tallat a trossos 1 ceba 4 tomàquets madurs 400 g de pèsols 4 carxofes 4 grans d’all 1 got de vi blanc 1 fulla de llorer 1 brot de farigola 1 llimona 1 got d’aigua 1 /2 cullerada sopera d’orenga 2 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es pela i es pica la ceba. — Es ratllen els tomàquets. — Es poleixen les carxofes traient-ne les fulles externes i procurant de deixar-ne només les més tendres. Se’n tallen els troncs i uns 2-3 cm de les puntes. Es tallen en forma de grills i es posen en remull amb aigua i el suc de la llimona. — En una cassola amb l’oli es posa a enrossir el conill condimentat amb sal i pebre. — Es reserva, i en el mateix oli es cou la ceba, el tomàquet i el vi, durant uns 10 minuts a foc suau. — S’hi afegeix el conill i un got d’aigua i es deixa coure uns 15-20 minuts. — S’hi afegeixen les carxofes i els pèsols i es cou uns 8-10 minuts més.26\n28. CASSOLA DE POLLASTRE I FAVES TENDRESIngredients per a 4 persones1 pollastre mitjà tallat a vuitens800 g de faves tendres desgranades1 ceba grossa3 grans d’all100 g de pernil curat tallat a daus50 g de pinyons1 got d’aigua o brou vegetal2 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebre blancElaboració— Es condimenta el pollastre amb sal i pebre.— Es pela la ceba i pica.— En una cassola s’enrosseix el pollastre amb els alls sencers.— S’hi afegeixen la ceba i les faves, i es deixa coure uns 5 minuts.— S’hi afegeixen els pinyons, el pernil i l’aigua o el brou calent, la sal i el pebre.— Es deixa coure uns 20-25 minuts tapat i a foc suau. 27\n29. FILETS DE GALL DINDI AMB SALSA DE PINYA Ingredients per a 4 persones 4 filets de pit de gall dindi 300 g de pinya natural 2 cebes tendres 2 cullerades soperes d’alfàbrega fresca picada 1 /2 llimona 1 /2 bitxo fresc (opcional) 2 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es talla la pinya a daus molt petits. — Es pelen les cebes, es netegen i es tallen a rodanxes molt fines. — En un bol petit es barregen la pinya, la ceba, l’alfàbrega, el bitxo picat, el suc de la llimona, 1 cullerada d’oli, la sal i el pebre. — Es condimenten els filets amb sal i pebre. — Es couen a la planxa escalfada i untada amb l’oli restant, 2-3 minuts per cada part. — Es disposen els filets al plat o dins una safata amb la salsa de pinya pel damunt. — Es pot servir al moment o fred.28\n30. FILET DE PORC AMB SALSA DE PEBROT VERMELLIngredients per a 4 persones2 filets de porc (300-350 g per filet)2 pebrots vermells4 grans d’all2 llimones1 got de vi negre1 cullerada de postres de pebre vermell dolç6 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es deixa adobar la carn amb sal, pebre, 2 cullerades d’oli i el vi durant 1 hora.— Es netegen els pebrots i s’unten amb oli.— Es posen a coure els pebrots i els alls al forn a 200 ºC durant uns 20 minuts o fins que la pell es socarrima.— Es posen en un recipient tapats una estona.— Quan s’han refredat, es pelen, se’n retiren les llavors i es tallen a trossos.— Es trituren els pebrots amb els alls, el pebre vermell dolç, 2-3 cullerades d’oli, el suc de mitja llimona, la sal i el pebre.— Es couen els filets a la brasa o a la planxa. El temps de cocció dependrà de si agrada més o menys cuit.— Es tallen els filets a talls de 2 cm de gruix.— Es serveixen amb rodanxes de llimona pel damunt i la salsa a part. 29\n31. MUSCLOS GRATINATS AMB VERDURA Ingredients per a 4 persones 1 kg de musclos 500 g de tomàquets 1 pebrot verd 1 manat de cebes tendres 1 porro 2 grans d’all 6 brots de julivert 5 cullerades soperes de pa ratllat 4 cullerades soperes d’oli d’oliva 1 /2 cullerada sopera de pebre vermell dolç sal i pebre Elaboració — Es netegen els musclos. — Es posen els musclos en una olla tapada fins que s’obren, sense necessitat d’afegir-hi aigua. — Es seleccionen les closques amb musclo i es disposen en una safata plana que pugui anar al forn. — Es netegen els tomàquets i es tallen a daus molt petits. — Es neteja el pebrot i es talla a quadrats petits eliminant-ne les llavors. — Es pelen les cebes tendres, es netegen i es tallen a rodanxes molt fines. — Es pela el porro, eliminant-ne la part més verda, es neteja i es talla petit. — Es pela i es pica l’all amb el julivert net. — Es barregen totes les hortalisses i es condimenten amb sal, pebre, pebre vermell dolç i l’oli. — S’omplen els musclos amb aquesta preparació, amb abundància. — S’empolsen amb el pa ratllat. — Es posa la safata al forn, escalfat prèviament a 200 ºC, durant uns 20 minuts, procurant que les hortalisses quedin mig cuites.30\n32. PASTÍS DE BACALLÀ I PATATESIngredients per a 4 persones400 g de bacallà dessalat800 g de patates8 cullerades de maionesa1 cullerada sopera de julivert1 cullerada sopera d’oli d’olivaElaboració— Es pelen les patates, es netegen i es tallen a daus grossos.— Es posen a coure amb el bacallà en aigua bullent.— Una vegada cuites, es treuen els trossos de bacallà.— S’escorren les patates, es passen pel passapuré o s’aixafen amb una forquilla i es deixa refredar.— S’esmicola el bacallà traient-ne les espines i la pell.— Es barreja bé amb les patates.— Un cop s’ha refredat, s’hi barreja la maionesa i el julivert.— S’aboca dins un motlle untat amb oli.— Es deixa refredar a la nevera 1 hora com a mínim.— Es desemmotlla.SuggerimentsEs pot servir decorat amb olives negres, pebrot vermell, tomàquets de cirera i enciam. 31\n33. LLOBARRO AL FORN AMB FONOLL Ingredients per a 4 persones 4 llobarros individuals nets 4 cullerades soperes de fonoll fresc picat 1 llimona 2 grans d’all 1 copa de vi blanc sec 1 /2 got d’aigua 2 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es salen els llobarros i s’unten amb oli. — Es neteja la llimona i la meitat es talla a rodanxes. — Es pelen els alls, es piquen i es barregen amb el fonoll. — Es farceixen els llobarros amb el fonoll i una rodanxa de llimona. — Es col·loquen en una safata que pugui anar al forn. — Es reguen amb el vi, el suc de mitja llimona i l’aigua. — Es couen al forn, escalfat prèviament a 250 ºC, durant uns 20 minuts. — A meitat de la cocció es reguen amb el suc que van fent. Suggeriment Aquest plat s’ha de menjar sortit del forn. Es pot acompanyar de patates i verdures al vapor.32\n34. SARDINES A LA TARONJAIngredients per a 4 persones12 sardines grosses1 taronja grossa3 cebes tendres1 gra d’all6 brots de julivert2 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es netegen les sardines i s’assequen bé.— Es netegen les cebes i es tallen fines.— Es neteja la taronja i es talla a mitges rodanxes fines.— Es fa una picada amb l’all i el julivert.— S’hi afegeixen les cebes, la sal, el pebre i l’oli.— Es farceixen les sardines amb aquesta picada i amb mitja rodanxa de taronja.— Es couen a la planxa calenta uns 3-4 minuts per cada costat. 33\n35. TRUITA DE BLEDES AMB PARMESÀ Ingredients per a 4 persones 500 g de bledes 6 ous 60 g de formatge parmesà ratllat 1 cullerada de cafè de nou moscada ratllada 2 cullerades soperes d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es renten les bledes i es tallen a trossos mitjans. — Es couen al vapor durant uns 5-8 minuts. — Es baten els ous amb la nou moscada, el parmesà ratllat, la sal i el pebre. — S’hi barregen les bledes ben escorregudes. — S’aboca en una paella escalfada amb l’oli. — Es cou fins que s’ha pres la part de sota. En aquest punt, es tomba i es cou per l’altre costat.34\n36. OUS AL FORNIngredients per a 4 persones6 ous1 porro2 pebrots vermells250 g de mongetes verdes1 got de llet1 cullerada sopera de cibulet picat4 cullerades soperes de pa ratllat1 cullerada sopera d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es netegen les mongetes i es tallen en dos o tres trossos.— Es netegen els pebrots i es tallen a tires de la mateixa mida que les mongetes.— Es neteja el porro i es talla a tires de la mateixa mida.— Es posen les mongetes, el pebrot i el porro en una safata o motlle rectangular que pugui anar al forn untat amb oli.— Es baten els ous amb la llet, el pa ratllat, el cibulet, la sal i el pebre.— S’aboca pel damunt de les hortalisses.— Es cou al forn a 190 ºC, durant 25-30 minuts.— Es serveix tallat a trossos. 35\n37. ROTLLES DE TRUITA Ingredients per a 4 persones 4 ous 4 fulles grosses d’enciam trobador 1 pebrot escalivat 200 g de formatge fresc cremós (tipus Philadelphia) 1 cullerada sopera d’herbes aromàtiques (orenga, farigola, cibulet, alfàbrega...) 2 cullerades d’oli d’oliva sal i pebre Elaboració — Es neteja l’enciam. — Es talla el pebrot a quadrats petits. — Es barreja el formatge amb les herbes, el pebrot, la sal i el pebre. — Es fan 4 truites rodones d’un ou cada una. — A sobre de cada truita, s’hi posa una fulla d’enciam i es reparteix la preparació del formatge pel damunt, sense arribar als costats de la truita. — S’enrotlla cada truita, i amb una ganivet ben esmolat se’n tallen rodanxes de 2-3 cm de gruix. — Es van disposant a cada plat. Suggeriment Es poden acompanyar d’amanida de patata o verdures al vapor.36\n38. REMENAT DE PEBROTS DE COLORSIngredients per a 4 persones6 ous1 pebrot vermell1 pebrot verd1 pebrot groc1 cullerada sopera de romaní picat150 g de formatge de cabra2 cullerades soperes d’oli d’olivasal i pebreElaboració— Es netegen els pebrots, se’n treuen les llavors i es tallen a quadrats petits.— Es salten en una paella amb sal i l’oli uns 3 minuts.— Es baten els ous amb el romaní, la sal i el pebre.— S’aboquen els ous a la paella i es remena fins que ha pres.— Es reparteix el remenat dins de cada plat amb el formatge esmicolat pel damunt. 37\n40. FRUITA GRATINADAIngredients per a 4 persones1 plàtan2 kiwis1 /2 pinya natural1 pera4 maduixots2 clares d’ou2 cullerades soperes de sucreElaboració— Es renten bé la pera i els maduixots.— Es pelen el plàtan, els kiwis i la pinya.— Es tallen totes les fruites a trossos.— Es posen en una safata que pugui anar al forn.— Es munten les clares a punt de neu amb 1 cullerada sopera de sucre.— S’estén pel damunt de la fruita.— Es tira la resta del sucre pel damunt.— Es gratina fins que es dauri. 39\n41. SOPA DE FRUITES DEL BOSC Ingredients per a 4 persones 400 g de maduixots 200 g de fruites del bosc (maduixetes, gerds, aranyons...) 100 g de sucre 1 /2 got de vi negre Elaboració — Es netegen totes les fruites. — Es posen en una cassola amb el vi i el sucre. — Es fa bullir uns 10 minuts a foc suau. — Es deixa refredar i es passa a la nevera. — Es serveix en copes individuals. Suggeriment Es pot acompanyar amb 2 cullerades de crema amb gust de vainilla per copa i unes galetes esmicolades.40\n42. AMANIDA DE FRUITESIngredients per a 4 persones2 préssecs2 pomes2 kiwis4 maduixots1 taronja1 llimona4 cullerades soperes de rom5 cullerades soperes de sucre5 cullerades soperes d’aigua1 cullerada sopera de licor de taronjaElaboració— Es netegen la llimona i la taronja, i se’n ratlla la pell.— En un bol es posa la ratlladura de la llimona i de la taronja, el suc de la taronja, el sucre, l’aigua, el rom i el licor.— Es bull durant 3 minuts i es deixa refredar.— Es netegen els préssecs, les pomes i es tallen a daus.— Es renten els maduixots i es tallen per la meitat.— Es pelen els kiwis i es tallen a rodanxes.— Es barregen les fruites amb el xarop i es deixen a la nevera uns 20-30 minuts abans de servir. 41\n43. PAPILLOTA DE PLÀTAN Ingredients per a 4 persones 4 plàtans 2 cullerades soperes de sucre morè 1 cullerada de cafè de canyella en pols 4 cullerades soperes de rom Elaboració — Es pelen els plàtans i es tallen en 2 meitats pel llarg. — Es tallen 4 trossos de paper d’estrassa o d’alumini. — Al damunt de cada paper es posen les 2 meitats de plàtan, una mica de sucre i canyella i una cullerada de rom. — Es tanquen els fulls de paper fent una bossa. — Es porten al forn, prèviament escalfat a 210 ºC, durant uns 10 minuts. — Es serveix obrint les bosses al plat. Suggeriment Es pot acompanyar amb una bola de gelat de xocolata.42\n44. GRATINAT DE CIRERESIngredients per a 4 persones700 g de cireres3 cullerades soperes de sucre3 ous50 g de farina1 /2 got de llet200 ml de formatge fresc1 cullerada sopera de sucre en polsElaboració— Es netegen les cireres i se’n treu el pinyol.— Es col·loquen en una plata que pugui anar al forn.— S’empolsen amb 1 cullerada de sucre.— En un bol es baten els ous amb el sucre restant.— S’hi afegeix la farina i es segueix batent.— S’hi afegeix la llet i el formatge.— S’aboca aquesta preparació pel damunt de les cireres.— Es posa la plata al forn, escalfat prèviament a 190 ºC, durant uns 35-40 minuts.— Es pot servir fred o tebi empolsat amb el sucre en pols. 43\n45. GELAT DE LLIMONA Ingredients per a 4 persones 1 /2 litre de llet desnatada 3 llimones 175 g de sucre Elaboració — Es posa la llet a escalfar amb el sucre i la pell de les llimones. — Es deixa refredar. — Es treuen les pells de llimona. — S’hi afegeix el suc de les llimones. — S’aboca en un recipient poc fondo i es posa al congelador. — Passada 1 hora es remena amb una forquilla. — Es torna posar al congelador, i passades 1-2 hores es passa per la batedora. — Abans de servir es pot tornar a batre per trencar els cristalls.44\n46. Àrea de Salut Pública i ConsumDiputació de BarcelonaÀrea de Salut Pública i ConsumPg. de la Vall d’Hebron, 17108035 BarcelonaTelèfon 934 022 145Fax 934 022 491www.diba.cat/consum


