Esborrant cicatrius i creuant ponts a alta velocitat (Antoni Bassas)\nPeres, pomes i tecnologia\nEsborrant cicatrius i creuant ponts a alta velocitat\nANTONI BASSAS 03/05/2015 00:18\n260x366 Joan Busqueta, degà de la Facultat de Lletres, i Antoni Bassas dalt la Seu Vella. / S. IGLESIAS Joan Busqueta, degà de la Facultat de Lletres, i Antoni Bassas dalt la Seu Vella. / S. IGLESIAS\nHISTÒRIA, SILUETA DE LA SEU VELLA, un sol de ca l’ample que cau a plom sobre els turons que dominen la ciutat i el cinturó hortofrutícola de peres i pomes que donen nom i negoci, i han clapejat la pell del carrer. El lideratge de l’antiga catedral sobre l’ skyline de Lleida continua inalterable, de manera que el visitant que arriba a tota velocitat ferroviària a la capital del Segrià es diu a ell mateix “Lleida!” quan identifica les mateixes pedres que han identificat els viatgers que hi han arribat els últims vuit segles, a peu o cavalcant. La Seu Vella hi és com sempre. Lleida no, esclar. Lleida ha mutat.\n“Jo no puc passar per Lleida sense asseure’m una horeta en el banc de pedra adossat a la vella i noble Paeria. Em sento recolzat a la vetusta història de la ciutat”, va deixar escrit Josep Pla a la Guia de Catalunya, i he decidit seguir el seu consell per iniciar la visita. D’aquell banc estant, Pla es va treure de la màniga una teoria sobre la diferència entre la dona del pla de Lleida i la del Pirineu que encara avui deixa atònit a tothom que la llegeix. Si Pla s’hagués assegut al banc en un dia com avui, potser hauria teoritzat sobre roba interior femenina, perquè davant mateix de l’arc d’entrada a l’Ajuntament hi ha una cotilleria. Als rètols de l’aparador hi diu “Festa dels sostenidors, la teva última oportunitat”, que no se sap si és una oferta perquè a la mestressa li estan prenent el producte de les mans o és un tempus fugit, tan realista com urgent, per a ells i elles.\nQuaranta-quatre anys després que s’hi assegués Pla, el banc continua ocupant una posició estratègica al carrer Major, un dels vuits carrers de l’Eix Comercial de Lleida (Carme, Magdalena, Portaferrisa, plaça Sant Joan, Major, Sant Antoni, Alcalde Costa, avinguda Blondel), amb les seves 436 botigues i el títol oficiós d’“eix de vianants més llarg d’Europa”, orgull de la ciutat. La Judith González, gerent de l’Eix, m’explica que “de demanda comercial n’hi ha”. “Així que tanca una botiga, de seguida s’hi instal·la algú altre”, subratlla. Els dissabtes és ple a vessar, però entre els lleidatans és freqüent dir-se: “A partir de quarts de nou, millor que no hi vinguis, que baixa la gent del centre històric”. Quin és aquest misteri? “És que Lleida ha fugit del centre”, adverteix l’escriptor i professor Miquel Pueyo.\nDes del carrer Major, Joan Busqueta, degà de la Facultat de Lletres de la Universitat de Lleida i amfitrió d’aquest reportatge, em convida a passar per davant de l’església de Sant Francesc d’Assís, on hi ha enterrades les restes del primer governador de Califòrnia, Gaspar de Portolà (ja ho saben, això, els americans?).\nPer a un lleidatà, la ciutat és plena de saludats. Busqueta ha intercanviat cops de cap i adéus un parell o tres de vegades. “A Lleida tothom es coneix o coneix algú que et coneix”, i en l’afirmació dels autòctons hi ha un sospir per l’anonimat impossible en una ciutat que convida a pasturar.\nSón 140.000 habitants. Durant l’any se saluden al carrer Major. I durant l’estiu insuportable es continuen saludant, però ho fan a les platges de Salou, de Cambrils o de Calafell, que són a una hora. Arribem al riu, nervi central d’una conurbació que des del 1996 pot esplaiar-se a la ribera del Segre, ara canalitzat, convertit en parc urbà, més enllà del qual s’alça el barri de Cappont. Nous ponts, aquí i allà, connecten les dures ribes de la ciutat. El verd, ja se sap, fa benestant, i després del que ha plogut aquest hivern, la gespa del Segre és britànica.\nUna ciutat que ara es pot ensenyar\nEnfilem el costerut carrer de Cavallers, cap al misteri del centre històric, amunt que fa pujada, per descobrir que el centre històric és un centre d’històries humanes que sembla impossible que es concentrin en pocs centenars de metres: un parador nacional en construcció, l’escola de primària on vénen “els que no poden triar”, outlets de Mango, de Simorra, de Desigual, joves de raça negra asseguts a les voreres amb aire desvagat, i unes noies d’accent llatinoamericà amb shorts i sabatilles d’estar per casa. I El Celler del Roser, on la Montse Guardiola, la cap de sala i mestressa, puntualitza: “Fa més mal la crisi que la delinqüència. Fa 10 anys que aquí hi ve a viure gent amb idees modernes, gent que fa restauracions, pintors, escultors, artesans... Ara tenim una ciutat per ensenyar, tranquil·la”. I s’hi viu bé. “El clima i tot, se mos arregle”. Ja no fa tant fred. “El 1992 venien viatjants i preguntaven: «On podem anar?» Ara els pots suggerir que vagin a caminar pel riu, als Camps Elisis, a la Seu Vella... Lleida ha guanyat molt, abans estava enclaustrada, i era una ciutat de pas”, exposa. I els cargols què, mestressa? “Els cargols? Poc condiment. El secret és un bon producte. Tant si els fas a la llauna, a la gormanda, al pujant el carrer Cavallers, amb samfaina, a la catxipanda, a la brutesca… I aquí fem el bacallà amb samfaina de pomes i peres, que substitueixen el pebrot”, detalla Guardiola.\nUnes quantes cases més amunt del restaurant hi ha una mena de placeta, on uns nens estan jugant sota la vigilància d’uns adults. Són mestres i alumnes “del Cervantes”, l’escola d’educació infantil i primària on seiem una estona amb la directora, la Josepa Guallart, que fa 30 anys que hi treballa. “Hi tenim nanos amb els pares a la presó, o amb la mare que es dedica a la prostitució. No és que estiguin en risc d’exclusió social, sinó que ja ho estan, d’exclosos”, explica. I relata que de pares que tinguin nòmina n’hi ha poquets. La immensa majoria viuen dels ajuts socials, perquè no estan abandonats, però tenen problemes per entendre una nota dels mestres. “O sigui que aquí donem esmorzars, o sabates, o els fem dutxar. I si de cas, després d’això, els fem una classe. Els gitanos de tota la vida que hi havia aquí han marxat. A aquesta escola hi vénen els que no poden triar”, comenta Guallart. I completa el retrat: “Un dia vam fer comunitats d’aprenentatges. Consisteix a fer que els pares creïn expectatives sobre els fills, dir-nos què voldrien per als seus fills: «Que mi niña me aprendra a leer », i coses així. I els vam animar a volar més alt: «Digueu-nos què somieu per als vostres fills». I alguns ni entenien què volia dir somiar. Els alumnes se’n van a sisè amb els coneixements de nens de tercer, tot i que un dia me’n vaig trobar un pel carrer que em va dir: «Oye, que yo hice hasta cuarto de ESO, ¡¿eh?!» No, l’hàbit de l’esforç només el veuen a l’escola. L’Ajuntament ajuda, però la ciutat pensa que un lloc així no existeix, perquè costa de creure que a Lleida hi ha aquest nucli. I si la gent no passa per aquí és perquè té por. El carrer no és agradable de veure”, afirma per oferir un retrat fidel de la realitat del centre i el barri.\nÉs el primer cop que em parlen de l’Ajuntament. Uns professors de la Universitat de Lleida m’han dit d’Àngel Ros el mateix que vaig sentir anys enrere de Joaquim Nadal a Girona, quan l’exconseller socialista n’era l’alcalde: no cau una fulla a terra de la ciutat sense que l’alcalde ho sàpiga. També em comenten que a Lleida “tothom” sap que Ros volia intentar la cursa de la presidència del país.\nLa Seu Vella deixa sense alè, en tots els sentits. La monumentalitat transatlàntica del conjunt té una narrativa que aclapara: castell, catedral, triomf i derrota de Catalunya. Les parets de la Seu estan dretes i netes, però despullades convalescents de tots els mals tractes i amb les cicatrius encara tendres de totes les humiliacions. Metàfora de la nació. Des d’allà veiem el turó de Gardeny, on milers i milers de nois espanyols van matar les hores del servei militar obligatori a les casernes d’infanteria i artilleria. Avui, a Gardeny, d’aquell destacament només en queda el nom en una façana en ruïnes: “Base militar Gaspar de Portolà”, i els seus edificis s’han convertit en el “Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida”, des d’on es veu el Montseny, el Montsec, el Pirineu aragonès, la Seu Vella i el futur. Aquí s’hi han instal·lat Indra, Microsoft i fins a 115 empreses, amb 1.400 treballadors, que fan residir a Lleida un bon grapat d’enginyers informàtics. I hi ha el Magical, un centre audiovisual on demà mateix vostè podria filmar una pel·lícula sense haver de portar el material de casa. La Jorgina Domingo, directora del Magical, i el Pep Oriol, professor de la Universitat de Lleida, viuen entre platós, taules d’edició i càmeres que esperen productores de Madrid i Barcelona, ara que l’AVE les ha fet més pròximes a Lleida.\nAl peu de Gardeny hi ha la Mariola, on m’esperen la Carme López, l’Albert Garriga, l’Àlex Vinyals i la Melissa Tomey, quatre dels set joves que acaben de rodar i editar el reportatge Mala fama. Són estudiants i titulats de comunicació audiovisual de la Universitat de Lleida que volien saber què era veritat i què era llegenda d’un barri del qual tota la vida han sentit “No t’hi acostis”. I què? “Doncs que no n’hi ha per a tant, però si no se soluciona, això serà un gueto”. La Mariola té un nucli de cases barates de maó vist a les quals la falta de manteniment i la depredació urbana han donat una capa de misèria suburbial. Aquí hi viuen unes de 10.000 persones, més de la meitat de les quals, gràcies a les ajudes públiques. Hi ha pisos a peu de carrer que han estat ocupats desenes de vegades, i avui més que ocupats semblen saquejats: matalassos bruts i esventrats, culs de cadires, excrements i mosques en el que devia ser el rebedor-menjador. Per això, i per altres coses -“L’assassinat d’aquella noia va ser en aquest bloc d’aquí”, em diuen-, el barri ha donat un genticili: mariolero. “Els nois deixen d’estudiar per treballar i es dediquen, com els seus pares, a la ferralla i el mercadillo. « No sé qué se aprendre en la escuela », em va dir una mare”, apunten els joves que han fet el reportatge. “Quan ens veien venir amb les càmeres es pensaven que érem de Callejeros i buscàvem el típic pandillero de “ pim, pam, toma Lacasitos ”. Parlem en una cantonada, al peu d’una font on unes noies molt joves, gitanes, han tret els seus nens a córrer una estona. Cada cinc minuts ha passat una patrulla dels Mossos d’Esquadra o de la Guàrdia Urbana. “Amb el vídeo volem fer reflexionar la gent d’altres ciutats”, exposen. És hora d’anar a l’estació i deixar Lleida per la porta màgica.


