Aeribalta - Aviació: Ryanair, el monstre de la Low Cost\nRyanair, el monstre de la Low Cost\nQuè hem de comentar en aquest Blog respecte d'una low cost extraordinàriament agressiva, però reeixida, del mercat aeri?, doncs poca cosa més que les publicades en altres medis de comunicació, en els quals ja se n'han fet ressò; Que si des de BCN té ara 28 destinacions noves, que si ja és la seva 42ª FBO, que és potser la més barata..., etc, etc, etc.\nSenyors, això és remarcable, l'aeroport de Girona és alguna cosa més que un senzill aeroport català gracies a aquesta aerolínia, però també ho és per les petites i mitjanes companyies que hi operen. En el cas de Reus tres quarts del mateix, no només per companyies que fan vols charter si no també per les escoles de vol, que creen nous professionals, que prou que fan falta, per les petites companyies de serveis aeronàutics, treballs aeris, vols turístics, grans i mitjanes cargo, tot plegat un gavadal d'oportunitats que de ben segur l'administració "com sempre" deixarà escapar, com qui no veu la cosa.\nAra que aquesta astuta aerolínea s’ha instal·lat a El Prat, el seu president és mostra més orgullós que no pas abans (que ja és dir), i els medis que no fan més que crear por i neguit a les zones que depenen de l'economia dels aeroports, ens podríem preguntar: no seria el moment (que ja ho era de fa temps) de crear noves incorporacions, encara que sigui amb ajudes de l'administració, de petites companyies que ja creixeran amb el pas del temps, i així formaríem part de les zones amb més influencia aeronàutica d'Europa, creant llocs de treball, fomentant encara més l'aviació en els ciutadans i els que avui per avui son els infants, futur de la nostra societat?\nReflexionem-ho bé, tot sovint quan sembla que el món tremola és el moment per passar a l'acció.\nUn aeroport a Lleida, Alguaire, un món nou de sensacions, amb la recent aprovació de l'ampliació dels serveis i infraestructures per donar més cabuda i interès tant aeronàuticament parlant com econòmicament per a la zona. L'aeroport de Sabadell, al que tots els ajuntaments veïnals volen carregar el mort de qui sap què, amb una historia que ja la voldrien tenir molts ajuntaments d'Espanya, un lloc de futur per a treballadors de tota mena, i un present envejable, el segon aeròdrom en operacions d'Europa.\nCatalunya, i de retruc Espanya, tenen ara com ara una oportunitat única, si us plau aprofiteu-la.


Laia Torres Garrell, guardonada amb el premi Serra i Moret de Civisme de la Generalitat de Catalunya | INS Joan Amigó i Callau\nEl passat mes de desembre es feien públics els guardonats pels Premis Civisme que atorga cada any el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya. En l’edició del 2020 l’espluguina i professora de l’institut, Laia Torres Garrell, ha guanyat aquest premi en la categoria Serra i Moret de treball pedagògic amb el projecte “Consciencien(-nos)”. Es tracta d’una proposta didàctica de la matèria de Llengua Catalana i Literatura per a 4t d’ESO que pretén unir la lluita contra les violències masclistes, la mirada crítica als textos publicitaris i l’aprenentatge de la llengua i la literatura catalana a través de la lectura de clàssics catalans del segle XX. A partir de l’anàlisi d’obres i fragments de Mercè Rodoreda o Caterina Albert, d’aprendre a llegir la publicitat i de debatre aspectes com els mites de l’amor romàntic o les maneres d’estimar, aconsegueix unir competències lingüístiques, literàries, socials i personals i apropar els continguts de la matèria a la realitat de l’alumnat, de manera que generin més interès i es transformin en aprenentatges útils per a la vida.\nTot i que no era un requisit haver dut a terme la proposta didàctica que es presentava als premis, ja que el que valora el jurat no és el treball de l’alumnat sinó la programació didàctica, en aquest cas el projecte era real i es va dur a terme durant el curs 2019/2020 amb els cursos de 4t d’ESO de l’INS Joan Amigó i Callau. El resultat van ser una sèrie de campanyes publicitàries conscienciadores sobre les violències masclistes que partien, en tots els casos, de fragments d’obres com La plaça del Diamant o Solitud, en les quals hi ha relats clars d’aquesta violència que no sempre (o gairebé mai) han estat llegits en la clau feminista que es proposa el projecte.\nA causa de l’excepcionalitat de la situació sanitària, enguany no es va dur a terme la cerimònia d’entrega, que es va substituir per un petit acte virtual amb la presència del jurat que va tenir lloc el 14 de desembre. Els Premis Civisme tenen per objectiu estimular i premiar accions, treballs, innovacions, entitats i persones que tractin el civisme o proposin reflexions, actuacions i millores en aquest àmbit. Tenen l’antecedent històric en el Premi Prat de la Riba, que la Generalitat de Catalunya va instituir l’any 1935 per guardonar el millor llibre sobre formació i educació cívica. En l’edició 2018 i també en la categoria de treball pedagògic el va guanyar una altra espluguina, Anna March Farré, exalumna de l’institut.