Villarejo i el col·lapse estatal, per Gonzalo Boye\nVillarejo i el col·lapse estatal\nMadrid. Divendres, 14 de gener de 2022. 05:30\nEl judici que s'està celebrant contra l'excomissari José Villarejo i d'altres algun dia serà analitzat amb una perspectiva més àmplia i es considerarà un punt d'inflexió sobre el deteriorament sistèmic pel qual fa anys que s'enfonsa Espanya i això perquè no es tracta tant del que diu o deixa de dir Villarejo, sinó del que realment s'està jutjant, que no crec que siguin tant les seves accions com el que representen, encara que ningú no estigui disposat a admetre-ho. M'explicaré.\nA cap país del nostre entorn no veurem un judici d'aquestes característiques. Soc dels que creuen que a tots els països hi ha aparells i dinàmiques tèrboles o poc confessables, però mai no les veurem en un judici d'aquestes característiques, perquè les confrontacions entre membres i sectors dels diferents grups que componen el que es pot denominar deep state de qualsevol país seriós es resolen de manera molt diferent. No dic que es resolguin més bé o més malament, però, sens dubte, no en una sala de judici.\nEn qualsevol cas, i en vista de tot el que s'està dient en aquest procediment, hi deu haver força serveis secrets estrangers que es deuen estar fregant les mans mentre segueixen el judici perquè s'hi estan posant en evidència moltes dades que, evidentment, no només afecten la seguretat de l'Estat, sinó, també, la credibilitat internacional i la dinàmica operativa que guien les accions de la intel·ligència espanyola en diversos països. Actuacions al Marroc, a Síria, a diversos països d'Europa, l'Àfrica, Llatinoamèrica o l'Orient Mitjà, etc., etc., etc., que, sens dubte, interessen als serveis estrangers.\nDit això, és evident que de tot el que diu Villarejo hi ha una part que és certa, una altra que no ho és del tot i, finalment, una altra que no ho és. El problema, el de Villarejo, és la complexitat de poder distingir en quina de les categories s'ha d'incloure cada una de les seves manifestacions i, per a això, el millor seria que, una vegada per sempre, l'excomissari aporti les proves que tingui dels temes que, realment, són certs.\nI és que Villarejo no només s'enfronta a un tribunal, sinó, també, a l'erràtica estratègia que ha seguit al llarg d'aquests anys i a una hàbil campanya d'instal·lació d'un relat molt concret segons el qual "el que diu Villarejo és irrellevant perquè no és cert" o "Villarejo menteix, no se li ha de fer cas". Aquestes semblen ser les consignes dirigides a molts mitjans que, de forma molt sistemàtica, tendeixen a desqualificar qualsevol cosa que digui l'excomissari.\nEn el cas de Villarejo les coses no són ni blanques ni negres, les persones no són ni bones ni dolentes. Es tracta d'un procés tan policromàtic que pretendre veure-ho d'una o una altra manera no és més que manipular la realitat, no voler veure-la o, simplement, provar d'ocultar l'autèntica dimensió de tot el que està explicant.\nAbsolutament res del que fa dies que declara Villarejo no pot ser descartat o assumit, sinó que ha de ser una base sobre la qual exigir-li proves i servir per obrir les investigacions corresponents\nPer això, els qui pretenen fer-nos creure que tot el que diu Villarejo és mentida haurien de tenir present, per exemple, que va ser ell qui va començar l'atac contra l'emèrit (o va revelar part dels seus draps bruts). El resultat el coneixem tots i la realitat li ha donat la raó.\nIgualment, els qui pretenen fer-nos creure que tot el que diu Villarejo és cert haurien de tenir present, per exemple, que al seu dia va dir que alguns magistrats del Suprem havien format part del Tribunal d'Ordre Públic (el temut TOP) i això no va ser així.\nEn resum, res, absolutament res del que fa dies que declara no pot ser, ab initio, descartat o assumit, sinó que ha de ser una base sobre la qual, primer, exigir-li proves i, segon, servir per obrir les corresponents investigacions... caigui qui caigui.\nCom ja he dit i a risc de resultar reiteratiu, molts mitjans de comunicació, seguint el que sembla ser un relat ben distribuït i en curs d'instal·lar-se, pretenen fer-nos creure que tot, absolutament tot, és una ideació de Villarejo. I això no és així, però no implica que tot sigui cert.\nSobre alguns temes és clar que sap coses molt rellevants, de fet, està bastant documentat que va participar, en certa mesura, en una sèrie d'operacions o accions il·legals i encobertes que, en uns casos, s'han judicialitzat i, en d'altres, s'han ocultat, però, en tot cas, són rellevants per la quantitat de vides que s'han vist afectades per aquest tipus de dinàmiques.\nNo tinc cap dubte de la implicació de Villarejo i del seu arxienemic, un altre comissari de policia que alguns presenten com un heroi sense ser-ho, en la denominada Operació Catalunya, i seria de gran utilitat que, una vegada per sempre, aporti proves de què, com i qui la van dur a terme, però, sobretot, per compte de qui es van fer aquestes actuacions tan il·lícites. El mateix s'aplica a altres casos als quals ha anat fent menció aquests dies.\nVillarejo, que sap el que fan les clavegueres de l'Estat, ha deixat al descobert que en la repressió contra els enemics de l'Estat, bascos i catalans inclosos, no hi ha hagut límits\nTambé seria d'interès que aportés les proves sobre alguns temes que ha esmentat i esquitxen personatges molt importants i rellevants de l'escena política i judicial espanyola, perquè, almenys, tots siguem conscients de les peculiaritats morals dels qui manen tant a Espanya.\nPer exemple, seria molt important saber, però sobretot provar, si en la lluita contra ETA l'Estat es va nodrir de fons procedents d'activitats criminals, també si les va permetre i va encobrir. Igualment, caldria saber en quines altres situacions aquesta ha estat la dinàmica de finançament i gestació de les operacions del deep state en contra dels "enemics de l'Estat".\nTambé seria important conèixer com i en quins casos, s'han elaborat, expressament, dossiers, informes i atestats que han servit per incriminar persones a les quals interessava enfangar, posar una trampa o simplement treure de circulació per la via de criminalitzar-los. De les seves paraules es desprèn que fa dècades que estem sotmesos a aquest tipus d'actuacions. Quantes vides s'han vist arruïnades per aquestes dinàmiques criminals?\nD'aquest tipus de dinàmiques en sé molt, perquè ja em van costar 8 anys de presó, com, davant de testimonis, se m'ha reconegut i, ara, em continuen amargant la vida partint d'aquest tipus d'actuacions il·legals, concertades i gestades des de les catacumbes de l'Estat amb els diners de tots nosaltres.\nDe tota manera, juntament amb provar les que són certes ―que això correspon a Villarejo―, a l'Estat li correspon posar tots els mitjans disponibles per aclarir aquelles que no ho són, és a dir: si s'afirma que en determinats temes Villarejo menteix, llavors hauria de ser prioritari, per a l'Estat, demostrar aquesta falsedat i, en aquesta línia, no hi ha res millor que l'absoluta transparència.\nDesprés de les declaracions de l'excomissari, no tinc cap dubte que l'excusa dels "secrets d'estat" és excessivament feble com a parapet per no investigar temes que, si arribessin a ser certs, serien de tal gravetat que el més intel·ligent és aclarir els dubtes i demostrar que no són certs.\nEn qualsevol cas, es decideixi el que es decideixi, sobre la millor manera d'abordar els temes declarats per l'excomissari, el que és innegable és que Villarejo, que sap el que fan les clavegueres de l'Estat, ha deixat al descobert que en la repressió contra els enemics de l'Estat, bascos i catalans inclosos, no hi ha hagut límits i, davant això, no s'hi pot posar terra sinó llum, perquè els estats democràtics no poden viure en el dubte permanent, sinó en la certesa necessària, sigui quina sigui.