April de 2016 – LSA\nMes: April de 2016\nFede Fernández jugador del Swansea i interancional per Argentina ens envia aquest vdeo. Ell també hi serà, segur que els jugadors del Campus aprenen molt del seu talent i la seva gran trajectòria esportiva professional\nNotícia del diari SPORT\nLSA CAMPUS RUSSIA\nLSA CAMPUS Un dels altres punts geogràfics on aquest estiu Learning Soccer Academy desenvoluparà un projecte formatiu en format Campus de futbol serà a Russia, molt a prop de la ciutat de Krasnodar. En aquesta ocasió quatre seran els tècnics que viatjaran a la ciutat Russa per desenvolupar les sessions d’entrenament i poder formar als […]\nVideo de Angel Rangel\nAquest passat cap de setmana, Angel Rangel jugador del Swansea, ha complert 300 vestits amb la camiseta de l’equip gal·lès, li hem demanat que ens adreci unes paraules, a continuació podeu veure el missatge.\nEL FUTBOL COM A EINA FORMATIVA\nJa són més de “35” els inscrits al Campus Swansea\nA dia d’avui les inscripcions al Campus Swansea superen les 35 places. Això significa que són 15 les places lliures per poder viure una experiència única a terres gal·leses. Vincular futbol-formació i omplir de sentit i valor cultural una activitat com la plantejada és l’objectiu de tota família que busca unes activitats futbolístiques d’estiu pels […]\nChelsea 0-2 Manchester United: Ole Gunnar Solksjaer says FA Cup win was "massive" febrer 18, 2019\nMaurizio Sarri: Chelsea manager is 'done' after FA Cup exit - Chris Sutton febrer 18, 2019\nFA Cup: Chelsea 0-2 Manchester United highlights febrer 18, 2019\nNuremberg 0-0 Borussia Dortmund: Fifth game without win for leaders febrer 18, 2019


LLIBRE - L'esquerra contra la Unió Europea - CATzona\nLLIBRE – L’esquerra contra la Unió Europea\nGran part de l'esquerra considera la unió europea com un projecte fonamentalment benigne que té el potencial d'apuntalar una cooperació i un progrés cada cop més grans. Si s'ha escorat cap a la dreta, diuen, la resposta és lluitar per reformar-la des de dins. En aquest desafiant assaig, l'economista Costas Lapavitsas contradiu aquesta visió. La solució és, per a l'autor, un desafiament directe al projecte de la Unió Europea que posi l'accent en la sobirania popular i nacional per construir una veritable Europa de les treballadores i els pobles. El poderós manifest de Lapavitsas per a una oposició d'esquerra a la Unió Europea anul·len la il·lusió que sovint caracteritza aquest debat, i serà una lectura estimulant per a tothom que, des de l'esquerra, està interessat en el futur d'Europa.\nCostas Lapavitsas (1951). Doctorat en Economia, és professor a l'Escola d'Estudis Orientals i Africans de la Universitat de Londres (SOAS). També és membre de Research of Money and Finance. Va formar part del govern grec de Syriza, però en va sortir després que el president Alexis Tsipras es negués a aplicar el resultat del referèndum sobre l'economia grega del juny del 2015. És un dels economistes de capçalera de l'esquerra europea i un dels millors analistes de les actuals crisis dins la Unió Europea. Ha publicat diversos llibres en què ha reflexionat sobre els efectes d'aquestes crisis.\nRACó MUSICAL: Cesk Freixas cerca finançament pel seu vuitè disc\nOPINIÓ – Oriol Ibàñez: Contrastos\nL’Esprint Solidari d’Òmnium Cultural aconsegueix més de 400.000 euros per a la lluita contra el coronavirus\nTorra: “És evident que els pressupostos no ens serveixen, però donen un marc per fer els canvis que calguin”\nAfectuós i emotiu record del barber assassí 25 anys després\nEls pobles petits es queixen que no poden blindar-se: “El Govern ens ho diu, però nosaltres no tenim policia local”\nInterior reforça el dispositiu per impedir desplaçaments amb 500 controls\nDemostren que a les persones amb VIH també els funcionen algunes teràpies contra el càncer


La segona versió: 28. El llit de la segona vegada\nAnònim 18 de juliol de 2011 a les 19:05\nEm queden interrogants entre l'arribada a Barcelona i la tornada al poble. Que va passar i perquè va canviar tant en Martín? I la dona com li va anar? Espero que en un tercer escrit es resolgui l'enigma.\nEl vídeo sobre els munt de papers que has recopilat en forma de mosaic o mural a la paret,… està bé!\nBones vacances Lluís\n(*)Ah les vacances segur que són merescudes i si creus que n ... no ho diguis massa alt no sigui que també ens les retallin!!! jajaj\nLluís Bosch 18 de juliol de 2011 a les 19:22\nAnònim: Gràcies per penjar el comentari. Aprofitaré les teves preguntes per a elaborar la pàgina 3. Pel que fa a les vacances, no descartis una retallada. El geni de les finances i quasi premi Nobel Mas-Colell ja ha començat a demanar als funcioanris que se solidaritzin amb la crisi. Veurem quan demana als banquers que facin el mateix. Ja saps com són els millors: covards amb els poderosos, valents amb els dèbils.\nAnònim 18 de juliol de 2011 a les 23:22\nI nosaltres a pagar la crisi! Paguem hipotèques, ens baixen sous i encara no n'hi ha prou.\nQue bonic tot plegat,eh???\nAvui em deia una companya, tot fent broma, encara haurem de pagar nosaltres per deixar-nos treballar (i ho dic ben fluixet no sigui que els donem idees). jajaj\nGalderich 19 de juliol de 2011 a les 0:43\nAquesta entrada l'he trobat massa de guia turística. És la crítica d'un inexpert literari però el pes de la descripció pesa sobre el bon inici del retorn al poble. M'agrada aquesta part en la que ja s'entreveu que hi ha passat alguna cosa interessant.\nBones vacances, retallades o no!\nLluís Bosch 19 de juliol de 2011 a les 9:56\nGalderich: vaig estar buscant el punt just d'informació i descripció, i finalment veig que se me'n va anar la mà donant detalls de guia turística. És molt possible que hi hagi massa informació prescindible...\nSM 19 de juliol de 2011 a les 15:54\nNo tens excusa: durant les vacances és quan més temps per escriure es té. Hauries de tornar almenys amb les 5 primeres planes! Que vagi bé.\nLluís Bosch 19 de juliol de 2011 a les 16:23\nSalvador: va, ni tu ni jo. Deixem-ho en quatre pàgines.\nmaite mas 19 de juliol de 2011 a les 18:26\nEl topònim Alburquerque sempre l'he trobat molt suggeridor. Si el situem a Espanya, evoca els descobridors, aquells éssers visionaris, molts d'Extremadura, que se'n van anar a descobrir Amèrica. Si el situo a Amèrica, em fa pensar en pel·lícules. Si, jo també crec que la segona pàgina és més compromesa que la segona, i el lector ja comença a tenir elements de judici per saber si voldrà continuar o no amb la lectura. En fi, bones vacances!\nLluís Bosch 19 de juliol de 2011 a les 18:38\nMaite: a l'entrada del castell d'Alburquerque hi ha una alzina de color relativament clar que segons la llegenda li va donar el nom al castell. Si no è vero, è ben trobatto.\nmatilde urbach 19 de juliol de 2011 a les 20:00\nAixò sembla la fugida d'Egipte! L'Allau, fora, en Girbén, fora, l'Eulàlia, fora, en Bosch, fora. Ai, bandits, no hareu muntat una macrocostellada d'aquelles?\nEn fi, que reposis de gust, que has tingut un any mogudet.\nLluís Bosch 19 de juliol de 2011 a les 21:45\nMatilde: ni costellada ni res. A més a més -amb una mica de sort- faré una crònica des d'on sigui. I encara no goso dir res de l'any, que tot just som al juliol. Si tot segueix igual, em queden cinc mesos d'arrossegar aquest bestial 2011.\nAris 20 de juliol de 2011 a les 10:42\nA Alburquerque a l'Agost cau un sol cap al migdia de justícia i no es veu ningú pel carrer. Hi han uns quans bars, tots son iguals: vells, amb les cortines de plàstics, plens de mosques i antics anuncis de vins que no se sap si encara es comercialitzen. Hi han uns homes parlant portugues amb el cambrer i no els entenc de res, perquè a aquella banda l'accent es molt tancat i sisejant. Amb aquesta calor no sé com es pot menjar, jo només penso en beure.\nNo sé com deu ser a l'hivern però ara em recorda el tros entre Tarragona i LLeida.\nSi aqui es on va a morir el teu protagonista es perquè li agrada i la terra es barata.\nLluís Bosch 20 de juliol de 2011 a les 11:07\nAris: m'anoto les teves observacions. Sobre el paisatge a Alburquerque, quan jo hi vaig ser no era estiu, i recordo una illa de verd en una estepa seca. També recordo que en una zona perifèrica s'hi començaven a instal·lar "neo-rurals" procedents de Madrid, atrets pel preu de la terra i perquè en general Extremadura és gran i despoblada, i la gent viu molt tranquil·la.\nGemma Sara 20 de juliol de 2011 a les 20:41\nLluís, no he estat mai a Alburquerque ni a Extremadura, però gràcies a tu i al senyor google he pogut acostar-m'hi una mica. El Castillo de Luna em sembla fantàstic i una molt bona localització per al Martín Marín. També he vist que s'hi celebra un festival medieval, però des de 1994...\nQue descansis molt, que si t'abelleix escriguis y que los hados te sean propicios!\nLluís Bosch 24 de juliol de 2011 a les 22:09\nGemma-Sara: doncs ja em dono per satisfet si un text com aquest t'ha permès descobrir coses noves. Casualment (o no) demà podria ser que la ruta que segueixo passi per Alburquerque.\nJuan Cruz López 24 de juliol de 2011 a les 22:50\nMe quedo con el plano y la partida de nacimiento.\nmarta (volar de nit) 26 de juliol de 2011 a les 1:37\nLluís Bosch 28 de juliol de 2011 a les 20:56\nJuan: es que las partidas de nacimiento, con ese papel oficial y esa antigüedad pegada nos dan una impresión...\nLluís Bosch 28 de juliol de 2011 a les 20:57\nMarta: suposo que m'hauria d'enrojolar com un adolescent en veure el nom de Martis Amis acompanyant el meu blog. Un dia explicaré com vaig triar el nom, però ja t'avanço que -malauradament- l'Amis no en va ser responsable.


·\tTef. 963287258\n1ª Unitat de Districte Ciutat Vella, c/ Alta 43.\tTelf. 96.391.76.36\nTens dret a ser informada sobre l'abast i contingut de l’orde de protecció, així com a sol·licitar-la al mateix moment en què denuncies.\nTindràs persones al teu voltant que hauran sigut testimonis d'algun acte de violència que hages patit, encara que no siga el que vages a denunciar (familiars, amistats…) que t’acompanyen quan denuncies i presten la seua declaració.\nTambé tindràs una sèrie de mesures penals, la més important: orde d'allunyament que impedix que el teu agressor se t’acoste o es comunique amb tu per qualsevol mitjà. Estes mesures penals suposen que al moment que ell vulnere la dita prohibició hauràs de cridar la policia i denunciar allò que haurà ocorregut, ja que això suposa un trencament de la mesura cautelar acordada pel jutge i es procedirà a la seua detenció.


Tres mamuts campions d’Espanya Aleví | AE Les Corts UBAE\nTres mamuts campions d’Espanya Aleví\nEl Max, el Pol i l’Alage, jugadors de l’Aleví A, es van proclamar campions d’Espanya amb la Selecció Catalana Aleví. Del 25 a 28 d’abril es va disputar a les localitats de Parbayón i Liencres, Cantàbria, el Campionat d’Espanya Aleví de Seleccions Territorials.\nEls catalans van quedar agrupats amb les seleccions del País Basc, Illes Balears i Melilla. En el primer partit disputat dimecres 25 al matí la Selecció Catalana va saber superar els nervis del debut i va vèncer al País Basc per 2 a 8 amb doblet inclòs de l’Alage. A la tarda del mateix dia els catalans van guanyar a les Illes Balears per un contundent 0 a 11. Dijous al matí en el tercer i definitiu partit el combinat català va plasmar de nou una gran superioritat i va vèncer a Melilla per 0 a 10 aconseguint així la classificació per les semifinals. En aquesta ocasió el Max va aconseguir un doblet i l’Alage un nou gol. A la tarda Catalunya es jugava el bitllet a la gran final davant Castella la Manxa i l’aconseguia imposant-se amb solvència per 0 a 7.\nA la final els catalans tenien com a rival la selecció d’Aragó que a semifinals s’havia desfet de Galícia en un partit molt igualat. Catalunya arribava amb confiança i amb tots els jugadors en bon estat físic després d’haver repartit minuts i haver-se imposat amb claredat a tots els partits. Un gran inici de matx va posar els catalans amb un 0 a 2 favorable en el marcador que els va donar tranquil·litat per encarar la final i va fer que els aragonesos haguessin d’obligar-se a remuntar. Catalunya va seguir mostrant-se sòlida i abans del descans aconseguia dos gols més, un de l’Alage, que deixaven el partit ben encarat. A la segona mateix guió que va portar el partit a acabar amb un contundent 0 a 8 convertint d’aquesta manera la selecció Catalana en brillant campiona d’Espanya.\nDestacar que en tots cinc partits el mamut Pol Barranquero va ser titular. Felicitar els tres mamuts pels seus bons minuts amb gols i assistències i també a tot el combinat català pel títol aconseguit.


L'Escola de Música de les Valls del Nord aposta pels adults\nEl conseller Guillem Forné, a l'esquerra.\nL’Escola de Música de les Valls del Nord incorpora enguany classes de llenguatge musical per a adults, amb un plantejament pràctic, per a aquelles persones que vulguin refrescar coneixements o aprendre a llegir una partitura, però defugint els estudis reglats. També hi ha novetats pel que fa als instruments, amb la incorporació de les classes de guitarra elèctrica. A més, s’han adquirit més jocs i instruments, sobretot de percussió, per als tallers dels més petits, a partir dels cinc anys, perquè es diverteixin al màxim mentre aprenen.\nAquestes novetats són fruit de l’aposta dels comuns d’Ordino i la Massana per fer evolucionar l’Escola de Música de les Valls del Nord, perquè sigui un centre viu i dinàmic. “Tot i que mantenim els estudis reglats, donem molta importància a l’aprenentatge més informal, volem ser el gresol de descoberta de nous instruments i fer aflorar sensibilitats musicals”, va explicar ahir el conseller de Cultura de la Massana, Guillem Forné.\nSenyor Guillem Forné, el vull felicitar per la iniciativa i pel fitxatge. El Juli Barrero -a part de ser bona persona-, és un músic amb molta cultura musical.