Bodas de Sangre, el drama que no et pots perdre! – FEDAC Sant Andreu Report\nEl passat dimecres 21 d’abril, alguns dels redactors de FEDAC Sant Andreu Report, vam anar al teatre Poliorama a veure l’obra ‘Bodas de sangre’, de Federico Garcia Lorca. És una producció poètica i teatral que se centra en l’anàlisi d’un sentiment tràgic.\nEls temes principals són la vida i la mort. Figuren mites, llegendes i paisatges que deriven en la gelosia, la persecució i en un tràgic final, la mort. Els elements de l’obra que funcionaven a favor seu van ser la música en directe (flauta travessera), la manera amb la què es va fer ús de la càmera, i la posada en escena del ballarí.\nEn canvi, els elements de l’obra que funcionaven en la seva contra eren el complex vocabulari, que a vegades la feia complicada d’entendre, i la dificultat d’entendre alguns moments, ja que personalment, no veníem amb cap base de la història.\nEn definitiva, anar a veure l’obra va ser una experiència diferent que hem pogut viure gràcies a aquest projecte. Va tenir elements que la van fer destacar en molts sentits, tot i que, en certs moments, aquests elements fossin complicats d’entendre.\nEmma Baró, Maria Guerra, Laura González, Andrea Quintana


Angoixa per a uns, alegria per als altres - Diari de Sabadell\nAngoixa per a uns, alegria per als altres\nAnalitzem els possibles pros i contres de tornar a la feina, des del punt de vista de l’estat anímic\nCom seran les oficines post-Covid? Ventilar-hi és primordial / LLUÍS FRANCO\nCom ens adaptarem, psicològicament, a la rentreé? Tenim bones notícies, però també de dolentes. Comencem per aquestes darreres: “El canvi provocarà que les famílies s’hagin de reorganitzar i buscar solucions per compatibilitzar la feina amb la cura dels nens i nenes”, explica la psicòloga Núria Calderer, “de manera que provocarà un estrès inicial en alguns casos”. En el cas dels nuclis amb criatures, també està generant angoixa l’obertura (o no) de les escoles, ja que a més ha estat plena d’incertesa.\nA més, independentment de la canalla, qualsevol treballador pot tenir por a acabar contagiat, per culpa d’haver-hi tornat massa d’hora. “Llavors cal elaborar estratègies per afrontar-ho”, planteja Calderer. “A banda de ser curós amb les mesures d’higiene, cal desenvolupar una línia de pensament positiu, per poder tornar a la normalitat i que no sigui un estrès afegit”. Calderer també destaca la possibilitat de tornar a la feina de forma esglaonada: “Combinar alguns dies a l’oficina i d’altres a casa, en la mateixa setmana, pot ser una eina”.\nPerò no tot és angoixa. “A molta gent, la rutina a casa se’ls ha fet molt feixuga”, contraposa la psicòloga. Així que també hi ha qui es mor de ganes de tornar a la feina. Per una banda, perquè la socialització és innata a l’ésser humà. “Només cal veure les terrasses dels bars, com estan de plenes”, apunta. Efectivament, baixar a prendre el cafè a mig matí; fer amb els companys una cerveseta en acabar com a afterwork; dinar plegats a la cantina o sortir al carrer a fer un menú del dia…\nA més, sortir de casa trenca amb la rutina del confinament. I és que el teletreball també ha mostrat punts febles. Com ara que no permet fer una barrera entre feina i casa, ja que l’espai físic és el mateix. O que disminueix la desconnexió mental, ja que la disponibilitat durant el confinament ha estat pràcticament de les 24 hores del dia.\nEls experts també apunten que el despatx tendeix a oferir comoditats de les quals sovint no disposem a casa: aire condicionat, una potent connexió wi-fi, impressora, telefonia… A banda del mateix escriptori (que almenys, oficialment, hauria de ser ample i ben il·luminat).\nDe fet, semblen ser arguments de pes en gran part de la societat. Segons un baròmetre de l’empresa Kantar, tot just el 26% dels ciutadans de l’Estat espanyol estava disposat a tornar a l’oficina tan aviat com fos possible. L’enquesta va ser realitzada a finals de maig, no pas enmig de la voràgine de març o abril. A més, un altre 30% considerava que necessitaria entre 1 i 3 mesos per sentir-se còmode a pensar a tornar.\nTemes:confinament, Núria Calderer, Sabadell, teletreball