Més Deltebre-ERC fa balanç de les eleccions municipals i es presenta com una oposició útil i constructiva - EbreDigital.cat\nMés Deltebre-ERC ha organitzat aquest dijous passat una assemblea oberta a la ciutadania per tal d’analitzar el primer any com nou actor polític a Deltebre; la passada campanya electoral i els resultats; i dels objectius d’aquesta propera legislatura on els republicans seran el primer grup de l’oposició.\nDavant d’un centenar de veïns, els republicans han analitzat el resultat del passat 26 de maig. Un resultat, que els republicans consideren molt positiu, atenent el context polític i el seu recent passat carregat de dificultats. Un anàlisi que segons el candidat i regidor electe, Joan Alginet, “ha comportat un augment de vots respecte el 2015 de 1252 vots. S’ha passat també d’un 11,94% de percentatge de vot el 2015 a un 30,39% el 2019. Un 18,45% més, esdevenint un dels augments de percentatge de vot més alts de les Terres de l’Ebre”. A més, la candidatura republicana va ser la que més va augmentar de vots respecte el 2015 i la única que va augmentar de vots a totes les taules electorals del municipi.\nUn escenari que tot i ser molt positiu com a punt de partida, ha estat insuficient com a conseqüència de la majoria absoluta d’Enlairem Deltebre i que situa els cinc regidors de Més Deltebre-ERC a l’oposició i, per tant, com a alternativa de govern. Un paper, que el candidat republicà ha expressat que serà “igual de digne i d’útil per al municipi”.\nDe fet, els republicans, després d’haver-ho consultat a les seves bases, optaran per presentar candidatura a l’alcaldia aquest dissabte i votar-se ells mateixos, com un doble missatge. En primer lloc, per compromís amb els quasi dos mil votants que van tenir, i per demostrar des del primer dia que són l’alternativa al govern d’Enlairem Deltebre.


La Marxa 100% Tondo estrena nou recorregut | Federació Catalana de Ciclisme\nLa Marxa 100% Tondo estrena nou recorregut\nEl proper 22 i 23 de setembre tindrà lloc la vuitena marxa cicloturista 100% Tondo, en homenatge a Xavi Tondo, el ciclista professional resident a la Garrotxa, que va morir al maig del 2011. Una cita única que sempre aplega ciclistes professionals, aquest any ja hi ha confirmats la presència de Purito Rodríguez i Marc Soler.\nEl dissabte 22 de setembre a les cinc de la tarda es celebrarà la V cursa infantil Tondo Kids. Es tracta d’un recorregut urbà de 900 metres on hi participaran nens i nenes d’edats compreses d’entre 5 i 12 anys (de prebenjamins a infantils), i puntuable per a la Copa Catalunya de carretera. Els ciclistes donaran diferents voltes en funció de la categoria, des de 2 voltes els més petits fins a 20 els infantils. La primera sortida està prevista a les 16h de la tarda. Les inscripcions es poden fer en aquest enllaç i també n'hi haurà el mateix dia presencialment.\nEl diumenge dia 23 tindrà lloc a les 9 del matí la VIII Marxa 100% Tondo mantenint les dues modalitats, la marxa llarga i la marxa curta, però estrenant nou recorregut. La volta llarga tornarà a anar a Castellfollit de la Roca però aquesta vegada direcció Oix, Beget, Rocabruna i uns ports seguits que posen les cames a prova dels més preparats, per sortir a la nacional que torna cap a Camprodon, Sant Pau de Segúries i segueix per una carretera fantàstica de la Vall del Bac i on només els ciclistes com en Xavi, de la zona, utilitzaven per acabar els seus entrenaments més durs. Amb aquest canvi de recorregut es vol fer conèixer la diversitat de carreteres poc transitades i boniques que hi ha a la Garrotxa i que va ser un dels factors que van fer que en Xavi finalment es quedés a viure a la comarca. Amb la particularitat que el nou recorregut acabarà a Sant Joan les Fonts amb 144 km i 2.637 metres de desnivell, fent que la marxa esdevingui circular, enlloc d’acabar a Vallter com en les anteriors edicions.\nLa volta curta sortirà de Sant Joan les Fonts i baixarà cap a Banyoles, pel costat del llac, un indret on quasi cada dia en Xavi anava a fer el cafè. Seguidament es pujarà per Santa Pau, lloc reservat ens els seus entrenaments, ja fos per fer unes sèries de força o bé per acabar pujant a ritme i esprintar al final, al peu del volcà de Santa Margarida. Per acabar, es passarà per Olot fins a arribar de nou a Sant Joan les Fonts, havent completat els 68 kms amb 980 metres de desnivell.\nLes inscripcions estan obertes a la pàgina web oficial www.100x100tondo.com. Com a regal enguany s’obsequiarà cada ciclista amb una samarreta tècnica amb l’eslògan “I can I will”. L’any passat hi van participar prop d’un miler de corredors i aquest any s’espera consolidar la xifra.