2 marzo, 2016 Xavi Ribas Club, Femení, Notícies 0\nJosé Manuel Aguilera és el nou coordinador del futbol femení del club. Aguilera es va comprometre fa uns dies per assolir la coordinació de l’estructura femenina que veurà la llum la propera temporada, 2016-2017.\nEl nou coordinador agafa el relleu d’Albert Medall, que va deixar el club com a entrenador i tècnic fa uns dies. Així, Aguilera té l’objectiu d’encetar el projecte femení del club amb l’objectiu de comptar amb un equip per cada categoria: en futbol 7 amb prebenjamí-benjamí-aleví; aleví-infantil; i infantil-cadet; i en futbol-11 amb cadet-juvenil i sénior. «Tenim marge per poder crear una sòlida estructura de base femenina. Volem ser un club referent en el futbol formatiu femení a Mollet i la zona del Vallès», assenyala el nou coordinador femení.\nD’entre les activitats que promourà la coordinació femenina, hi ha unes jornades de portes obertes al maig, que properament ampliarem amb més informació. D’altra banda, les inscripcions ja estan obertes de cara a la propera temporada en totes les categories del futbol femení.\nJosé Manuel Aguilera, de 46 anys, coneix el CF Mollet UE , ja que en una primera etapa va encadenar cinc temporades amb la dirección d’equips juvenils i cadets. Posteriorment va ser coordinador general del CF Sant Fost UE i de futbol 7 del Caldes. «Conec la casa i estic molt content de tornar. Ara ens hem de posar el més aviat posible a fer feina per aconseguir una estructura femenina», diu.\nBenvingut coordinador! #vamosrojos\nEl primer equip torna diumenge al Germans Gonzalvo


Dax Shepard vol que els seus fills tractin aquestes drogues un dia, però amb dues grans excepcions - Pares Famosos\nDax Shepard vol que els seus fills tractin aquestes drogues un dia, però amb dues grans excepcions\nTot i que Dax Shepard està sobri aquests dies, només va admetre que està totalment bé amb els seus fills fent drogues com bolets i males herbes, i fins i tot gaudeix d'alcohol. Durant un episodi de Expert de butaques amb Dax Shepard, va parlar amb el seu actor Rob Lowe mentre parlaven els seus fills consumint drogues, juntament amb algunes històries divertides que involucraven a altres grans actors anomenats com Tom Cruise. 'Quants anys tenen els seus fills per cert', perquè em pregunto què els dius de les drogues? Es qüestiona Lowe. Perquè ho he passat amb els meus nois.\nShepard va respondre amb ganes, i va dir: 'Estic molt contenta que hagis de dir-ho perquè vaig a demanar-te el mateix. Sóc pro els meus fills fent bolets en algun moment. Crec que ... bé, hi ha molts estudis diferents que han demostrat força concloent que teniu avantatges creatius de llarga durada, oi. Com si haguessis fet bolets ... això dura. Així que suposo que sí, vaig a dir-los a les meves noies que facin banys i que fumin olla i que beguin i que simplement no facin cocaïna o opioides. ' Va afegir: 'Si no feu aquestes dues coses, és probable que pugueu fer totes les altres durant la resta de la vostra vida, però si us involucreu amb aquestes dues ...'\nShepard comparteix Delta Bell Shepard i Lincoln Shepard amb la seva dona Kristen Bell. Bell ha estat un enorme partidari de Shepard mentre estava a la seva viatge sobrietat. L’actor ara fa 16 anys que és sobri.\nLowe va compartir una memòria que tenia amb Shepard i els seus oients després de recordar la vegada que ell i Cruise havien de compartir una habitació d’hotel junts després d’una audició. Tots dos van protagonitzar el drama de 1983 Els forasters i Lowe va desglossar el procés d'audició dient que Cruise va posar-se en forma després d'adonar-se que ell i Lowe havien de compartir un espai habitable junts. 'Totes les persones L.A. van sobreviure a les audicions de L.A., i les persones escollides a mà van haver d'anar a Nova York per afrontar la versió de Nova York', va explicar Lowe. Així que jo i Tom Cruise i Emilio [Estevez] i C. Thomas Howell. [Va ser la primera vegada que em vaig allotjar al The Plaza Hotel. Ens vam registrar i en Tom ens assabenta que compartim una habitació i només es balista. ”\n'Per a mi, el que és fantàstic de la història és que hi ha algunes persones que sempre han estat qui són, i aquest element d'elles les ha impulsat fins on es troben avui i la resta és la història', va continuar. 'Recordo que he anat,' Wow, aquest tipus és el veritable tracte. Vull dir que em va fer riure, va ser gernós Al final, no podeu discutir amb els resultats. Fa un cop d'ull a la pilota des del primer dia.


Els Fruits Saborosos: de gener 2012\nVine, mira i tasta l’Alt Camp\nConsistirà en una aproximació a l’elaborador, on aquest explicarà el seu producte i el seu lloc de treball. Serà una aproximació al territori i als productes de la nostra terra, que són de gran qualitat. En món globalitzat, amb iniciatives com aquestes es vol donar un valor afegit als productes de proximitat i a les persones que ho elaboren.\nL’activitat serà gratuïta. Recomanada pel públic familiar.\nEls elaboradores que participem:\nCaves Vidal Ferré\nLes adreces dels participants:\n1- CAVES VIVES AMBROS\nElaboració artesana de cava.\ntel 639521652 covives@tinet.org\nobert dissabtes i diumenges de 11,00 a 13.30\nvisita guiada a les caves i tast\n2- ELS FRUITS SABOROSOS\nElaboració artesana de melmelades, codonyats i romeco.\nc/ de la font, 82 Vila-rodona\ntel. 658 254 280 elsfruitssaborosos@gmail.com\nRestes de dies concretar hora.\nVisita i tast de melmelades.\n3- CAVES VIDAL FERRÉ\nC/ Nou 2, Les Pobles\ntel: 977 63 85 54 vidaliferre@vidaliferre.com\nObert els caps de setmana i festius de 10:00h a 13:00h els dissabtes i fins a les 14:00h diumenges i festius.\n- Altres dies concretar per telèfon.\nVisita guiada a les caves.\n4- CELLER MAS VICENÇ\nmas vicenç s/n (ctra pla sta maria – cabra pk1) 43811 cabra del camp\nTel: 617374089 masvicens@masvicens.com\nobert dissabtes, diumenges i festius de 11,00 a 14:00\nvisita guiada al celler i tast\n5- CELLER MAS BELLA\nC/ Sant Roc, 8. 43813 Masmolets - Valls. tel 600 269 786. cellermasbella@gmail.com.\nVista guiada a les vinyes i al celler, i tast de vins\n6- CASA-MUSEU DE LA MEL - MEL EL REMEI\nProductor de mel i derivats.\nc/ bisbe barbera nº 3 Alcover\nTelf: 675125820 joanmaapis@yahoo.es\nhorari de botiga 18h a 20h.\nper visitas al museu concertar hora\nportes obertes, del 1 de gener fins al 25 de març de 10h a 1h i de 17h a 20h.\n7- FORMATGERIA EL BOC DE MONT-RAL\nElaboració de formatge de cabra.\ncarretera de Mont-ral a la Mussara km. 4 (Mont-ral)\ntel: 630476448 raquelreche@terra.es horari de dilluns a divendres de 9 a 14, i de 16 a 18. dissabtes i festius de 10 a 14 i de 16 a 18\n8- MAS CAPESTANY\nCultiu d’horta agroecològica i agrobotiga.\nCamí Vell de Vallmoll s/n Nulles\ntelf. 658 649 668 agroecologics@mascapestany.com\nObert Divendres i Dissabtes de 10:00 Hrs a 14:00 Hrs i 16:00 Hrs 20:00Hrs\nVisites guiades i agrobotiga.\n9- CAL GARRIGA\nElaboració d’oli de collita pròpia i agrobotiga.\nc/ d’avall 15 Bràfim\ntel.:977 62 08 58 info@calgarriga.com Horari: de dilluns a divendres de 9:00 a 13:00 I de 16:00 a 19:00 dissabtes de 10:00 a 14:00\nETIQUETES: els fruits saborosos, fet a l'alt camp


Més d'un 80% dels beneficiaris del Bo Social d'Endesa encara n0 l'han renovat :: Tramuntana TV\nHOME > Més d'un 80% dels beneficiaris del Bo Social d'Endesa encara n0 l'han renovat\nMés d'un 80% dels beneficiaris del Bo Social d'Endesa encara n0 l'han renovat\nEl 84,4% dels clients d’Endesa que es beneficien del Bo Social a les comarques de Girona i que l’han de renovar aquest primer trimestre de 2021 encara no ho ha fet. Aquesta xifra es tradueix en 424 famílies a qui la companyia insta a realitzar els tràmits per tal de poder continuar beneficiant-se d'una reducció d'entre el 25 i el 40% en la seva factura de la llum. Es tracta del 5,5% del total de beneficiaris que actualment perceben aquesta ajuda a la demarcació i a qui els caduca el seu descompte abans del 31 de març. La Companyia promou i vol recordar-ne la seva existència i fa una crida a la ciutadania que, complint els requisits, les pugui necessitar arrel de la crisi econòmica generada per la pandèmia de la Covid-19 ara fa un any.\nTal com estableix la normativa, les persones beneficiàries d'aquest descompte han de tramitar una sol·licitud de renovació cada 2 anys per a verificar que continuen complint els criteris d'assignació definits pel Govern central i, així, mantenir el descompte en la factura elèctrica. En aquest sentit, Endesa tramita a Catalunya una mitjana de 6.700 sol·licituds mensuals de Bo Social, de les quals un 70% es resolen favorablement per part del Ministeri de Transició Ecològica amb una vigència de 2 anys.\nActualment, 7.671 clients d’Endesa de la demarcació de Girona tenen assignat el Bo Social. El 4,5% són pensionistes, el 51,1% famílies nombroses, el 43,5% persones en situació de vulnerabilitat segons criteri de renda i el 0,7% correspon a col·lectius especialment afectats per la crisi econòmica derivada de la Covid-19 i que s’han acollit a aquesta ajuda. Del total de clients, el 56,6% tenen un descompte del 25% en la factura perquè són considerats vulnerables pel Ministeri, mentre que el 43,4% són vulnerables severs i reben una ajuda del 40%.\nEndesa | Bo social


Carnestoltes 2016 – La Sirollada\nEl carnestoltes s’atança i un altre any la Sirollada hem vist l’oportunitat de donar-li a la festa un sentit crític i popular.\nVolem continuar reivindicant el nostre espai, i el de totes: el carrer i la plaça. El lloc on ens trobem, on xerrem, compartim, intercanviem idees i proposem alternatives. És al carrer on eduquem en el lleure, on protestem; és a les places on celebrem les festes, ens organitzem i que esdevenen punts de trobada popular.\nÉs per això, que aquest carnestoltes ens disfressarem de… GRANOTES, per reivindicar que La Paeria retiri d’una vegada per totes el nom de Plaça de la Constitució a l’espai que, per tota la ciutat, és la Plaça del Clot de les Granotes.\nLa carrossa és totalment oberta a tothom.\nApunta’t a través del formulari d’inscripció i elegeix l’opció que més t’agradi!\nA finals dels anys setanta, el moviment veïnal de Lleida va iniciar una revolta centrada a solucionar els problemes urbanístics de la ciutat. Els terrenys del Clot estaven destinats a ser una zona verda, però, l’any 1975, una empresa de Saragossa va demanar els terrenys per construir-hi blocs de pisos i un pàrquing. L’associació veïnal del Clot de les Granotes, una de les entitats més actives de la ciutat, es va bolcar en una lluita per impedir aquest projecte i aconseguir convertir la plaça en una zona verda. Després de set mesos de mobilitzacions, fins i tot, impedint l’entrada de camions, es va posar punt final al conflicte.


EL BLOC DE CICLE MITJÀ : d’octubre 2018\nPublicat per teresacm a 14:32 Cap comentari:\nL'ESCALA DE DO\nRepassem les notes i l'escala de DO.\nPublicat per teresacm a 14:30 Cap comentari:\nPractica jugant amb els ritmes!\nPublicat per teresacm a 11:33 Cap comentari:\n"CREIX AMB EL PEIX" A MERCABARNA\nBon dia famílies, la setmana passada els alumnes de quart vam anar a Mercabarna on vam realitzar l’activitat “Creix amb el peix”. relacionant el nostre projecte sobre l’alimentació, va ser molt interessant!!\nVam visitar el Centre Interactiu del Peix ens van explicar quin és el recorregut que fan el peix i el marisc des de que està al mar i el capturen fins que arriba als nostres plats.\nTambé vam visitar una empresa on vam veure i tocar una mostra de tota mena de peixos .Fins i tot van visitar dins del Mercabarna una petita llotja on a la nit fins a la matinada havien distribuït el peix de la mar a les diferents peixateries de Barcelona. També i vam gaudir al bar d’un saludable dinar amb una “Fritura de peix” amb amanida i un plàtan.\nUs deixem a continuació les fotografies i us recomanem que les veieu acompanyats dels vostre fills i filles per tal que us expliquin el que van veure en la sortida.\nTambé us deixem un enllaç al CENTRE INTERACTIU DEL PEIX i podreu fer una visita virtual\nPublicat per teresacm a 13:22 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: SORTIDES 2018-19\nAquí teniu uns quants enllaços per practicar i aprendre sobre els temes que estem treballant a classe: EL LLOC ON HEM ANAT DE VACANCES I EL LLOC ON VIVIM\nPublicat per teresacm a 20:20 Cap comentari:\nCOMENÇAREM AQUEST DIJOUS 11 D'OCTUBRE\nSI NO TENIU EL VOSTRE CLAKI, EL PODEU COMPRAR NOMÉS PER 1,5€\nPublicat per teresacm a 15:20 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: OLIKLAK 2018-19\nCONSELL DELS INFANTS DE QUART\nUn any més els i les alumnes de l'escola trien els seus representants al consell dels infants de l'escola que està format per un representant de cada classe , des de P3 a sisè.\nEls alumnes de quart hem recordat el procés per l’elecció dels alumnes que seran els nostres consellers i conselleres.\nEls nens i nenes que es van presentar com a candidats van fer unes magnífics cartells ajudats pels seus assessors i , abans de votar, es van preparar un discurs per convèncer als companys de la seva vàlua.\nLes conselleres que van ser triades per representar als alumnes de quart van ser:\n4tA: Consellera Paula Claris i Laura Vaquero suplent.\n4tB: Consellera Lídia Titos i Sara Gómez suplent.\nPublicat per teresacm a 15:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTIVITATS 2018-19


L'EMILI - disseny&rauxa\nCom a pare de l’escola Emili Carles Tolrà, col·laborem en el redisseny del nou logotip.\nPer fer-lo ens basem en l’actual que data de 2009 i que va ser obra de l’alumne Valero Larred amb motiu del 75è aniversari de l’escola. Partint de la imatge existent, ens centrem en la part tipogràfica de la composició.\nTot i que l’edifici en el cas de l’Emili, és més que simbòlic, el deixem en un segon terme i apostem per potenciar el nom popular. Al nostre entendre, ‘l’Emili’ és una marca reconeguda i acceptada dins de l’escola i de la vila.\nTambé és una manera de mostrar l’escola de forma propera i amable. Sense ornaments, sense afegits. Simple. Directe.\nAl ser una paraula escrita a mà, amb cal·ligrafia d’escola, també ho fa més personal i dóna força al concepte que representa.\nSom el què som, i estem contents de ser-ho i de formar-ne part. Com que som una escola plural, creiem que el color és una bona manera de representar-nos. Deixem el nom en negre, i donem colors diferents als petits elements, mostrant aquesta diversitat de cultures i de gent que formen l’escola.\nUn cop tenim la marca definida, ens agradaria que fos dinàmica i que s’adapta a les necessitats.\nAixí, si volem fer èmfasi en la idea de que l’escola pública en general i l’Emili en particular, a banda d’un equip de docents i d’unes classes establertes, necessita del suport de tots els que en formem part per poder créixer com a escola i obrir l’ensenyament a coneixements més amplis i més enllà dels estudis bàsics, podem incorporar la ‘baseline’ ‘l’Emili sóc jo’ que vol dir ‘l’Emili som tots’ si ens imaginem el moment en el què molts alumnes portin la samarreta alhora en un mateix espai. Ens sembla una bona manera de representar aquest fet i convertir-ho alhora en un sentiment, en un crit.


El Gran Recapte 2017 recull 475 tones d'aliments a les comarques gironines\n+ Notícies - 27/12/2017 - 20:53\nActualment el Banc dels Aliments de les Comarques de Girona atén unes 36.000 persones a través d'un centenar d'entitats benèfiques\nEl Gran Recapte d'aliments que es va celebrar els dies 1 i 2 de desembre s'ha tancat amb la xifra de 475.000 quilos d'aliments recollits a les comarques gironines, segons el recompte final que ha fet el Banc dels Aliments de les Comarques de Girona. El Gran Recapte 2017 va comptar a les comarques gironines amb la participació de més de 4.000 voluntaris que es van repartir en els 360 punts de recollida que hi havia en 91 municipis gironins. A tot Catalunya es van recollir més de 4.600 tones de menjar.\nTot i que ha acabat el recompte, la xifra de menjar recollit pot augmentar una vegada s'hi sumin les donacions de tota mena d'empreses, institucions, associacions, organitzacions i cadenes de distribució. En l'edició d'aquest 2017 ha destacat un augment del menjar que formava part del grup d'aliments sol·licitat: oli, llet i conserves.\nActualment el Banc dels Aliments de les Comarques de Girona atén unes 36.000 persones a través d'un centenar d'entitats benèfiques. El menjar que s'aconsegueix durant els dos dies que dura el Gran Recapte només representa el 16% del que es reparteix durant tot l'any, prop de 3.000 tones. La resta prové d'altres donacions, recuperació d'aliments i de la Unió Europea.\nEl Banc dels Aliments agraeix la ciutadania gironina la resposta que dona any rere any per ajudar les persones necessitades i adverteix que tot i que la xifra de beneficiats va a la baixa, encara hi ha moltes persones que no tenen prou aliments.


escrito por tuexperto360 octubre 27, 2020\nSigui com sigui el teu pressupost o la teva experiència en el món de l’astronomia, hi ha un gran telescopi en el mercat que t’està esperant.\nComprar el millor telescopi que s’adapti a les teves necessitats sense passar-te de preu pot ser una cosa complicada. Un bon punt de partida és saber quant et vols gastar i què és el que més t’agrada de l’observació del cel: veure els planetes de prop, mirar en l’espai profund les galàxies i nebuloses, l’astrofotografia? Potser una mica de tot?\nTambé val la pena considerar si l’interès en l’observació o la fotografia t’acompanyaran molt de temps. Si no estàs segur, aquests prismàtics de llarg abast podrien ser una gran opció per a tu.\nCom ocorre amb moltes compres, pots comprar un telescopi a moltes opcions i amb un preu més alt, però potser pot ser massa complex per a un principiant. I l’altre extrem tampoc és adequat, ja que si et gastes poc en el telescopi pot ser que acabi sent un aparell inútil.\nEn aquest article hem seleccionat els millors telescopis per a principiants, per a veure els planetes i per a astrofotografia amb la millor relació qualitat preu i dels millors fabricants com Celestron, Slokey o Meade Instruments.\nAbans d’entrar en matèria, et deixem amb un petit glossari de termes amb els quals has d’estar familiaritzat abans de comprar el teu nou telescopi:\nGlossari de termes importants en un telescopi\nObertura: Diàmetre del mirall o lent primari, que permet a un telescopi recollir la llum.\nCamp de visió: Àrea del cel visible a través de l’ocular.\nLongitud focal: La longitud del tub d’un telescopi. Les distàncies focals tales ofereixen un ampli camp de visió i una imatge petita.\nRelació focal: També coneguda com la velocitat del telescopi. Les relacions focals petites ofereixen augments menors, un ampli camp de visió i una imatge més brillant.\nAmpliació: Relació entre el sistema òptic del telescopi i l’ocular.\nConsells per a la compra del teu telescopi\nL’obertura és una de les coses més importants a considerar quan s’adquireix un telescopi. Després has de considerar la distància focal. El principal que cal recordar aquí és que el més gran no sempre és millor.\nRealment tot es redueix al que vulguis veure. Longituds focals més curtes, diguem d’uns 500 mm, proporcionaran un camp de visió perquè puguis observar grans àrees de la Via Làctia i peces d’exhibició com les Plèiades (Messier 45) i la Nebulosa de Orión(Messier 42). Mentrestant, els objectes d’alta potència com la lluna, els planetes o les estrelles dobles necessiten un telescopi amb una distància focal més llarga d’uns 2000 mm.\nSi no pots decidir-te realment, llavors hi ha molts compromisos entre l’obertura i la longitud focal, però has d’estar disposat a fer algunes concessions quant al pes del teu instrument, el camp de visió i la seva “potència”.\nMolta gent que està començant el món de l’astronomia com a hobby es desanima perquè un telescopi pot ser molt car. No obstant això, no tots ho són. Existeixen alguns telescopis amb una excel·lent relació qualitat preu com els que et vam mostrar a continuació.\nSlokey TEL40070 (telescopi portàtil)\nÉs el telescopi més venut en la gamma de telescopis per a afeccionats principiants i per a nens.\nAmb més de 500 opinions i molt bona valoració mitjana, trobem opinions com les següents, que destaquen la seva facilitat d’ús i la seva bona relació qualitat preu:\nM’ha sorprès gratament aquest telescopi, és de molt bona qualitat per al seu preu. Porta un apuntador que facilita el treball de localitzar l’objectiu a veure ja que mirant directament des de la lent és més difícil. Per preu, lleugeresa, facilitat d’ús i qualitat, ho recomano.\nUn telescopi perfecte per a veure la Lluna i altres constel·lacions. Molt fàcil de muntar, gran qualitat d’imatge.\nPerquè és el meu primer telescopi i caminava una mica preocupat pel muntatge i saber el seu funcionament sense tenir molts errors,i per a mi sorpresa porta les seves instruccions perfectament explicades i en espanyol.\nMolt bon producte. Ho recomano. És ideal per a la iniciació en astronomia. Molt fàcil de muntar i molt fàcil de transportar ja que ve amb una fongui. El millor és el servei post venda/ atenció al client, que el considero impecable. M’han resolt els dubtes amb rapidesa i professionalitat.\nTelescopi Slokey 40070\n- Tipus de telescopi: Refractor\n- Obertura: 70 mm\n- Distància Focal: 400 mm\n- Ràdio Focal: f/5.7\n- Cercador: 5x24\n- Oculars: 10 mm i 25 mm\n- Muntura: Altazimutal\n- Pes Total: 2 kg\n- Trípode Ajustable (49 a 132 cm)\n- Lent Barlow 3x\n- Prisma Diagonal 45è\n- Adaptador de Mòbil Pro de Regal\n- Fongui de transport impermeable per a portar-te el telescopi i guardar-lo\nSi vols anar un pas més enllà però mantenir-te en un rang de preus per sota dels 300 euros, aquest un altre model de Slokey pot ser que sigui la teva millor opció.\nAmb aquest telescopi pots observar perfectament coses com:\nLluna en gran detall\nMart (quan es troba prop de la Terra)\nGalàxia de Andrómeda (M31)\nI molt més… Sempre que les condicions atmosfèriques siguin bones per a observar… També et servirà per a observar la naturalesa i animals\nAlgunes opinions de clients:\nEl telescopi es munta súper ràpid i és molt fàcil de manejar. En un moment ja el tens llest i des de la meva terrassa a Barcelona he pogut observar amb claredat Saturn i els seus anells, Júpiter i les seves llunes i òbviament la Lluna. Fins i tot he pogut seguir algun satèl·lit encara que això ja requereix d’una mica de paciència i aragonesa. És perfecte per a principiants que no volen gastar-se molts diners ja que la relació qualitat preu és bastant bona.\nEstava buscant un regal especial per a algú a qui li encanta mirar el cel nocturn. L’important per a mi era la qualitat del producte. Aquest és un gran producte. La qualitat de les múltiples lents … la qualitat de la construcció … són excel·lents. Fins i tot vam poder veure les crestes del cràter en la lluna! El lliurament va ser dins de les 24 hores. Aquest producte rep la meva recomanació del 100%.\nTelescopi Slokey 50080\n- Obertura: 80 mm\n- Distància Focal: 500 mm\n- Cercador de Mira Reflex amb Punt Vermell\n- 3 Oculars de 25 mm, 10 mm i 6 mm\nLa marca Celestron ha estat un dels líders en la indústria de l’òptica durant dècades, des que Tom Johnson va presentar el revolucionari C8.\nAquest model en concret és adequat per a afeccionats que desitgen iniciar-se en el món de l’astronomia.\nAlgunes opinions dels clients:\nCom a telescopi terrestre funciona bé. La muntura és solguda i es veuen les imatges amb molta claredat. Només he sortit de nit dues vegades (on visc el cel sol estar cobert), i he estat capaç de veure Jupiter, amb un cert detall. Es veien els satèl·lits i les franges que té el planeta. No he pogut veure mes coses per falta d’oportunitat i coneixements, encara que espero treure-li partit.\nEl Celestron Astromaster 70AZ és un encantador telescopi d’arrencada per a qualsevol. Després de buscar durant anys i no tenir una idea del que és bo per a un principiant i el que no, em vaig decidir per això.\nÉs fàcil d’instal·lar. Tot està molt ben fet i ve amb dues lents de 20 mm i 10 mm que per a un principiant és més que suficient.\nPots veure la lluna magníficament i els cràters. Igual que altres cúmuls i nebuloses fredes com les Plèiades i la Nebulosa de Orión.\nM’he divertit molt amb això fins ara i estic molt content amb el preu.\nSempre he estat interessat en l’espai i l’astronomia, però mai se m’havia ocorregut comprar un telescopi fins fa poc. Sempre vaig pensar que eren per a professionals fins ara, però després d’un temps de recerca, vaig decidir comprar un. Encara que només sóc un afeccionat i encara estic aprenent sobre astronomia, vaig trobar que el telescopi Celestron és molt fàcil d’instal·lar i usar.\n- Tipus de telescopi: Reflector\n- Obertura: 76 mm\n- Distància Focal: 700 mm\n- Relació focal: f/9.21\n- Trípode d'acer amb potes rodones de 25 mm de diàmetre\n- Oculars de 20 mm (35x) i 10 mm (70x)\nUn altre model de Celestron per a principiants que ofereix una visió nítida i detallada dels anells de Saturn, les llunes de Júpiter i molt més.\nHe passat molt de temps amb aquest telescopi ara, tal vegada 100 hores, i tinc una opinió encara millor que abans. Com és un telescopi petit i barat és ideal per a principiants com jo i no podria demanar una millor experiència pel preu just que vaig pagar. És un dels passatemps més rendibles que he gaudit.\nBé, sóc nou en això de mirar les estrelles, però quina bona manera de començar. Vaig comprar un lent Barlow per a augmentar l’augment i puc veure a Saturn i els seus anells i Júpiter és impressionant i puc veure 3 llunes orbitant-lo. Mirar la nostra lluna és espectacular i això només fa que aquest telescopi valgui cada euro.\n- Obertura: 90 mm\n- Distància Focal: 1000 mm\n- Relació focal: f/11\n- Pes: 12.25 kg\nSegurament el model més bàsic d’aquest llistat però també el més econòmic. De fet, només recomanem aquest telescopi en cas que no el vagis a utilitzar per a l’astronomia. És perfecte per a observació ornitològica, de la naturalesa, per a la caça o per a gaudir únicament de vistes panoràmiques.\n- Obertura: 60 mm\n- Distància Focal: 341 mm\n- Camp de visió angular: 2,5° a 20x, 1,3° a 60x\n- Camp de visió lineal (914m): 40 m a 20x, 20 m a 60x\n- Pes: 595gr\nMeade Instruments Polaris 216003\nPer a aquells que són nous en l’astronomia, aquest és un molt bon camp d’acció…\nProporciona una vista molt satisfactòria de Saturn, Júpiter, la Lluna, etc.\nPerò tingues en compte que si ets una persona impacient, això no és per a tu, ja que vaig haver de lluitar durant dos dies per a ajustar el punt vermell i alinear el mirall secundari.\nNo obstant això, és un abast bastant bo\nHauràs de ser molt pacient mentre ho usis.\nVaig poder veure clarament a Saturn amb ell juntament amb els seus anells.\nFantàstica relació qualitat-preu! Algunes parts són de plàstic barat com el visor, en general, de bona qualitat.\nMe les vaig arreglar per a connectar la meva cambra Cànon 100D DSLR amb un adaptador d’anell T i vaig prendre una foto de la lluna i haig de dir que estic molt content amb la qualitat!\nSent un entusiasta, sense haver tingut mai un telescopi, vaig aprofitar l’oportunitat d’aconseguir un tan aviat com la meva filla va mostrar un lleuger interès a observar la lluna amb més detall. M’alegro d’haver-ho fet. És una cosa impressionant, robusta, imponent quan s’assembla, amb un joc de lents predeterminades que són bastant agradables per a l’exploració inicial del cel.\n- Distància focal: 900mm\n- Relació focal: f/10\n- 3 oculars que proporcionen augments baixos, mitjans i alts\nEl que té de bo els telescopis més barats és que els fabricants estalvien costos en centrar tot el seu esforç en l’obertura del telescopi. Fabriquen el major lent o mirall que poden per aquest preu. El desavantatge és que es fan retallades de qualitat en altres àrees del disseny del telescopi. Per exemple, podrien tenir una muntura que és propensa a la vibració perquè està feta de materials més prims i més barats que un model de major preu.\nEncara que els fabricants pretenen maximitzar l’obertura a aquests preus, la realitat és que encara són petits, la qual cosa limita el que poden mostrar-te. Tots ells faran una bona feina mostrant els objectes més brillants del cel, així que pots esperar veure grans vistes de la Lluna, Júpiter i Saturn.\nQuè pots veure amb un telescopi petit?\nEls telescopis de menor obertura limiten el que es pot veure, però revelen molts més objectes i detalls que els prismàtics. Aquests són alguns punts destacats del cel nocturn que un telescopi de 3″ mostrarà:\nLes bandes de núvols de Júpiter\nLes llunes galilees de Júpiter\nCentenars de cràters lunars\nGalàxia de Andrómeda\nEl cúmul d’estrelles de les Plèiades\nEls discos i les medialunas de Mercuri i Venus\nEl disc de Mart\nCaracterístiques de la superfície de Mart (en moments favorables)\nCúmuls d’estrelles i estrelles dobles\nMentre entenguis els límits de les capacitats d’un petit telescopi, definitivament val la pena comprar-ho per a començar amb l’astronomia.\nQuin és el millor carregador de mòbil per al cotxe al 2022?