Terratrèmol a Christchurch\nCasa / Notícies / Terratrèmol a Christchurch\nTerratrèmol a ChristchurchPublicat el: 02-9-2012 Amb: 0 Comentaris Publicat per: CES\tVeure aquest vídeo i veure un terratrèmol M5.2 enviar ones sísmiques a través de Christchurch, Nova Zelanda a l'octubre 4, 2010. Els cercles mostren la ubicació d'estacions sísmiques que registren l'esdeveniment, fins i tot 118 Sensors i QCN 29 Geonet estacions. Els colors indiquen la intensitat de la vibració de la terra, mesurat aquí com acceleració, amb gris indica que no hi ha agitació i de color vermell brillant que indica la més intensa sacsejada durant l'esdeveniment. L'acceleració màxima mesura a les estacions era de 1 m / s / s, o aproximadament 10% de la força de gravetat.\nLa traça a la part inferior és un tipus d'un sismograma que mostra l'energia alliberada en funció del temps. El primer augment petit en l'energia és quan l'ona P arriba a l'estació i el salt gran de l'energia es produeix quan la major amplitud de l'ona S arriba. Vostè pot veure que no es continua agitant a través de Christchurch 20-30 2, aquesta energia sísmica tarda es coneix com coda. És a causa de les reverberacions de les ones a terra relativament solt que està construït sobre Christchurch. Aquest terratrèmol va ser una de moltes rèpliques registrades tant per la xarxa permanent de Nova Zelanda, Geonet, i sensors temporals QCN. Aproximadament 180 QCN sensors van ser instal · lats després del terratrèmol de M7.1 Darfield que es va produir al setembre 3, 2010. Atès que el sisme principal ha hagut centenars de menor, Però les rèpliques que danyen tan grans com M6.3. La xarxa QCN registrar els esdeveniments que van des M2.6 – M6.3.\nVisualització de moviment de terra:\nCategories: Agafa aquest bloc Nova Zelanda sensor (Re)distribució\nQCN en 2012 Simposi Internacional de Xarxes i núvols


Sepulcres de Sant Pere de Besalú i alguns dels seus personatges.\nBrowse: Home / 2022 / maig / 06 / De la mort enllà no es pot passar\nrondaller / 6 maig 2022 / Leave a comment / El detall, La Garrotxa\nEls sepulcres de Sant Pere de Besalú (la Garrotxa).\nAllà pel segle X, Besalú era capital de comtat. És en aquest important indret que es funda el monestir de Sant Pere als afores de la ciutat.\nEra un moment d’expansió de l’orde dels benedictins que, a més, comptava amb bons padrins com el comte de Besalú que, mira tu per on, era a més el bisbe de Girona. Abans això passava.\nPer si no hi havia prou, el comte anà a Roma i aconseguí que el papa s’involucrés amb el monestir.\nVa arribar un moment que l’abat de Sant Pere de Besalú esdevingué la primera autoritat de la vila, fins i tot amb jurisdicció criminal. És quan es dugueren a terme grans reformes al conjunt.\nInterior de Sant Pere.\nPerò la glòria passa i a partir del segle XV el monestir inicià un període de decadència del qual, exceptuant un breu parèntesi, ja no es va recuperar. L’estocada final va venir tres segles després, per part de les tropes franceses, que van deixar els edificis fets una coca.\nLa plaça que hi ha al costat de l’església, havia estat un claustre i, molt abans, un cementiri. Una excavació arqueològica va treure a la llum diversos enterraments, fins i tot a la plaça del davant del temple.\nAlgunes tombes havien estat reaprofitades per a altres difunts o bé utilitzades com a ossera. Ara ens aturem per veure algunes de les desgastades, però interessants lloses sepulcrals que hi ha al paviment de l’interior de l’església.\nEn primer lloc, fixa’t com la majoria de sepulcres de Sant Pere de Besalú presenten un crani. Representa el fet que la mort és inevitable i ens fa iguals -la vida és un altre tema-.\nAquest símbol sembla que es va originar durant les croades, entre els segles XI i XIII. Les croades eren aquelles campanyes mig militars i mig religioses, promogudes pel papat per recuperar Terra Santa del poder musulmà.\nDoncs bé, el crani amb les tíbies se l’estampaven alguns exèrcits, probablement, com una manera de terroritzar els enemics i anunciar la victòria sense témer la mort.\nDe fet, una llegenda assegura que el crani i les tíbies eren els ossos del gran mestre templer Jackes de Molay.\nQuan aquest orde va ser prohibit i Molay rostit a la foguera, els seus companys prengueren els seus ossos i els convertiren en l’ensenya de la nova activitat dels templers a partir d’aquell moment: la pirateria!\nQuedar-se de pedra.\nDe França vingueren\nUn dels primers personatges il·lustres que descansen als peus de l’altar és en Francesc Garraver.\nEls Garraver eren un important llinatge de Perpinyà, emparentat amb la igualment influent família Fontanella de la Garrotxa.\nNascut el 1594 (altres fonts citen 1597), havia estat capellà a Elna. Quan va ser abat de Besalú va realitzar rellevants obres als edificis i als claustres. D’altra banda, s’encarregà personalment de la formació de Benet Fontanella, qui el succeiria en una meteòrica carrera -religiosa i política-.\nEl 1597 el papa Climent VIII li concedí, a ell i als seus successors, l’ús de les insígnies pontificals, com per exemple, la mitra i l’anell. Tingues en compte que eren símbols d’autoritat, generalment reservats per als bisbes.\nObserva l’escut gravat a la llosa. Dins l’heràldica eclesiàstica, el barret i els dos cordons amb sis borles cada una signifiquen que va ser abat (en altres casos també s’utilitzen per a un bisbe).\nAl centre apareix l’escut del cognom Garraver, que consta de tres plantes. A la part inferior hi ha l’inevitable crani.\nLa família del cavaller\nPer tal de seguir una cronologia, el següent dels sepulcres de Sant Pere de Besalú el trobem a l’exterior, on hi ha una bonica inscripció realitzada el 1345.\nEl text, amb una preciosa tipografia gòtica, ens diu que aquest és el sarcòfag del matrimoni Bernat i Gueralda de Sant Romà on, a més, també reposen els fills Bernardí i Ramon.\nL’escut familiar apareix repetit a les cantonades i, encara que no t’ho sembli, representa un sol i no una estrella.\nLa família d’aquest cavaller tenia un cèntric casal al carrer Major de Besalú. Per alguna raó que desconec, tan sols una generació dels Sant Romà va viure aquí, fins que s’extingí i l’habitatge va passar a altres propietaris.\nA les xarxes he descobert diverses mencions de Bernat de Sant Romà. Tanmateix, no em queda clar si tots són la mateixa persona o bé diverses amb el mateix nom.\nPer exemple a finals del segle XIV un Bernat de Sant Romà era teòleg i monjo a Poblet i més tard esdevindria abat de Rueda, a Valladolid.\nBenet de Sant Romà.\nEl ciutadà honrat\nSeguidament tornem a l’interior. En una paret descobrim una llosa amb un llarg escrit que sembla completament ignorat a les xarxes. Les meves nocions de llatí són poc menys que elementals, però m’ha semblat deduir que és un recordatori, probablement per la defunció d’un tal Pere Girgós que va tenir lloc el 1538.\nL’escut dels Girgós apareix a la part inferior, representat per dos ossos. Envolta el conjunt una sanefa on, a més del crani, hi ha diversos elements pontificals. Tot i que va haver-hi un altre personatge amb el mateix nom -un mossèn-, penso que per la data es pot tractar d’un ciutadà honrat de Barcelona.\nCiutadà honrat era un títol aristocràtic creat per la Corona d’Aragó durant l’edat mitjana i que va tenir una gran importància, especialment a Barcelona, on gaudia de certs privilegis.\nProbablement per això, Pere Girgós va ser dues vegades Conseller en Cap d’aquesta ciutat, va prendre part a les Corts i va pertànyer al Síndic de Barcelona.\nEl darrer gran reformador\nDurant els deu anys que, al segle XVIII, l’Antoni Ameller i Montaner va ser abat de Sant Pere, el monestir va conèixer un breu ressorgiment. Va fer edificar la nova abadia i es van realitzar nombroses reformes. Les tropes franceses s’encarregaren de saquejar i destruir-ho tot anys després. La desamortització del segle XIX va acabar de malmetre el conjunt.\nA la seva sepultura apareix l’escut familiar envoltat dels símbols distintius del càrrec d’abat. A la part inferior pots veure la mitra i el bàcul, les insígnies pontificals que he comentat abans. Damunt l’inevitable crani llegim Omnia mors aequat, que vol dir que la mort tot ho iguala.\nAbat Antoni Ameller.\nPer acabar, hi ha més sepulcres de Sant Pere de Besalú escampats pel paviment. De fet, d’alguns tan sols resta un o dos petits fragments on es pot llegir una data, part d’un text o un escut. Si esbrino alguna cosa més, te l’explicaré.\nSituació: plaça del Prat de Sant Pere. Besalú\nLa pairalia Ferrer Noguer de Besalú, per M. del Pozo\nExcavacions al claustre de l’antic monestir de Sant Pere a Besalú, per Ll. Palahí i D. Viró\nMonasterio de Sant Pere de Besalú, per Arnaugir i G. Boto\nSant Pere de Besalú: larutadelesduesabadies.wordpress.com – enciclopedia.cat – bisbatgirona.cat\nSignificat del crani: simbolosysignificados.blogspot.com\nEls monestirs gironins, una història centenària, per A. Masoliver\nEl Tractat dels Pirineus i el patronat eclesiàstic, per I. Fernández\nHeràldica eclesiàstica: fuenterrebollo.com\nInsígnies pontificals: protocolo.org\nBernat de Sant Romà: Catàleg de monestirs catalans, per E. Zaragoza, pàg. 234\nCiutadà honrat: wikiwand.com\nAntic Hospital de Sant Julià de Besalú\nLleons de la façana de Sant Pere de Besalú\nNou viaducte de Besalú\nEtiquetes: Antoni Ameller i Montaner, Bernat de Sant Romà, Besalú, calavera, enterrament, església de Sant Pere, Francesc Garraver, Garrotxa, llosa sepulcral, Pere Girgós, sepulcre, tomba\n← Anuncis de paret (3)\nDecorant el portal →


El Centre d’Estudis Joan XXIII de Bellvitge, premiat pel Cercle d’Economia | Catalunya Religió\nEl Centre d’Estudis Joan XXIII de Bellvitge, premiat pel Cercle d’Economia\nPer Catalunya Religió. Ds, 17/04/2010\nEl Centre d’Estudis Joan XXIII de Bellvitge de la Fundació Jesuïtes Educació ha estat el guanyador del Premi Ensenyament 2010 de la Fundació del Cercle d’Economia. En quart lloc ha quedat el Col·legi Claret de Barcelona.\nEl centre del jesuïtes ha estat el primer entre els 12 projectes presentats centrats en la incidència educativa en aspectes com l’acollida de nouvinguts, la inserció dels alumnes en el món laboral, la renovació dels mètodes d’ensenyament-aprenentatge o la integració del centre en el territori.\nDel Centre d’Estudis “Joan XXIII”, situat a L’Hospitalet de Llobregat, el jurat ha valorat “que treballa per donar una educació de qualitat a tots els seus alumnes, objectiu que es reflecteix en les elevades cotes d’èxit que aconsegueix en tots els nivells educatius. El centre, plenament integrat en el seu entorn, vetlla pels alumnes que opten per iniciar estudis superiors, pels que segueixen estudis de formació professional i també per aquells que opten per incorporar-se al món laboral. El projecte presentat es basa en una acció tutorial que fa un seguiment molt acurat dels alumnes de Formació Professional, que obtenen unes elevades taxes d’ inserció laboral i de continuació dels estudis. Aquest projecte és especialment significatiu i pot servir d’exemple en un moment en què hi ha un acord unànime respecte a la reforma de la Formació Professional, per tal de convertir-la en una peça clau del nou model productiu que el país necessita”. Aquest reconeixement de la Fundació del Cercle d’Economia està dotat amb un premi de 25.000 euros.\nEl segon premi ha estat per l’Escola “La Sínia” de Vic que “ha plantejat alternatives originals i flexibles per integrar els alumnes nouvinguts, actuant també sobre l’entorn sociofamiliar dels alumnes i obrint-se a les entitats del barri i de la ciutat, de manera que l’escola no només és un centre educatiu, sinó també un referent per al seu entorn”. I el tercer premi ha estat per l’Escola “El Roure Gros” de Santa Eulàlia de Riuprimer pel projecte “Conèixer, descobrir i aprendre junts a través de la ciència” que segons el jurat és una “experiència que supera les inèrcies uniformistes de l’escola de l’època industrial i anticipa un tipus d’educació vinculada a la societat del coneixement”.\nL’escola dels missioners claretians a Barcelona, el Col·legi Claret, ha estat finalista i el jurat ha valorat molt positivament la proposta pedagògica del centre “conjugant la continuïtat del caràcter propi del centre amb la innovació pedagògica, està duent a terme un Pla Estratègic de millora de la qualitat educativa. Aquesta millora es planteja sense recursos extraordinaris, només comptant amb les escasses dotacions de pressupost i de professorat de què disposa el centre. El Pla té com a objectiu principal millorar la taxa de graduats d’ESO. Entre les actuacions endegades per assolir-los destaquen la formació i la coordinació dels equips docents, així com l’avaluació dels professors per part dels alumnes. Els resultats obtinguts, mesurats a través d’indicadors, són clarament exitosos, ja que en els darrers set cursos la taxa de graduació a Quart d’ESO ha passat del 80 per cent al 96 per cent dels alumnes, taxa que es situa molt per sobre de la mitjana de Catalunya”.\nEl jurat del Premi està format per Carlos Cuatrecasas, Vicenç Oller, Salvador Alemany, Sara Blasi, Adriana Casademont, Antón Costas, Pepa Domingo, José Manuel Lara, Carles Mata, José Luis Oller, Joaquim Prats, Josep Ramoneda, Francesc Santacana i Joan Estruch. Del conjunt de les opcions presentades, destaquen que “les experiències endegades per aquests centres no només són excel·lents en sí mateixes, sinó que poden esdevenir punts de referència per a la resta de centres educatius de Catalunya, com a models a seguir per l’actitud emprenedora i la professionalitat amb la que han estat capaços de resoldre situacions que de ben segur són comunes a molts altres centres educatius”.\njesuïtes, Col·legi Claret, claretians, Cercle d'Economia, Centre d'Estudis Joan XXIII


avensdelpalau.cat: VETERANS PALAU 0 – VETERANS BELLPUIG 0\nVOLEN ELS PRIMERS 2 PUNTS DEL FORTÍ DEL MUNICIPAL DE SANT ROC, EN UN PARTIT DE MÀXIMA IGUALTAT\nEmpat a zero en un partit de màxima igualtat, on els nostres van tindre les seves oportunitats, però un bon Bellpuig va marxar amb un punt, volen els primers dos punts del fortí del Municipal de Sant Roc, tot i això, els nostres continuen aspirant a tot.\nEls Veterans del Palau o el Palau Legends o l’Imserso Team es presenta al Municipal de Sant Roc amb la següent alineació: Piqué, Bertran, Joan Serrano, Peruchet, Jacint, Txus Palau, Jordi Baró, Lluís, Albert Mayoral, Màxim i Gerard, quedant a la banqueta Ramon Jové, Carlos Cortés i Oriol Camps.\nComplicat partit el disputat el diumenge, davant un rival que ja ens va guanyar al partit de la primera volta, un Bellpuig que vol aspirar a la copa, i que sempre ens complica la vida.\nPartit sota la boira, on fins i tot es va necessitar l’ajuda de la llum artificial, va ser un partit disputat, amb moltes precaucions defensives, on les defenses es van imposar a les davanteres, el Palau amb dèficit de centrals, va haver de posar al “kaiser” Joan Serrano de central, deixant la clau del joc del mig del camp al recuperat Gerard Nabau.\nEl Palau va tindre les primeres ocasions per part del Màxim i “la Roca” Mayoral, però costava molt arribar amb superioritat a l’àrea del Bellpuig, per la teranyina defensiva que ens va preparar el nostre rival.\nAl Bellpuig també li costava arribar a l’àrea del Palau, sobretot per la gran feina del Peruchet i “l’esmoladora” Bertran, que hi eren a totes, amb empat a zero arribem al final de la primera part.\nLa segona part també ha estat molt disputada, però igualment molt igualada, on el partit s’anava animant a mesura que la boira s’aixecava.\nAl minut 73 hi ha la millor ocasió del Palau, on en una mateixa jugada hi va haver fins a 2 pals i una pilota treta de sota la línia, la més clara del partit, i on va estar la victòria, però anem amb la pólvora molla, i ja fa dos partits que no marquem.\nEl partit continua amb la màxima igualtat, i si algú marca s’emporta els tres punts, però era un partit d’empat, final del partit i just repartiment de punts.\nEl Palau continua tercer amb 30 punts, en zona de promoció d’ascens i copa, però hem perdut coixí de punts amb el cinquè classificat que ara el tenim a tan sols dos punts, per tant ja no es poden deixar més punts pel camí, perquè tots els equips de dalt van guanyant punts.\nDestacar la victòria del nostre darrer rival, el Pardinyes, que ha guanyat al camp del líder per un contundent 1-4, i ha deixat les seves credencials com aspirant a l’ascens, després d’aquesta darrera victòria i la victòria davant els nostres l’anterior diumenge.\nDiumenge vinent el clàssic, el derbi dels derbis, el Palau visita el poble de l’altra banda de l’autovia, un partit de la màxima, on hi ha més que tres punts en joc.\nSetze de febrer la data, les nou l’hora, el Municipal de Mollerussa el lloc i els Veterans de Mollerussa el rival, som-hi gent, que Mollerussa no és gaire lluny, el partit s’ho val, i on s’ha de guanyar sí o sí!!! Que poc que s’ho esperen!!!!\n!!! Visca els nostres Veterans!!! !!!Visca el Palau!!!!