La Generalitat reforça l'Alt Pirineu i Aran amb la nova direcció territorial - FÒRUM.ad\nLa Generalitat reforça l’Alt Pirineu i Aran amb la nova direcció territorial\nOn: 15/07/15 17:47\nEl delegat del Govern a l’Alt Pirineu i Aran, Albert Alins, ha presentat avui el nou director dels Serveis Territorials d’Interior a l’Alt Pirineu i Aran, Josep Palau. El Departament d’Interior reforça amb el seu nomenament la presència i actuació al territorri.\nUn dels principals objectius de la nova direcció “és que serveixi per apropar el servei del Departament d’Interior als ciutadans i al territori i donar-los més veu”, ha declarat Josep Palau, que considera que la presència a la zona permetrà “millorar el treball que es du a terme, principalment en aquells àmbits on es pot inicidir més, com Protecció Civil”.\nJosep Palau és nascut a Llavorsí (Lleida) i des de l’any 1998 ha ocupat el càrrec de cap del Servei d’Administració de la Regió Policial Pirineu Occidental. Entre els anys 1986 i 1998 va desenvolupar diverses tasques professionals al Servei de Personal del Departament d’Interior de la Generalitat.\nAl capdavant dels Serveis Territorials d’Interior a Lleida ha estat designada Montserrat Meseguer, alcaldessa de Palau d’Anglesola, que va ser presentada la setmana passada.\nPrevious Post: Encamp reconstrueix el jardí botànic\nNext Post: Es liciten les obres de la fase 3 d’eixample i rectificació de la CG2 a Soldeu


marcel cranc: LLetres 7\nMar de Bering Potser hi ha una illa on podrem descansar, potser massa poc ens va allunyar, potser a cada estrella hi haurà es meu desig fugaç, dubtes i mars hi haurà que creuar. Serà millor. Mentre pugui remar qui sap si cap a cap lloc, mentre bufi aquest vent em deix estirar, potser sense estrella no ports on amarrar, potser tot es vent que recordar. Serà millor.\nNord T’enrecordes érem immortals gravitàmem sobre runes, pedres de calç. Esperàvem un final obert, un adéu que era imposible, un amor etern. I si ara fossis aquí, abraçat a n’es teu nom, seguiria cercant el nord, seguiria cercant el nord, seguiria cercant un nord. Passa es temps i encara pens en tu, érem líquens , érem fòssils, érem u, sé que esperes un final obert, jo una dansa exquisida, un crit en el cel. I si ara fossis aquí, abraçat a n’es teu nom, seguiria cercant el nord, seguiria cercant el nord, seguiria cercant un nord.\nFurtivament Així matam es temps desfent quimeres, pintam es vent, ferim acords si tu no hi ets. Així perdem es temps resant misteris, tendrament ens abraçam per davall sa pell. Així omplim es temps com cans de caça inconscients, furtivament, si tu no hi ets. Som es dia equivocat, una llesca sense tall, un sac de fum, un ploure eixut, si tu no hi ets. Som un mac dins un fondal, un grum, mica de res, un poc sonat, un feix de fang, si tu no hi ets.\nSuperfície A la superfície hi ha uns i zeros, llobes insomnes, ombres dins gerros, hauràs de cercar a dins més a dintre, potser hi trobes pau, potser un abisme, que crida dins meu. Es veuen taques enormes que no s’esborren fregant-se, feres, monges fogoses, lladres inflant-se. Hauràs de cercar a dins més a dintre, promet que hi ha pau, intrèpids fondistes que corren dins meu. A la superfície reis mides, artistes, rebaixes, ferides… Hauràs de cercar a dins més a dintre, encara hi ha restes de pau, paisatges invictes on hi cant per tu.\nD’amor Totes ses teves cares totes ses meves drogues tot es teu magatzem de records tots es teus vespres cadàvers tots es meus somnis degollats tots es teus matins sucidats tot es teu regne silenciat tot es meu infern d’amor. Tot es teu cau de secrets tot es meu suburbi de perdons sa teva humitat i escuts tots es teus monstres caiguts. Tota sa meva carn i es meu buit es teu bosc secret de vellut es nostre museu de culpes es nostre cementeri d’amor. D’amor, d’amor, d’amor.\nVoler ser Va voler ser un gran riu a través de muntanyes cap el seu mar. Va voler ser un vent tranquil acaronant-li ses dunes banyades de sal. Va voler ser un vi obscur i mordaç que pogués fer somiar. Va voler dins terra banyada acabar. Va voler ser un salvatge esquiu i cercar-se un refugi a n’es seu cos voraç. Va voler ser un cant humil i besar-li sa pell amb sons de corall. Va voler ser humà i tatuar un rastre animal. Va voler ser dimoni i cremar. No, no varen despertar.\nQui ets tu Invisible és l’aire que ens conté a dins d’un desordre transparent, som només un eco, una espurna sagrada, un esqueix de temps. Cerca mars perfectes per naufragar, hi ha illes on la llum no apaga mai, no et perdis l’aventura, no defugis la paura i crida fort, ben fort. Qui ets tu. Sense pena i por, només ara és cert. Qui ets tu.\nSobreviu S’ha fet un cel ajuntant arrels i esqueixos de records, i s’ha fet fort, atrinxerat, esperant un principi i final. Hi ha qui diu que mai se’n sortirà. Sobreviu, retén aquell instant sobreviu a mig camí de res, sobreviu. S’ha fet de carn, s’ha fet distant d’espines i verins ha tret l’orgull sembrant un somni de qui era ja temps lluny. Sobreviu, retén aquell instant sobreviu a mig camí de res, sobreviu.\nD’argila Què passarà després? una promesa que es mustia, amor trinxera, amor d’argila? Què passarà després? Només paraules imprecises o serem déus i eucaristia? Si tot fos mentida què ens quedaria? Cerc una llum on hi siguis tu. Si tot fos mentida, de res serviria, cerc una llum on hi siguis tu, només crec en tu. No hi ha res més nellà de tu. Si tot fos mentida què ens quedaria? Cerc una llum on hi siguis tu. Si tot fos mentida, de res serviria, cerc una llum on hi siguis tu, només crec en tu.\nElla Ella es perd de tan en tant té una vida cent miralls, ella em riu i tot desfà. Bell imperi el que ha creat em som subdit en som esclau, ella em diu com puc tornar. Ella sura emmig de pors i res confon, em descriu camins estranys dins l’horizó. Ella creu que hi ha un destí un tot o res, uns déus gentils un sé deixar-te malferit. Ella sempre té quinze anys i no s’amaga sap com brillar, té un avui no sap dir mai. Ella estima cada onada de cada port, ella m’omple d’aire sense respirar. Ella em crida i m’arrossega de tant en tant, m’he perdut dins un jardí, m’he perdut dins un jardí i no sé tornar.\nPublicat per marcel cranc a 6:47\nEtiquetes de comentaris: 7, Lletres\nmarcel cranc. Tema Senzill. Amb la tecnologia de Blogger.


Aparell Digestiu - Baleares - Col·legi Oficial de Metges de Lleida\nDes de Marlex Human Capital estem col·laborant amb diversos hospitals de referència que necessita incorporar a un/a Digestòleg/a als seus centres (Balears i País Basc).\nRetribució: negociable en funció de lexperiència del perfil.\nAjuts per a l'habitatge.\nSi l'oferta et sembla interessant i vols tenir més informació, l'hospital et pagarà un bitllet d'avió perquè puguis conèixer les instal·lacions, la tecnologia, la direcció del centre, els teus companys, etc.\nTenir experiència demostrable com a Digestòleg/a.\nTenir formació via MIR a Aparell Digestiu.


Biblioteca Municipal Pere Blasi - Torroella de Montgrí - Dossier de premsa - Cordon oferia a UPM tres anys d'alcaldia a Torroella\nCordon oferia a UPM tres anys d'alcaldia a Torroella\nAl cap de llista convergent li fa l'efecte que l'entesa de Rufí i Colomí estava feta abans que ERC trenqués el govern. L'oferta de pacte era extensible fins al 2023\nL'encara alcalde de Torroella de Montgrí, el convergent Jordi Cordon, té la “sensació que el preacord de govern entre ERC-Junts i UPM estava fet abans de les reunions i converses dels darrers dies”. El cap de llista de CDC va revelar ahir que en la recta final de la negociació amb Jordi Colomí va arribar a oferir al líder d'UPM l'alcaldia fins a final del mandat, “i una clàusula que comprometia Convergència a renovar el pacte i el suport a un candidat d'UPM el 2019 si eren la llista més votada”.\nFinalment, però, el secretariat de la formació d'esquerres ha apostat per formar un executiu alternatiu amb ERC-Junts. Colomí, al marge de la idoneïtat de l'equip, ha admès que les bases d'UPM encar...