La cuina que no amoïna - Mireia Carbó -5% en libros | FNAC\nMireia Carbó (Autor) Normal (Libro) en catalán\n16,06€ Gastos de transporte +4,50€\nDetallesLa cuina que no amoïna\nAutor Mireia Carbó\nLlibres de cuina n'hi ha per donar i per vendre. Cuina vegetariana, nouvelle cuisine, japonesa, per a tots els gustos i de tots els colors, però estem davant d'un llibre diferent. La cuina deixa de ser un laboratori, i cuinar un suplici. La Mireia Carbó ens explica un grapat de receptes fresques i fàcils, que faran que oblidem els congelats i que ens farà fer plats per a llepar-se els dits.\nOpinión Clientes La cuina que no amoïna\nOTRAS OBRAS Autor de Mireia Carbó\nLa cuina et dóna joc - Libro\nLa cuina que no amoïna - Libro\nLa cuina salvavides - Libro Cocina sana


TAC12 TV - Canvien part de la coberta de l'estació d'autobusos de Valls\nCanvien part de la coberta de l'estació d'autobusos de Valls\nDijous, 05 Setembre 2019 12:15\nL'estació d'autobusos de Valls renovarà tota l'estructura de la coberta que resguarda l'espai d'espera a les andanes i l'entrada a l'equipament. Els treballs s'emmarquen dins un projecte global de millores a diferents estacions de la xarxa que gestiona els transports públics de la Generalitat.\nL'accés al voltant de l'estació d'autobusos de Valls ha quedat restringit aquest matí només al trànsit dels autobusos que hi operen. Els treballs que s'estan realitzant a la coberta de l'equipament han motivat el tall de trànsit, que s'allargarà mentre duri l'actuació a la visera frontal de l'edifici. Les obres de millora s'emmarquen dins un paquet global d'actuacions a una quinzena d'estacions d'autobusos catalanes impulsada des de la Generalitat la passada primavera amb una inversió global de gairebé dos milions d'euros. A Valls, es renovarà tota la coberta frontal del recinte i es canviaran part de les plaques de metacrilat de l'estructura que cobreix la zona d'espera a les andanes, algunes de les quals ja van ser reposades per l'Ajuntament de Valls després de les destrosses provocades per l'esclafit de l'octubre de 2017.\nAquestes reformes aniran acompanyades també de la renovació dels senyals del recinte. A més, el consistori vallenc ha obert la concessió de l'explotació del bar de l'estació, actualment tancat. Es preveu que els treballs a les cobertes de l'equipament s'allarguin durant quatre o cinc dies.\nMés en aquesta secció: « Albert Batet, nou president del grup parlamentari de Junts per Catalunya Viladecans - UE Valls (2-2) »


Báñez es reuneix avui amb els agents socials per les pensions\nLa ministra d'Ocupació i Seguretat Social, Fátima Báñez, es reuneix avui amb sindicats i empresaris per abordar el desenvolupament del factor de sostenibilitat de les pensions, segons ha anunciat aquest divendres la vicepresidenta del Gobierno, Soraya Sáenz de Santamaría, al final del Consell de Ministres.\nLa vicepresidenta ha explicat que el Ministeri d'Ocupació està "ultimant" una proposta que servirà de base per al diàleg amb els agents socials i que l'objectiu del Gobierno és aconseguir el "màxim consens polític i social" en l'engegada d'aquesta mesura.\nSáenz de Santamaría ha indicat que Báñez informarà el dilluns "detalladament" dels termes de la proposta del Gobierno i, en ser preguntada per si es tindrà o no en compte l'informe de propostes que van fer en el seu moment els experts, la vicepresidenta s'ha limitat a assenyalar que l'informe d'aquests 'savis' té un "pes important". "Per això ha estat reclamat pel Gobierno", ha afegit.\nL'INFORME DELS EXPERTS.\nEl comitè d'experts que va nomenar el Gobierno, compost per dotze 'savis', va emetre a principis de juny un informe sobre el factor de sostenibilitat de les pensions en compliment de l'encàrrec realitzat per l'Executiu. Aquest informe, que va rebre el suport de la major part dels membres del comitè, apuntava a una doble fórmulapara afrontar els riscos demogràfics i els econòmics del sistema de pensions.\nD'una banda, els 'savis' proposaven l'anomenat factor d'equitat intergeneracional (FEI), lligat a l'esperança de vida i només aplicable als futurs pensionistes, i el factor de revaloració anual (FRA), que no estaria lligat a l'IPC, sinó a l'evolució dels ingressos i despeses del sistema, i que afectaria tant als futurs pensionistes com als actuals.\nBáñez ha informat aquest divendres al Consell de Ministres del procediment i calendari que se seguirà per a l'aprovació del factor de sostenibilitat i que, amb prèvia negociació amb els agents socials, dissenyarà un projecte de llei que té intenció d'enviar al Congrés dels Diputats en el mes de setembre.\nEls sindicats van expressar en el seu moment el seu rebuig a les propostes dels experts i van recordar que en la reforma de pensions pactada en 2011 ja es van prendre iniciatives que garantien la sostenibilitat de les pensions, entre elles l'augment progressiu de l'edat de jubilació des dels 65 als 67 anys.\nLes centrals entenen que els problemes econòmics que actualment té la Seguretat Social, derivats de la destrucció d'ocupació i la caiguda de cotitzadores, han de solucionar-se amb mesures conjunturals i no amb reformes de caràcter estructural, com la plantejada pels experts.\nRecentment, el secretari de Protecció Social i Polítiques Públiques de CC.OO., Carlos Bravo, mostrava la seva "inquietud" sobre per on podrien anar les propostes del Gobierno sobre el factor de sostenibilitat de les pensions.\nEn declaracions a Europa Press, Bravo es queixava que el Gobierno encara no havia obert negociacions amb els sindicats per abordar aquesta matèria ni els havia donat cap tipus d'informació sobre aquest tema; únicament se'ls va dir que les seves propostes no coincidirien exactament amb les efectuades pel 'comitè de savis' designat pel Gobierno.


Inici / Actualitat professional / Professió / La prova escrita de català de les oposicions de l'ICS es farà el 17 de novembre\nL’Institut Català de la Salut ha publicat la data de la realització de la prova escrita de català de les oposicions de la categoria diplomat/da sanitàri/a en Infermeria (DSI Lliure-2018), que serà el proper diumenge 17 de novembre de 2019 a les 09:00h. El lloc de la convocatòria és la Universitat Pompeu Fabra -Campus Ciutadella- Barcelona al carrer Ramon Trias Fargas, 25-27 de Barcelona.\nPodeu consultar el llistat de persones convocades i exemptes a l’examen fent clic aquí i anant a l’apartat DSI-2018<proves<segona prova.\nEl tribunal acceptarà la presentació de la documentació acreditativa per restar exempt de realitzar la prova de català els mateixos dies i lloc de la realització de la prova. Les persones convocades que vulguin exercir aquest dret s’hauran de presentar 30 minuts abans de l’hora de convocatòria al lloc de realització de la prova.\nLa prova tindrà una durada de 60 minuts per la part d’expressió escrita. La puntuació mínima per superar la totalitat (expressió escrita + expressió oral) de la segona prova de coneixements de llengua catalana és de 5 punts en base a 10.\nEn el decurs de la setmana del 18 de novembre de 2019, es publicarà el calendari per a la realització de la segona part de capacitat d’expressió oral.\nPer poder realitzar aquesta prova és imprescindible portar:\nDNI o passaport o permís de conduir, en format original.\nBolígraf de tinta blava o negra.


Turkuaz 5 Trabzon Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTrabzon Centre, Trabzon, Turquia - Veure al mapa\nAl visitar Trabzon, vosté es sentirà com a casa a Turkuaz 5, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Turkuaz 5, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Turkuaz 5 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Turkuaz 5 no troba competidors en cap categoria.


Ingressos esporàdics (2) – delhospitalalacatedral\nRedacción 18 març, 2019 Notícia bloc 2\nA l’escrit d’ingressos esporàdics de fa uns mesos ja vaig avançar que segons els meus càlculs em faltava un ingrés abans d’afrontar el repte. Doncs bé, ja ha arribat. La setmana passada vaig passar-la sencera a l’hospital. Dissabte, 24 hores desprès de fer una transfusió de sang, ja vaig començar a notar que quelcom no funcionava. Però dissabte tenia el partit d’en Pau i anar a veure algun partit dels meus fills és una de les fites setmanals obligades. Desprès també teníem una paella solidaria al Turó del Cargol, l´escola dels meus fills on es van recollir 790 euros entre les famílies que han adoptat els meus fills des del 2016, i han apadrinat el projecte des de el primer dia. La matinada següent ja vaig ingressar.\nAra resulta que tinc una nova companya per fer el repte: ha aparegut una úlcera estomacal amb el que la bici pesarà una mica més. Això també afectarà la meva alimentació un temps i pot condicionar els meus entrenaments, o no, hauré de provar i reinventar-me si és necessari.\nAquesta vegada la cosa es seriosa, però l´ingrés no va ser improvisat. El vaig veure a venir amb el que vaig tenir el temps suficient per preparar-me psicològicament, cosa que m´ha ajudat durant la setmana. Almenys jo ho agraeixo perquè sempre és millor fer una mica de treball mental per viure uns dies i nits en urgències d’onco o a la planta 7, la planta d’oncologia.\nHan sigut quasi 4 dies de dejuni absolut (ni líquids). Però quan vaig conèixer el diagnòstic em vaig posar en marxa. Em vaig activar ja que estar una setmana aturat al llit pot produïr una marxa enrere muscular important. Per això vaig començar a caminar passadís amunt i avall, per activar i moure el cos, perquè queda poc pel repte i no em puc permetre aturar-me.\nPerò no és només pel repte “De l´hospital a la catedral”. És pel repte diari que tenim tots, i més un malalt crònic de càncer com puc ser jo. A la planta 7 veus i coneixes gent en diferent estats. El meu primer company d’habitació estava pendent de fer la seva primera sessió de quimio per atacar un tumor de pàncrees com el meu, però que no s’atreveixen a operar. Li vaig transmetre informació i sensacions sobre el tractament, mentre pensava que amb la fluixessa que tenia i la tempesta que li venia ho tenia complicat. Ens vàrem acomiadar amb un “fins dilluns” ja que ens trobarem aviat a l’hospital de dia.\nVaig activar-me a caminar quan el meu cos ho va permetre, ja que veus gent amb molt currículum en tractaments i un cos molt castigat pel càncer. Inevitablement hi ha moments en els que penses que estàs veient el teu futur en algun dels veïns. Però jo ja he descobert que al càncer l’hem de tutejar i treure’l a passejar dia a dia. No per tenir-lo content sinó per poder viure amb una tranquil·litat relativa. Una tranquil·litat que et dóna saber que tinc un tractament que em funciona tot i els danys col·laterals que m’està ocasionant.\nAquesta nova situació força l’aturada del tractament, perquè la quimio castiga l´aparell digestiu i ara es tracta de recuperar el cos en general. Arriba el que estava desitjant, però no de la forma que imaginava. Però no considero que sigui un pal a les rodes que em freni de cara al repte, tot i que sí és una càrrega més per a la motxilla del dia a dia.\nPrevious: Previous post: Més anèmia\nNext: Next post: Planta 7\n20 març, 2019 a les 8:38 pm\nXavi, esperem que l’aturada de quimio et recuperi l’estat general però deixi els tumors bien quietets\n2 abril, 2019 a les 9:25 pm\nAixò espero jo també, però l’ aturada la teniem que fer igualment per tanta anèmia acumulada.