Plans de Gestió del Risc d'Inundació i Sistemes d'Alerta Primerenca d'Inundació | ABM\nInici > Projectes > Hidràulica\nPlans de Gestió del Risc d’Inundació i Sistemes d’Alerta Primerenca d’Inundació\nElaboració de Plans de Gestió del Risc d’Inundació i implantació i posta en marxa dels Sistemes d’Alerta Primerenca d’Inundació (SAPI), com a elements de gestió del risc d’inundació en activitats vulnerables.\nEls Plans de Gestió del Risc d’Inundació (PGRI) defineixen com gestionar el risc d’inundació en cas d’avingudes d’àmbits consolidats, ja sigui mitjançant mesures preventives o eines que permeten la monitorització i control de la situació d’emergència amb l’objectiu de prevenir i minimitzar els possibles efectes i/o danys que es puguin ocasionar durant l’episodi de pluja i/o d’avinguda d’algun curs fluvial. Un Pla de Gestió del Risc d’Inundació (PGRI) recull l’anàlisi hidràulica i la definició del Sistema d’Alerta Primerenca d’Inundació (SAPI).\nAquests treballs tenen com a objectiu principal el disseny, la implantació i la posta en marxa dels Sistemes d’Alerta Primerenca d’Inundació (SAPI) necessaris com a mesura de gestió i d’autoprotecció del risc d’inundació i per prevenir possibles danys.\nEls PGRI en l’àmbit dels càmpings\nConcretament, les activitats de càmping tenen l’obligatorietat de disposar d’aquest pla segons es requereix en la disposició addicional dinovena de la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres, la qual determina que per poder mantenir l’activitat dels càmpings que es trobin en zones de risc d’inundació és necessari elaborar el Pla de Gestió del Risc d’Inundació i, si s’escau, executar les mesures correctores que siguin necessàries per a prevenir els danys.\nDes d’ABM elaborem els PGRI de manera estricta d’acord amb els criteris tècnics i recomanacions definides per les administracions competents, que són l’Agència Catalana de l’Aigua i Protecció Civil. Tots i cadascun dels PGRI’s compleixen amb la normativa i criteris vigents.\nFases del Pla de Gestió de Risc d’Inundació\nCada PGRI avalua en primera instància el risc d’inundació dels terrenys de les instal·lacions del càmping (o zones consolidades), a partir dels resultats de models hidrològics – hidràulics que s’elaboren per a simular les avingudes i/o episodis de pluja intensa.\nA partir de la caracterització i avaluació del risc d’inundació, es defineix la proposta de SAPI que seria necessari implantar en l’àmbit d’interès per a la gestió del risc d’inundació i per tal de minimitzar els possibles efectes i/o danys que es pugui ocasionardurant episodis de pluja.\nEl Sistema d’Alerta Primerenca d’Inundació (SAPI) és una plataforma informàtica que permet controlar i gestionar la situaciód’emergència en cas d’inundació. Aquest sistema integra un conjunt de dades hidrometeorològiques captades per diversesfonts d’informació. El sistema pronostica la possible inundació i avisa amb temps suficient per a efectuar una evacuació humana segura i correcta.\nPer tal de dissenyar un SAPI robust i coherent és necessari que prèviament s’estudiï el comportament hidràulic del curs fluvialque pot inundar l’àmbit objecte de protecció mitjançant modelitzacions hidràuliques.\nEls models hidràulics permeten analitzar i calcular la velocitat de l’ona d’avinguda del curs fluvial, facilitant així la definició de diversos nivells d’alerta associats a uns llindars per cadascuna de les dades hidrometeorològiques rebudes al sistema.\nProposta i disseny del Sistema d’Alerta Primerenca\nEl SAPI que implementem des d’ABM s’alimenta de les dades públiques recollides per diversos instruments com són les Estacions d’Aforament de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), els sensors de pluja del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) i de l’Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), el radar meteorològic de Catalunya (XRAD), les previsions de models meteorològics (IFS-HRES del Centre Europeu per a la Predicció Meteorològica a Mitjà Termini) i els avisos oficials del SMC i AEMET.\nAquests instruments permeten activar avisos preventius a mitjà termini (fins a 3 dies vista), a curt termini (2 hores vista) i a molt curt termini (inferior a 2 hores vista).\nAlhora, en el Pla es defineix la ruta o rutes d’evacuació possibles en cas d’inundació i estableix el temps d’evacuació d’acord amb la metodologia establerta en la Nota Tècnica de Prevenció “NTP 436: Cálculo estimativo de vías y tiempos de evacuación”.\nA partir de la informació hidrometeorològica monitoritzada i el temps d’evacuació obtingut, es defineixen 3 nivells d’avís d’alerta (Pre-alerta, Alerta i Emergència), els quals permeten gestionar de forma evolutiva la situació d’emergència.\nCadascun d’aquests nivells d’alerta és associat a un seguit d’actuacions i/o mesures de prevenció que quedaran regulades i establertes en el corresponent Pla d’Autoprotecció de l’activitat (en el cas de càmpings) o en el Document Únic de Protecció Civil – DUPROCIM (en el cas de nuclis urbans).\nAvantatges de la implantació d’un Sistema d’Alerta Primerenca\nLa implantació d’un Sistema d’Alerta Primerenca permet monitoritzar i preveure el comportament dels cursos fluvials que presentin risc d’inundació i, en cas d’activació d’algun nivell d’alerta, permet la recepció d’aquest avís i la gestió de la situacióamb les accions i mesures preventives definides en el Pla de Gestió del Risc d’Inundació. En cas d’emergència, el SAPI pot garantir una correcta i segura evacuació dels usuaris i personal del càmping.\nEl visor web Flood risk CÀMPING Cat\nA ABM estem implementant el visor web “Flood risk CÀMPING Cat” com a eina de consulta per tal d’identificar quins càmpingses troben en zona de risc d’inundació, i en quin grau es troben afectats per la nova instrucció tècnica de Protecció Civil (ref: PAU_02_v02_21).\nAquest visor, representa gràficament la situació geogràfica dels càmpings de Catalunya (Federació Catalana de Càmpings)amb la superposició de les diverses zones inundables, les condicions de risc i les diferents situacions de risc que considera Protecció Civil en la nova instrucció.\nCaracterístiques del SAPI\nEl SAPI que implanta ABM és l’ARGOS-SITE i és un producte desenvolupat per l’empresa HYDS. La implantació s’efectua de forma conjunta amb ABM i s’adapta i personalitza per a cada client. El SAPI permet als gestors dels càmpings visualitzar i consultar tota aquesta informació de forma integrada mitjançant una aplicació web, que és l’eina que facilita la gestió en el cas de l’emergència.\nLa proposta de SAPI és adaptativa i si el client ho demana pot incloure dades complementàries. A més, el SAPI permet calibrar els nivells d’avís d’alerta considerant els registres que el programa recull durant un període concret en el temps.\nEn determinats casos, i segons les peticions de cada client, és possible instal·lar nous sensors de nivell d’aigua propis. Això permetrà monitoritzar de forma més precisa les avingudes en temps real i, per tant, proporcionar informació més detallada als gestors de l’equipament, fet que aporta una capa addicional de concreció al SAPI.\nCasos d’èxit d’empreses en els que ABM està aplicant el PGRI + SAPI\nEn aquests moments hem treballat i treballem per a més de 25 càmpings preparant Plans de Gestió del Risc d’Inundació i Sistemes d’Alerta Primerenca d’Inundació. També hem elaborat Plans de Gestió de Risc d’Inundació per a empreses distribuïdores i industrials, així com per l’administració municipal.\nPossibilitats de personalització segons els requisits de cada client.\nPossibilitats d’integrar les dades a la web i a la app desenvolupada.\nCalibració dels nivells d’avisos.\nMonitorització de les avingudes en temps real.\nProjecte constructiu i direcció d’obra per a la recuperació de la connectivitat al riu Ter a l’entorn de la resclosa de la Pilastra\nProjecte constructiu i direcció de les obres de la modificació geomètrica de la resclosa de la “Preparación Textil” a Ripoll per la millora de les condicions de desguàs dels rius Ter i Freser.\nProjecte del mur de protecció del marge esquerre del Ter des del Pont de la Barca al Pont de França.


El factor Solbes\n"Tinc curiositat per conèixer amb quins adjectius definiria l'irònic diputat socialista la seva trista victòria final, que l'ha portat a imposar el seu model de finançament al preu de sortir per la porta del darrera del ministeri d'Economia"\nper Rafael de Ribot 19 de desembre de 2012 17:59\nSi tingués el seu telèfon avui trucaria a Pedro Solbes. Com s'haurà pres l'ex-ministre el final d'aquest sainet del finançament? Tinc curiositat per conèixer amb quins adjectius definiria l'irònic diputat socialista la seva trista victòria final, que l'ha portat a imposar el seu model de finançament al preu de sortir per la porta del darrera del ministeri d'Economia. Segurament ara recorda com el conseller Castells qualificava de "paper" i no li donava la categoria de proposta a allò que finalment ha acceptat. També deu recordar com se l'acusava de ser el tap inflexible, guardià de l'ortodòxia econòmica com si això fos un pecat.\nDiuen que Solbes està preocupat pels pressupostos generals de l'estat per l'any vinent i que no li agrada com van les coses. És més, s'apunta la possibilitat que aprofiti les vacances parlamentàries d'estiu per deixar la seva acta de diputat i així evitar-se haver de passar el tràngol de votar a favor d'uns pressupostos en els quals no hi creu.\nJa veurem que farà Solbes, l'home que va derrotar Pizarro en un cara a cara que va marcar el signe de l'última campanya electoral espanyola, l'home que va fer creure que la crisi no estava tocant la porta de la nostra economia. Però aquest cap de setmana ha tingut un motiu més per deixar-ho estar. Se n'ha sortit, però el joc consisteix precisament a fer creure que no ha estat així.


Festa Major del Pont de Cabrianes – Montpeita\n0 Shares 754 Views\nFesta Major del Pont de Cabrianes\nRedacció 1 d'agost de 2019\nEl passat dissabte 20 de juliol, es va celebrar la Festa Major del Pont de Cabrianes, que organitzada per l’entitat “Amics del Pont de Cabrianes”, amb col·laboració amb l’Ajuntament santfruitosenc, reuneix cada any a antics residents d’aquesta colònia tèxtil, ubicada dins els termes de Sant Fruitós i Sallent, i limitant amb els d’Artés i Navarcles. L’activitat industrial del llogaret va cessar l’any 1962, quedant poc a poc deshabitat.\nFa més de 20 anys que un grup de persones va decidir recuperar la Festa Major, que es celebrava per la diada de Sant Jaume, convertint-la en una trobada de ex-residents, familiars i amics.\nAixí, un dia a l’any, el Pont de Cabrianes torna a tenir vida, enguany amb una festa que va començar a l’església de Sant Jaume d’Olzinelles, amb una Missa solemne concelebrada pel rector de Sallent, Mn. Antoni Costa, i el de Sant Fruitós, Mn. Théophile Nkundimana. Acabada la cerimònia religiosa es va servir un pica-pica. Després els actes es van traslladar al Restaurant Can Ferrer de Torroella de Baix, on va tenir lloc, un espectacle musical a càrrec del grup “La tercera Joventut” de Sant Fruitós, que fou molt aplaudit.\nLa festa va continuar amb el tradicional dinar de germanor, que va reunir a més de 100 comensals, i va comptar amb la presència dels alcaldes de Sant Fruitós i de Navarcles, Joan Carles Batanés i Josep Mª Feliu respectivament.


Manuel Valls anuncia l'exclusiva a La Sexta: "Me caso" amb Susana Gallardo\nBarcelona. Dijous, 30 de Maig 2019. 17:03\nActualitzat: Dijous, 30 de Maig 2019. 17:09\nManuel Valls es queda a Barcelona. El mateix regidor de Ciutadans (o del PV, Partit Valls) ho ha reconegut a Al rojo vivo: "Es mi vida, es mi ciudad y la quiero". Ferreras: "¿Muy pronto se va a casar en Barcelona?" Valls: "Ah, veo que es usted un periodista bien informado. Es muy personal lo que dice a millones de personas, no sé si les interesa. Soy feliz. Tengo mi carrera política hecha. Lo que hago aquí es muy bonito, es muy importante ser feliz". Ho deia amb aquesta cara de felicitat a Antonio G. Ferreras:\nLa Sexta (clica la foto per veure el vídeo al minut 1:14:30)\nSerà el tercer matrimoni de Valls i el segon de Susana Gallardo. Valls va estar casat amb la mestra francesa Nathalie Soulié i amb la violinista Anne Gravoin, de qui es va divorciar fa 1 any després de vuit de matrimoni. Fou aleshores quan va conèixer a les Balears, a l'illa de Menorca, la catalana Susana Gallardo, divorciada d'Alberto Palatchi, amo de Pronovias. Ella és hereva dels laboratoris Almirall i una de les grans fortunes de la ciutat.\nEl futur matrimoni passeja de la mà per la zona alta de Barcelona, prop del Turó Park on se'ls veu sovint. A Menorca un amic en comú li va demanar a Gallardo que mostrés els secrets de l'illa al candidat i va sorgir l'amor. Són habituals de les grans cites com l'estrena de la temporada del Liceu o el Gran Premi de Fórmula 1.\nValls té 56 anys i Gallardo 54. Un amor tardorenc que no serà amb Valls alcalde. El matrimoni pel Civil es pot celebrar al Saló de Cent de l'Ajuntament de Barcelona. Ferreras ha estat poc hàbil i l'ha acomiadat sense preguntar-li quin regidor vol que els casi. Valls ja ha dit que votarà Ada Colau. Si els casa Colau serà pura poesia.\nAtemptat de Vic Ira contra la Guàrdia Civil per homenatjar així les víctimes de l’atemptat de Vic


La fira ha mostrat una vegada més l’apassionant bellesa i la gran diversitat d’un grup de plantes, les orquídies, molt apreciades en jardineria i que compten amb nombrosos afeccionats que gaudeixen amb el seu cultiu. El Jardí Botànic de la Universitat de València ha participat d’aquest certamen de bellesa floral.\nEls passats 18 i 19 de maig es van celebrar les jornades OrquiMadrid 2013, la més recent edició del certamen bianual que organitza el Club d’Amics de les Orquídies (CAO). Les jornades es van desenvolupar en el Pavelló Villanueva del Reial Jardí Botànic de Madrid (C.S.I.C.), patrocinador de l’esdeveniment al costat del Centre de Jardineria Bourguignon, i van participar productors nacionals i internacionals, clubs d’afeccionats i jardins botànics com el Reial Jardí Botànic Juan Carlos I d’Alcalá d’Henares i el Jardí Botànic de la Universitat de València.\nAquestes jornades tenen com a objectiu principal mostrar al públic la diversitat i bellesa de les orquídies, i acostar aquest grup de plantes als afeccionats, facilitant l’adquisició d’exemplars i de materials per al seu cultiu, i assessorant en tècniques de cultiu i propagació. En aquest sentit, l’esdeveniment principal de les jornades va ser l’exposició d’exemplars en el Pavelló Villanueva, amb una àmplia i variada mostra d’orquídies tropicals. A més els visitants podien adquirir planta viva en els llocs de venda de diversos conreadors nacionals i internacionals, com OrientyOrchids i RioSeco (Espanya), ONA Orquídies (Brasil) o Ecuadorquídeas (Equador), entre uns altres, que van facilitar l’accés a espècies i híbrids poc usuals en el mercat.\nEncara que OrquiMadrid també va ser un espai per a la informació, sobre orquídies silvestres, col·leccions d’orquídies tropicals dels jardins botànics i tècniques de cultiu i propagació, especialment en els stands del Club d’Amics de les Orquídies, Reial Jardí Botànic Juan Carlos I i Jardí Botànic de la Universitat de València. Concretament, en el nostre stand es presentaven dos panells sobre la col·lecció d’orquídies del Jardí i sobre els treballs de recerca i conservació d’orquídies silvestres de la Comunitat Valenciana que es desenvolupen en el centre, així com abundant material divulgatiu. A més, l’OVAL (l’Associació de Orquidiòfils Valencians), que col·labora amb el Jardí Botànic en el manteniment de la col·lecció d’orquídies, va aportar nombres del butlletí de l’associació.\nCom a complement a l’exposició, durant les jornades es van impartir quatre conferències de temàtica relacionada amb les orquídies. Gerardo Torres, comissari de l’exposició, ens va parlar sobre el gènere Anguloa, orquídies conegudes com a “Tulipes dels Andes” per l’estructura tancada de les seues flors, i sobre l’optimització de substrats per a millorar el cultiu. Carlos Espill, del viver ONA Orquídies, va presentar el gènere Hoffmannseggella (relacionat amb Laelia i Cattleya), que correspon a un grup d’orquídies de Brasil d’hàbitat rupícola, indicant interessants detalls sobre el seu cultiu.\nFinalment, per part del Jardí Botànic de la Universitat de València, es va impartir la conferencia “Orquídies silvestres de la Comunitat Valenciana”, en la qual es van presentar les espècies més comunes en el nostre territori i els seus hàbitat més característics, i es va particularitzar l’ecologia, distribució i problemàtica de les espècies més rares i amenaçades de la orquidoflora valenciana.


Triskel - Estacions remotes | IoT Catalan Alliance\nCas d'èxit: Triskel – Estacions remotes\nConèixer, en tot moment, l’estat de la infraestructura d’un conjunt de torres de comunicacions. Hi ha torres sense cap edificació i n’hi ha que, al peu de la torre, hi ha una caseta. Aquestes torres disposaven d’un sistema de telecontrol molt reduït.\nTelecontrol acurat i optimització energética de torres de telefonia mòbil.\nConjunt d’estacions remotes compactes per a la telegestió de torres de comunicacions de telefonia mòbil.\nS’equipa cadascuna de les torres amb una estació remota compacta, tant per anar a la intempèrie com per l’interior, amb alimentació 230Vac (intempèrie) o +48Vdc (interior) i amb comunicacions per GPRS cap al centre de control amb protocol SNMP.\nTotes les estacions remotes tenen entrades digitals, sortides digitals i, les d’interior, 2 entrades analògiques per la mesura de temperatura.\n4 de les entrades digitals poden ser comptadores per tal de mesurar consums elèctrics de diferents parts de la torre.\nLes unitats interiors disposen de 2 sondes de temperatura i algoritmes per fer una bona gestió energètica de l’habitacle, monitoritzant i controlant un ventilador i un aparell d’aire condicionat, amb l’objectiu de mantenir els equips en un rang de temperatura òptim amb el mínim de consum energètic.\nEl client de la solució s’ha fet càrrec dels costos dels equips.\nHa permés tenir una visió acurada de la realitat del funcionament de tota la xarxa, conèixer els consums energètics de forma contínua i poder facturar als usuaris de les infraestructures segons el seu ús.\nSegueix operatiu amb la mateixa versió d’equips.


Economia Verda: Anàlisi i Millora de les Cadenes de Valor de la Vall de la Gavarresa | elrisell\nEquip Laura Camprubí, Andreu Camprubí i Gemma Tolosa.\nPla participatiu d'Impuls a l'Economia Circular i Verda de la Vall de la Gavarresa fent especial èmfasi en el sector primari.\n- Consensuar des del territori, una estratègia amb missió i valors del Pla d'impuls de l'Economia Circular\n- Elaboració d'un Pla d'Impuls de l'Economia Circular i Verda.\nLa metodologia emprada es basa en la participació i co-creació d’un pla d’acció a partir dels actors implicats, que busca el consens i fomenta la presa de decisions “bottom up”. Apoderar als actors i dotar-los d’eines per que desenvolupin els seus projectes i activin les sinergies circulars ha estat un element clau al llarg de tota la durada del projecte.\nCom a resultat del projecte s'ha redactat el Pla d'Impuls a l'Economia verda i circular de la Vall que consta d'una memòria de tot el projecte i un total de 22 accions organitzades en 4 línies estratègiques. A més a més del Pla, també s'han realitzat moltes connexions i s'ha teixit i cohesionat el teixit del sector primari de la Vall , fet que pot tenir un potencial de transformació i de circularitat, tant o més potent que el mateix pla.


El valencià Santiago Posteguillo guanya el Premi Planeta amb una novel·la sobre l’emperadriu romana Júlia - À Punt\nEl valencià Santiago Posteguillo guanya el Premi Planeta amb una novel·la sobre l’emperadriu romana Júlia\nLa finalista ha sigut Ayanta Barilli amb la novel·la ‘Un mar violeta oscuro’.\nPosteguillo rebia el guardó aquest dilluns / Andreu Dalmau (Efe)\n16 d'octubre 2018 - 09:52\nL'escriptor valencià Santiago Posteguillo ha guanyat el 67 Premi Planeta, dotat amb 601.000 euros, amb la novel·la històrica Yo, Julia, que segueix els passos de Júlia Domna, esposa de l'emperador Septimi Sever. La finalista ha sigut Ayanta Barilli amb la novel·la Un mar violeta oscuro.\nLa novel·la de Posteguillo, signada amb el pseudònim de James Sussex, narra l'ascens d'una dona en un món d'homes immersos en la lluita pel poder polític. En aquest món masculí, la protagonista maniobra hàbilment per a aconseguir els seus objectius.\nEl jurat del premi, integrat per Alberto Blecua, Fernando Delgado, Juan Eslava Galán, Pere Gimferrer, Carmen Posadas, Rosa Regàs i Belén López, directora de l'Editorial Planeta, ha seleccionat l'obra de Posteguillo entre les 642 presentades. Ha destacat que tots els personatges de Posteguillo estan descrits amb una "gran profunditat psicològica".\nEl guardonat, que és professor de diferents assignatures del grau en Estudis Anglesos de la Universitat Jaume I de Castelló, és autor de diverses trilogies centrades en l'antiga Grècia, com ara la que va dedicar a Escipió Africà formada pels títols Africanus: el hijo del cónsul, Las legiones malditas i La traición de Roma, publicats entre 2006 i 2009.\nTambé n'ha escrit una sobre Trajà, amb Los asesinos del emperador, Circo máximo i La legión perdida, tres llibres publicats entre 2011 i 2016 amb el segell de l'Editorial Planeta. Des d'aleshores, Posteguillo ha publicat la resta de la seua obra amb l'editorial catalana. Així, en 2011 va eixir la novel·la La noche en que Frankestein leyó 'El Quijote' (2011), seguida de La sangre de los libros (2014) i El séptimo círculo del infierno (2016).\nTendència en Google\nEl triomf de Posteguillo en el Premi Planeta 2018 ha tingut també un reflex en internet. Segons Trendinalia, la cerca d'aquest autor en Google s’ha disparat fins a la primera posició en les últimes hores.\nÀ Punt Mèdia va tindre l'oportunitat d'entrevistar el nou Premi Planeta en el programa de divulgació literària Plaerdemavida, i li va dedicar un episodi en la televisió i un altre, en la ràdio.


2 min. Barcelona 03/02/2011 13:30\nEl president del grup parlamentari de CiU, Oriol Pujol, té decidit anar a votar "sí" a la independència de Catalunya el pròxim 10 d'abril, en la consulta convocada a la ciutat de Barcelona, ja que en el seu cas no "arrossega el dilema" del president de la Generalitat, Artur Mas. Mas encara està dubtant sobre si acudir aquell dia a les urnes per pronunciar-se sobre la independència de Catalunya perquè, si bé com a ciutadà ja ha explicat que votaria "sí" en un referèndum d'aquestes característiques, la seva nova responsabilitat com a president català l'obliga a representar els més de set milions de ciutadans.\n"Jo hi aniré i votaré que sí. Jo vull donar la meva opinió. No arrossego cap dilema. Tinc una responsabilitat a CiU, però puc actuar amb llibertat de consciència votant el que em sembli millor", ha afirmat Pujol en declaracions a Ràdio Estel recollides per EFE. "Jo crec que qualsevol nacionalista té aquest anhel en algun punt del seu cap", ha afegit.\nQuant a la proposició de llei impulsada per Solidaritat Catalana per la Independència (SI) a favor de la declaració d'independència de Catalunya, Pujol ha advertit que abans de poder ser tramitada caldrà esperar l'"informe jurídic de la mesa del Parlament". "A partir d'aquí, si això veu la llum positivament, tots els grups de la cambra hauran de dir quin és el seu parer", ha explicat Pujol, que ha avançat que CiU "esperarà" a conèixer les conclusions de l'informe jurídic per pronunciar-se sobre el sentit del seu vot.