i Baltasar Porcel i Pujol | enciclopèdia.cat\nAndratx, Mallorca, 14 de març de 1937 — Barcelona, 1 de juliol de 2009\nDesprés d’uns estudis inacabats de comerç, el 1956 començà a col·laborar en el Diario de Mallorca. Instal·lat a Barcelona el 1960, col·laborà a Serra d’Or, La Vanguardia i Destino, de l’empresa editora del qual fou director (1975-77) dins la nova línia de catalanització i politització. El centre de la seva obra és la narrativa, una de les més destacades de la literatura catalana actual. Solnegre (1961, Premi Ciutat de Palma), La lluna i el “Cala Llamp” (1963) i Els escorpins (1965) reflecteixen el món balear, rural i mariner, amb influències de narradors italians contemporanis i nord-americans de la “generació perduda”.\nEls argonautes (1968) inicià la seva maduresa i presentà l’univers mític sobre el qual bastiria gran part de la narrativa posterior, especialment les novel·les Difunts sota els ametllers en flor (1970, premi Josep Pla), Cavalls cap a la fosca (1975, premi Prudenci Bertrana), Les primaveres i les tardors (1986, premi Sant Jordi) i El cor del senglar (2000, premis Crexells i de la Crítica 2001), i els relats Crònica d’atabalades navegacions (1971) i Camins i ombres (1977).\nAmb el volum de contes Reivindicació de la vídua Txing (1977), la seva obra incorporà elements més cosmopolites, com es comprova en les novel·les Les pomes d’or (1980) i Els dies immortals (1984) i en els contes El misteri de l’alzinar (1982). En les novel.les El divorci de Berta Barca (1989, a partir de l’original en castellà) i Lola i els peixos morts (1993), es decantà per la sàtira, centrada en els alts estrats de la societat espanyola en el primer cas i en el món intel·lectual català en el segon.\nUlisses a alta mar (1997, premi Prudenci Bertrana), constitueix l’exaltació d’un cert tipus d’individualisme i L’Ull del Vent (2001, premi Ramon Llull i premis Lletra d’Or, de la Crítica de Serra d’Or i Nacional de Cultura 2001) s’ambienta en les guerres napoleòniques. Posteriorment publicà les novel·les Olympia a mitjanit (2004, premi de la Crítica Serra d’Or i Salambó) visió decebuda dels canvis introduïts per la irrupció del turisme en la societat mallorquina, Cada castell i totes les ombres (2008, premi Sant Joan) i aplegà els seus contes a Les maniobres de l’amor: Tots els contes, 1958-2001 (2002).\nLa seva obra dramàtica (Els condemnats, premi Ciutat de Palma 1959, La simbomba fosca, 1962, El dolços murmuris de la mar , 1981 etc.) té un fort accent satíric i crític. Com a assagista publicà Exercicis més o menys espirituals (1969), Els xuetes (1969), Debat català (1973), Els meus inèdits de Llorenç Villalonga (1987), Punts Cardinals (1991), recull i traducció del castellà d’articles apareguts a La Vanguardia i Mediterrània. Onatges tumultuosos (1996) panoràmica històrica que li valgué el premi Bocaccio (1999). Cal destacar també la seva ingent producció com a articulista, tant en castellà com en català, en els diaris i revistes esmentats i altres.\nÉs també autor de reportatges (Arran de mar, 1967; Viatge a les Balears menors, 1968; Les Illes encantades, 1984), d’entrevistes (Grans catalans d’ara , 1972; L’àguila daurada, 2003), de les biografies de Josep Pallach i Carolà, Jordi Pujol i Soley i Josep Tarradellas i Joan, i d'El drama i la mar: entrevista amb Jacint Verdaguer (2002), amb motiu del centenari de la mort del poeta.\nEn castellà cal destacar China: una revolución en pie (1974), Los encuentros (1969, 1971), La revuelta permanente (1977), Personajes excitantes (1977) i Retrato de Julio Caro Baroja (1987). El 1991 hom inicià la publicació de la seva obra completa en català. En 1988-2000 fou president de l’Institut Català de la Mediterrània (des del 2002 Institut Europeu de la Mediterrània).\nRebé, entre altres guardons, el Premi Periodístic Fundació Catalunya Oberta (2005), el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes, la Medalla d’Or del Consell de Mallorca (ambdós del 2007) i la Medalla d’Or al Mèrit Artístic de la Ciutat de Barcelona (2008). El 2009 fou publicat pòstumament un capítol de la novel·la inacabada Els gegants. També de publicació pòstuma és la correspondència amb Llorenç Villalonga Les passions ocultes. Correspondència i vida. Epistolari complet (1957-1976) (2011).\nPeG / ASu / ICG\nBaltasar Porcel i PujolPàgina a Endrets. Geografia Literària dels Països Catalans


A partir del dilluns 23 de novembre, reprenem les classes presencials al nostre centre.\nPublicat el 15/11/2020\nEls llibres, Talking Pen i peluixos són els regals educatius d’aquest Nadal!\nA casa o als centres: l’anglès continua a Kids&Us\nGairebé 50.000 alumnes segueixen aprenent anglès mitjançant les plataformes online de Kids&Us, tot i que les autoritats sanitàries de les regions on viuen hagin suspès les activitats extraescolars presencials per reduir els contagis.\nStorytime virtual “Trick or Treat” AJORNAT\nTenim una notícia que ens sap molt greu anunciar, la Storytime “Trick or Treat”programada per aquest dissabte 24 d'Octubre està AJORNADA fins a nou avís!\nStorytime virtual “Trick or Treat”\nVols anar a una festa de Halloween? Vine a trucar a la porta amb nosaltres i descobriràs perquè diem "Trick or treat" en Halloween. T'esperem al nostre directe aquest dissabte 24 d'Octubre!


L’estampació, els segells i la Gimcana – Casal 5, dia 4 – DruidaExperience\nL’estampació, els segells i la Gimcana – Casal 5, dia 4\nAvui a la #DruidaExperience ha estat un dia molt intens i emocionant.\nJa no ens queda res per arribar al final del joc de Jumanji, així que aquest matí tot disposats i disposades hem tirat els daus a veure quan ens podíem apropar a la casella final, que estem molt intrigats!!\nSamarretes, el joc ens ha dit que per poder continuar amb l’aventura i tirar els daus el pròxim dia hem de fer-nos samarretes personificades amb coses super boniques, que ens agradin i sobretot havien d’estar d’allò més colorit! Hem fet samarretes de tots els colors i les hem pintades amb segells, pinzells, esponges i pintura, però sobretot amb molta imaginació!\nDesprés, com a segona consigna, hem fet una gimcana d’allò més divertida i fastigosa! Ens hem embrutat moltíssim, amb ous, iogurt, fang, quètxup i altres coses enganxifoses que ens han fet passar-ho genial! Per acabar, com que no podíem marxar a casa tan bruts hem fet un manguerazo general i un bany a la piscina!\nQuè ens espera demà a l’últim dia de casal? Doncs, demà us ho explicarem tot, aquí a la web de l’estiu.\n« Les motxilles, els banyadors i la piscina – Casal 5, dia 3\nTir amb arc, la piscina i l’Observatori – Campament dia 7 »


El Fetge: Manifestacions corporals i emocionals - Dr. Jordi Forés - CMI Andorra\nPàgina inicial/Homeopatia, Medicina Natural, Menjar sà, Multidisciplinar, Natural, Nutrició, Nutrició Natural, Ortomolecular/EL FETGE: MANIFESTACIONS CORPORALS I EMOCIONALS\nEl fetge és la glàndula més gran del cos i un dels òrgans que compleix més funcions:\nLa digestió, subministrant la bilis al duodè per desfer els aliments rics en greixos.\nEl metabolisme, ajudant a metabolitzar els carbohidrats, lípids, proteïnes … en materials útils com el glucogen per subministrar energia al cos.\nLa desintoxicació, eliminant substàncies tòxiques com l’alcohol, abans que puguin arribar a la resta del cos.\nL’emmagatzematge de vitamines, minerals i fonts d’energia, per alliberar quan sigui necessari.\nLa producció de diversos components proteics com l’albúmina.\nProtegint al cos mitjançant l’eliminació de bacteris, fongs o cèl·lules desgastadas.\nQualsevol interferència en aquestes funcions provocarà un efecte fort en el deteriorament de la salut hepàtica i del cos sencer.\nUn funcionament deficient del fetge pot comportar:\nCansament, rampes musculars, menstruacions curtes o absència d’elles (amenorrea). Si el fetge està intoxicat o alterat hi ha tremolors, contractures, tics, dolors articulars i musculars, etc.\nVisió i ulls: Un fetge feble provoca desnutrició ocular, la qual cosa ocasiona ulls secs, visió borrosa, miopia, hipermetropia, etc.\nUngles febles i trencadisses.\nImaginació i memòria inconscient: El fetge és el gran estrateg, es relaciona amb la iniciativa, ambició i desig. Si la seva energia és feble apareix la manca d’imaginació, poca coordinació d’idees, poca iniciativa i estats d’ansietat.\nL’enuig, ira, violència, pessimisme: Frustració, desesperació, etc., estan relacionades amb un fetge mandrós o feble en el seu funcionament.\nMales digestions, inflor abdominal, nàusees especialment després de menjars grassos, augment de volum voltant de l’abdomen i restrenyiment. Mal alè matinal i/o llengua tacada, són signes que mostren que definitivament el seu fetge necessita ajuda.\nTensió alta i / o retenció de líquids.\nHipoglucèmia o nivell de sucre a la sang inestable.\nIncapacitat per tolerar menjars grassos, malalties i pedres a la vesícula biliar.\nFatiga i síndrome de fatiga crònica.\nCom millorar el funcionament del fetge?\n– Escolta al teu cos: No mengis si no tens gana i no passis gana si tens gana. Menjar sense gana suposa un treball en excés per al fetge.\n– Beu de 8 a 12 gots diaris d’aigua mineral ja que ajuda a netejar el fetge i els ronyons i a perdre pes.\n– Evita consumir grans quantitats de sucre, especialment sucre refinat, ja que el fetge el convertirà en greix i colesterol. Evita tots els edulcorants artificials ja que són tòxics per al fetge i causen hipoglucèmia i fatiga.\n– Presta atenció a la bona higiene intestinal ja que el fetge ha de filtrar i destruir qualsevol bacteri i virus presents en el menjar. Per reduir aquest risc menja aliments que siguin frescos.\n– No mengis si et sents tens o ansiós ja que durant aquests estats el corrent sanguini és desviada dels intestins i fetge a altres zones del cos.\n-Aconsegueix les proteïnes de diferents fonts, incloses les llegums. Les proteïnes vegetals són tan completes com les proteïnes d’origen animal.\n– Consumeix aliments com la pastanaga i la remolatxa que són antioxidants amb un efecte netejador i curatiu per al fetge. La Lecitina ajuda al fetge a metabolitzar els greixos i redueix el nivell de colesterol. L’alfals i les fulles d’ordi donen al fetge una injecció de clorofil·la que actua tant com a tònic i netejador del fetge.\n– Evita els greixos saturats: incrementarà el risc d’arteriosclerosi, malalties coronàries i pressió alta. El tipus de greix que ingerim diàriament tindrà més influència que cap altra cosa sobre el funcionament del fetge i el pes.\n– Cuida la teva vida emocional, utilitza eines per al maneig de l’estrès i l’ansietat.\nFinalment algunes plantes per ajudar a depurar i tonificar el fetge:\n– Dent de lleó.\n– Card marià: Capaç de reduir la degeneració del fetge per greixos tòxiques i també ajuda a reparar i regenerar cèl·lules del fetge que han estat danyades.\n– Carxofa: També s’ha utilitzat com purificadora de la sang.\nCap medicina substituirà una manera de vida sa, una dieta saludable i una entesa emocional.


Quinze artistes més confirmats per a Eufònic 2022! — Eufònic\nAquesta segona fornada d’activitats programades dins de l’onzena edició del festival inclou sintetitzadors modulars, poesia visual, intel·ligència artificial, dansa, un bosc digital, bioacústica, una campana feta amb casquets de llautó i propostes musicals que van de l’ambient al hip hop retrofuturista passant pel post-punk, el pop electrònic, el millor ambient contemporani, la cançó tradicional i les sonoritats gòtiques i orquestrals. Un diàleg interdisciplinari i intergeneracional entre tradició i modernitat, tal i com queda reflectit al cartell creat per Xavi Pujol.\nEn l’apartat musical destaquen el cinemàtic concert de sintetitzadors i violoncel del britànic Ben Chatwin a l’Església Nova de La Ràpita; l’estrena estatal de la gran Penelope Trappes i els seus conjurs electrònics surrealistes i gòtics també en companyia d’un cello; el pop fresc i atemporal com a cura per a les inseguretats i les pèrdues amoroses de Rocío Saiz; la vaporosa i espectral música ambient de la nord-americana Ulla Straus al Castell de Miravet; l’espectacle poètico-musical del duo Ölivia Musyk; i la reinterpretació del mite de Salomé mitjançant orquestració electrònica i intel·ligència artificial a càrrec de la compositora escocesa Ela Orleans.\nAmb l’eclecticisme de sons i sensibilitats per bandera, del 25 al 28 d’agost també passarem de la fosca melangia post-punk de Nueve Desconocidos a les melodies tradicionals embolcallades d’electrònica contemporània de Joana Dark; de la fusió de dansa, llum i electrònica neoclàssica de CLARAGUILAR a la deconstrucció de la música de club via ambient i reguetón de La Niña Jacarandá; i de la fusió de poesia i música dels valencians Versonautas a la festassa de hip hop retrofuturista dels andalusos Space Surimi, encarregats de tancar el festival a l’Ermita de la Pietat d’Ulldecona.\nTambé podrem gaudir de tres instal·lacions artístiques que ens porposen reflexionar sobre la nostra relació amb la natura, amb la història, amb els objectes i amb els fenòmens físics. L’artista coreana-japonesa Ryoko Akama posarà en dansa estris quotidians mitjançant la calor i el magnetisme al Centre d’Art Lo Pati d’Amposta; els canadencs Olivier Henley & Laurent Lévesque ens convidaran a visitar un bosc d’arbres i plantes que apareixen als videojocs des de meitat dels 90 fins ara; i l’Alfred Porres capgirarà l’ús en temps de guerra de la campana –que es fonia per fer armes– i presentarà una campana feta amb casquets de llautó dels cartutxos que fan servir els caçadors del Delta.\nRecordeu seguir @eufonic_fest a Twitter i Instagram per a estar al cas de totes les novetats que anem anunciant.


Dubtes sobre la identitat de les restes humanes de l'explosió d'Alcanar - Imagina Ràdio\nFacultatius de Toxicologia de Barcelona no han sabut dir quina és la identitat d'unes de les restes\nCaptura de pantalla de la declaració de forenses al judici del 17-A el 3 de desembre del 2020. ACN\nForenses han explicat a la sessió d’aquest dijous del judici del 17-A a l’Audiència Nacional que les restes humanes que es van trobar al xalet d’Alcanar després de l’explosió corresponien a dos perfils genètics. Un d’ells coincideix amb el de Mohamed i Said Aalla, germans de Youssef Aalla, mort a la deflagració. L’altre coincideix amb el que troben a diversos objectes que eren presumiblement de l’imam Abdelbaki Es-Satty. És el cas d’uns pèls que troben en una manta que hi havia al pis de Ripoll on vivia o en una túnica. El perfil genètic coincideix amb el d’una orella que es troba al lloc de l’explosió. Tanmateix, facultatius de Toxicologia de Barcelona no han sabut dir quina és la identitat d’aquestes restes.\n“Coincideixen entre sí però no sabem la identitat de la persona”, han dit, ja que a la base de dades no constava de qui era aquest material trobat en els objectes i a la casa d’Alcanar. Agents dels Mossos d’Esquadra han explicat que van comparar el perfil genètic que van obtenir de diversos objectes presumiblement utilitzats per Abdelbaki Es-Satty.\nLa defensa de Driss Oukabir ha plantejat el dubte de si els kits amb què els Mossos d’Esquadra van analitzar l’ADN d’Abdelbaki Es-Satty eren fiables i ha preguntat si estaven caducats, extrem que els agents no han pogut aclarir.\nTambé han declarat forenses que van recollir restes al lloc de l’explosió. Una d’elles ha explicat que van fer una primera recollida amb les parts més grans i que, posteriorment, els Mossos d’Esquadra van recollir 15 quilograms de restes més. És en aquell moment en què suposen que hi ha més d’un mort.\nEls problemes tècnics amb les videoconferències amb testimonis i pèrits han marcat la sessió d’aquest dijous del judici del 17-A a l’Audiència Nacional. En nombroses ocasions hi ha hagut dificultats per connectar, so i imatge deficient i desconnexions a mig interrogatori. Això ha provocat estones d’espera i interrupcions així com la reiteració de preguntes per part de les parts.\nArticle anteriorEl Suprem anul·la el tercer grau dels nou presos independentistes per considerar-lo “prematur”\nArticle següentL’Ateneu Cooperatiu ajuda a crear cinc noves cooperatives a l’Ebre, la majoria de dones