El període hel·lenístic o època hel·lenística (del segle iv aC al segle i aC), llevat dels seus personatges importants com ara Alexandre Magne i Cleòpatra VII, es considera un període de transició, potser fins i tot de declivi o de decadència, entre l'esplendor del període clàssic de Grècia i el poder de l'Imperi Romà que li succeiria. A més de l'esplendor de les ciutats, com ara Alexandria, Antioquia de l'Orontes i Pèrgam, la importància de l'intercanvi comercial, el mestissatge de cultures, el paper dominant de la llengua grega i la seva difusió, van modificar profundament l'Orient Pròxim, que després seria part de l'Imperi Romà.\nLes recerques arqueològiques i històriques recents han propiciat una revaloració d'aquest període i especialment dos aspectes característics de l'època: l'existència i el pes dels grans regnes encapçalats per les dinasties d'origen grec o macedoni (lagides, selèucides, antigònides, atàlides, etc.) i també el paper determinant de les centenes de ciutats la importància de les quals, contràriament a la idea estesa durant molt de temps, no va declinar.\nConquestes d'Alexandre MagneModifica\nEl període dels diàdocsModifica\nL'equilibri del segle iiiModifica\nIntervenció romana i la desaparició política del món hel·lenísticModifica\nEscenari polític: regnes i ciutatsModifica\nRegne hel·lenístic: monarquia absolutaModifica\nSegle d'or de les ciutatsModifica\nFactors d'unitat i diversitat de la civilització hel·lenísticaModifica\nPosteriorment, el grec es va conservar durant un temps, quan la dominació política del món hel·lenístic ja era només un record. Així seria al nord-oest de l'Índia o l'Àsia Central. Al jaciment arqueològic d'Ai Khanum a l'Oxus (Amou Daria), a la Bactriana, es van trobar les restes d'una tresoreria reial amb arxius escrits en grec. Un altre exemple revelador seria l'Alexandria d'Aracòsia, on va viure una població cosmopolita i que va caure a finals del segle IV aC sota la dominació de la dinastia Maurya, els primers unificadors de l'Índia. El més famós dels sobirans d'aquesta dinastia, Asoka, va gravar els seus edictes per tot l'imperi. Molts d'aquests van ser trobats a Alexandria d'Aracòsia en armeni, però sobretot en grec.\nEn aquest temps es produeix un profund canvi cultural en el món grec: les ciutats gregues, les poleis, cedeixen la seva importància i funcionalitat a una gran monarquia que es governa des d'una capital llunyana; la ciutat hel·lenística és una ciutat de súbdits governats per funcionaris, més que una societat de ciutadans interessats en la vida pública; no interessa tant la ciutat, com la mateixa autarquia, i la filosofia deixa de ser sistemàtica i es converteix en forma de vida orientada a la felicitat de l'individu. Com a contrapartida, sorgeix un nou esperit cosmopolita, que fa que les persones cultes es considerin «ciutadans del món» i comencen a caure les barreres i els prejudicis racistes entre grecs i bàrbars. Per la seva banda, la universalització de la cultura grega paga l'impost d'haver de barrejar-se amb les cultures locals, i Atenes deixa de ser el centre del saber: Pèrgam, Rodes i sobretot el Museu d'Alexandria ocupen el seu lloc, i al costat del sincretisme religiós apareix també, sobretot arribada ja la dominació romana, l'eclecticisme filosòfic.\nLa majoria d'aquestes escoles filosòfiques té el seu període romà, que allarga la seva pervivència. Entre els filòsofs epicuris, destaca Lucreci (Titus Lucretius), autor del poema De rerum natura, [De la natura de les coses], una de les obres universals de la literatura i obra també de divulgació de les doctrines físiques, cosmològiques i ètiques de l'epicureisme. A Roma floreixen també els últims estoics, i és l'estoïcisme la més difosa de les filosofies entre els romans, tant en l'època de la república com en temps de l'imperi. L'escriptor i polític Luci Anneu Sèneca, preceptor de Neró, l'esclau Epictet de Hieràpolis i l'emperador Marc Aureli, destacats filòsofs estoics els tres, testifiquen que aquesta escola filosòfica s'havia difós a Roma en tots els estaments socials.\nLa ciència grega, que va tenir els seus orígens amb la filosofia dels primers jonis, floreix d'una manera espectacular durant el s. III i a mitjan segle ii aC, entorn del Museu d'Alexandria; és el període alexandrí de la ciència hel·lenística. Després de l'esplendor del Liceu, amb l'impuls que Aristòtil dona a la filosofia de la natura i a la biologia, Alexandria es converteix, per obra dels Ptolomeus i d'alguns savis peripatètics, en especial d'Estrató de Làmpsac, que abandona Atenes per dirigir l'activitat científica del Museu, en centre de la investigació científica en el món conegut. Al Museu, les investigacions es van orientar per especialitats: matemàtiques, astronomia, mecànica, geografia, enginyeria, medicina, filologia, zoologia i botànica, i els savis hel·lenistes no són ja, en la seva majoria, ni pròpiament filòsofs ni posseïdors d'un saber universal; alliberats tant de les concepcions religioses com de les generalitats filosòfiques, s'especialitzen en les seves respectives investigacions teòriques, i recorren a l'observació i a l'experiència. El desenvolupament de les matemàtiques va ser excepcional a Grècia també en aquest període, i les ciències empíriques van arribar durant el període alexandrí a la seva major esplendor, però mai el saber teòric dels grecs va unir l'esperit especulatiu amb l'observació sistemàtica de la realitat i els fets, ni va ser en general la ciència grega una ciència aplicada. La tecnologia va ser ignorada, fonamentalment per raons de tipus social. L'esclavitud, d'una banda, que abaratia la mà d'obra en qualsevol mena de treball, i el rebuig de l'home lliure al treball manual van fer innecessàries les màquines i van impedir que la ciència grega abandonés la seva actitud habitual de ciència teòrica o contemplativa.\nLa decadència de la ciència hel·lenísticaModifica\nAlexandria va anar perdent el seu caràcter de capitalitat de la ciència, però es va mantenir encara com a centre filosòfic d'importància. Allí es desenvolupa, en la primera meitat del s.I dC, la filosofia de Filó, que intenta harmonitzar el pensament grec amb el pensament jueu, i, entre els segles II i III dC, l'escola de Ammoni Saccas, mestre de Plotí i d'Orígenes.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Període_hel·lenístic&oldid=27759329»\nDarrera modificació: 11 jul 2021 a les 12:44\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 jul 2021 a les 12:44.


EGM:Toni Clapés triomfa sense ser-hi i ensorra 6 cops l'APM de Catalunya Ràdio\nBarcelona. Dimecres, 27 de novembre de 2019. 09:34\nActualitzat Dimecres, 27 de novembre de 2019. 09:58\nEls magazine d'entreteniment a la ràdio catalana esperaven amb nervis les notes de Nadal. L'últim EGM de 2019 deixa uns quants damnificats i un gran vencedor: Toni Clapés. El comunicador líder de la ràdio a la tarda segueix de baixa per malaltia però els seus oients han respost i segueixen fidels al programa sense ell: Versió RAC 1 assoleix 238 mil oients i deixa Roger de Gràcia derrotat que baixa i es queda amb 85 mil oients amb Estat de Gràcia.\nPitjor li ha anat a l'APM ràdio que en el seu nou horari de la tarda queda 6 vegades per sota del substitut de Clapés. La nova aposta de l'APM fa uns minsos 45 mil oients i no aprofita ni l'absència de Clapés ni la promoció del seu homòleg de TV3. Un fracàs.\nEls programes de RAC 1 segueixen líders: La Competència, 218.000 deixa en una altra decepció l'estrena de Minoria absoluta a les 12 del migdia a la ràdio pública i gairebé li triplica l'audiència. Mal debut de L'apocalipsi d'Elisenda Carod a Catalunya Ràdio amb 85 mil oients. Vostè Primer de Marc Giró i El Terrat en canvi sí es una estrena que funciona: 148.000 oients (doblant el Popap de Catalunya Ràdio).\nL'estrena de Laura Rosel no aconsegueix ser líder i qui es manté al capdavant de la nit és RAC 1 amb el No ho sé d'Agnès Marquès: 98.000 (Catalunya Nit es resigna amb 66.000) . L'esportiu de RAC 1 també guanya Tu diràs 97.000 (Club Mitjanit 66.000). Catalunya ràdio té una bona notícia, El suplement dels diumenges recupera el liderat que havia perdut per primer cop a la història Ricard Ustrell. Roger Escapa, el seu substitut amb el que va acabar malament, el deixa en evidència amb uns grans 431 mil oients. En la lluita pels programes muscials despertador, venç Flaixbac i El matí i la mare que el va parir amb 169 mi oients. El de RAC 105 La primera hora de Quim Morales debuta amb 89 mil oients empitjorant l'última dada d'Ernest Codina que en va fer 102 mil.\nRàdios EGM a les ràdios: RAC 1 aguanta, Marc Giró lidera i s'ensorra Àngels Barceló Marc Villanueva\nCasa reial Joan Carles dona un repugnant consell sexual en públic a Felip: "Córrete..." Marc Villanueva\nTelevisió La xarxa embogeix amb l'orientació sexual de Josep Pedrerol per aquest vídeo Marc Villanueva\nFutbol Impressionant Luis Enrique sobre la mort de la seva filla: "pena, tabú, orgullo" Marc Villanueva\nRàdio Toni Clapés revoluciona RAC1: canvia d'horari i tindrà una famosa copresentadora Marc Villanueva


El FC Barcelona Lassa jugarà la quarta final LNFS de la seva història\nEls de Marc Carmona es van classificar per la via ràpida\n03 de juny 16\nEl FC Barcelona Lassa va derrotar per 1-3 el Magna Navarra per la via ràpida i va sumar el segon punt de l’eliminatòria, que els ha permès passar a la Final de la LNFS. Els blaugranes, però, encara no coneixen el seu rival, que sortirà de l’eliminatòria entre el Movistar Inter i el Palma Futsal.\nTres finals, tres títols\nEl FC Barcelona ha jugat tres finals de Lliga a la seva història i els precedents són immillorables, ja que han sumat tres campionats els tres cops que hi han arribat. Els de Marc Carmona van encadenar tres títols de manera consecutiva les temporades 2010/11, 2011/12 i 2012/13 en derrotar el Caja Segòvia la primera temporada i ElPozo Múrcia les dues següents.\nEls culers van arribar al cinquè partit de la final i el Palau Blaugrana va ser clau per a la victòria. Els blaugranes van derrotar els segovians per 3-2 amb gols de Saad, Carlos i Fernandao, i això va permetre als catalans aixecar el primer títol de Lliga.\nUn any després, els de Carmona també van haver d’arribar al cinquè partit per resoldre el campionat de Lliga. Després de veure com els murcians guanyaven el quart partit quan faltaven pocs segons per acabar el matx, en el cinquè i definitiu duel, jugat a Múrcia, els barcelonistes van guanyar per 3-6 i van sumar el segon títol de la secció.\nUn any més tard el rival va ser el mateix, però el campionat es va decidir al Palau Blaugrana al quart partit. Després del temps reglamentari i la pròrroga, el matx va acabar amb empat a tres gols. I a la tanda dels penals, els culers van vèncer per 5-3 després de no fallar cap llançament.\nTot i no saber encara el rival, els barcelonistes ja coneixen quan jugaran els partits de la final, però no on. Si guanya el Movistar Inter, que va acabar la Lliga regular en primera posició, els dos primer partits de la final es jugarien a la seva pista, mentre que si el que passa és el conjunt balear, els dos primers enfrontaments es jugarien al Palau Blaugrana.\n1r partit: Dijous, 9 de juny a les 21 h\n2n partit: Dissabte, 11 de juny a les 13 h\n3r partit: Dijous, 16 de juny a les 21 h\n4t partit: Dissabte, 18 de juny a les 13 h (si fos necessari)\n5è partit: Dilluns, 20 de juny a les 21 (si fos necessari)


Turquia tem que un resultat favorable a la independència a l'Iraq s'estengui al seu territori\n2 min. Barcelona 14/09/2017 11:30\n651x366 Un home passa davant un cartell que convida a votar 'sí' a la consulta independentista del setembre, a la ciutat de Kirkuk / AKO RASHEED / REUTERS Un home passa davant un cartell que convida a votar 'sí' a la consulta independentista del setembre, a la ciutat de Kirkuk / AKO RASHEED / REUTERS\nEl vice primer ministre de Turquia, el kurd Bekir Bozdag, ha assegurat aquest dijous que la decisió del govern del Kurdistan iraquià d'organitzar un referèndum d'autodeterminació el 25 de setembre és "un error històric" i que el seu país "portarà a terme polítiques que prenguin la integritat territorial de l'Iraq com a base". "El referèndum del nord de l'Iraq ha de ser cancel·lat; si no, tindrà un cost i una pena", ha dit Bozdaq, que ha afegit que la mesura erosionaria la pau a la regió i portaria riscos de seguretat.\nLes declaracions del vice primer ministre responen a les negociacions del Parlament iraquià amb el legislatiu turc, en les quals Bagdad pressionava perquè Turquia rebutgés el referèndum kurd. El Parlament de Bagdad va autoritzar el primer ministre del país a "prendre totes les mesures" per preservar la unitat de l'Iraq.\nTurquia té la població kurda més gran del món, i tem que un resultat afirmatiu a la consulta iraquiana podria alimentar el separatisme al sud-est del seu territori, on els militants kurds lluiten des de fa tres dècades per la independència. El conflicte s'ha cobrat la vida d'almenys 40.000 persones.\nAnkara ha establert unes relacions sòlides amb l'administració de Hamuz Barzani, el president de la regió autònoma del Kurdistan iraquià, amb qui comparteix forts vincles econòmics i energètics. Barzani i el govern turc també comparteixen els recels cap a altres grups kurds (com el PKK, considerat terrorista per Ankara) i cap al govern central de l'Iraq.\nIgual que l'Iran i Síria, però, Turquia s'oposa a la votació, perquè tem que el separatisme es pugui estendre entre les seves pròpies poblacions kurdes. Les potències occidentals, per la seva banda, estan preocupades pel plebiscit, que inclouria la ciutat de Kirkuk (gran productora de petroli) i que podria encendre el conflicte amb el govern central de Bagdad i desviar l'atenció de la guerra contra militants de l'Estat Islàmic.\nEn un comunicat emès aquest dijous, el ministre d'Afers Exteriors de Turquia ha dit: "Trobem preocupant la postura insistent del lideratge [kurdoiraquià] sobre el referèndum i les seves afirmacions cada vegada més emocionals". "Cal assenyalar que aquesta insistència definitivament tindrà un cost", continuava el comunicat. "Els demanem que actuïn amb bon sentit i abandonin immediatament aquest enfocament erroni", advertia.