‘El Trencanous’ de Txaikovski arriba al Liceu amb la versió de Kader Belarbi | Liceu Opera Barcelona\n‘El Trencanous’ de Txaikovski arriba al Liceu amb la versió de Kader Belarbi\nEl trencanous és la història d’una obra incontestable del ballet clàssic. A partir de la versió inicial creada per Màrius Petipa a Sant Petersburg l’any 1892, molts coreògrafs han abordat el tema creant versions més modernes i iconoclastes\nEl director Kader Belarbi deixa via lliure a la seva imaginació per donar un impuls de vitalitat a la versió tradicional. Tot conservant la màgia de la història nadalenca i retratant el paradís dels infants i els seus somnis, la seva proposta està inspirada en els films de Méliès\nEl Cor i l’Orquestra del Gran Teatre del Liceu, sota la direcció de Marius Stieghorst, donaran vida a una de les partitures més famoses del compositor Piotr Íllitx Txaikovski plena d’energia i d’una formidable frescor melòdica\nEl tema immortal de l’amor, la lluita de forces entre el mal i la bellesa, els decorats màgics, els sumptuosos vestits i una indiscutible varietat de danses fan d’aquest ballet un espectacle ineludible i una invitació a evadir-se del món real i deixar-se enlluernar pels somnis\nEl Trencanous es podrà veure del 28 de desembre al 4 de gener al Gran Teatre del Liceu en sis funcions\nSeguint les noves mesures sanitàries anunciades recentment pel Govern de la Generalitat de Catalunya, a partir d’El trencanous, el Teatre redueix el seu aforament a un 70%\nBarcelona, 21 de desembre de 2021. Uns dels títols clàssics del Nadal, El trencanous de Piotr Íllitx Txaikovski, s’apodera del Gran Teatre del Liceu amb el Ballet del Théâtre du Capitole de Toulouse del 28 de desembre al 4 de gener, en un total de 6 funcions. Veritable símbol musical i una de les partitures més populars del compositor, molts dels seus números són himnes per a la posteritat: el Vals de les flors, el Ball dels mirlitons, la marxa, el Trepak, la Fada de sucre, entre d’altres. Dirigits pel mestre Marius Stieghorst, el Cor i l’Orquestra del Gran Teatre del Liceu seran els encarregats de donar vida a una partitura plena d’energia i formidable frescor melòdica.\nEstrenat el 18 de desembre del 1892 al Mariinski Theatre de Sant Petersburg, El trencanous és el tercer gran ballet que va sorgir de la fructífera relació entre Piotr Ilitx Txaikovski i Màrius Petipà, juntament amb el seu etern col·laborador Lev Ivànov. Els dos anteriors havien signat prèviament El llac dels cignes i La bella dorment. Inspirat en un conte d’Ernst Theodor Amadeus Hoffmann (1816), Petipà, autor del llibret, va basar-se en la traducció lliure que havia escrit Alexandre Dumas per crear una faula amb un gran espectacle festiu, ple de prodigis, fantasia i amor. Des d’aleshores El trencanous ha viscut nombroses versions. Algunes de les més conegudes són les de John Cranko (1967), molt popular també avui en dia, i la de Rudolf Nuréiev, estrenada a Estocolm el 1968, on Drosselmeyer esdevé protagonista en el doble paper de padrí i príncep, i és aquesta la versió que s’ha popularitzat posteriorment.\nAra al Liceu arriba la proposta de Kader Belarbi, considerat un dels màxims representants del que s’ha anomenat “generació Nuréiev”. Ballarí estrella del ballet de l’òpera de París fins al 2008, institució on també es va formar, Belarbi és hereu, i n’ha fet bandera, de la manera d’entendre la dansa de Rudolf Nuréiev, tant tècnicament com també en l’àmbit artístic. El Nadal de 2017, el coreògraf va crear una nova producció d’aquest ballet com una declaració d’intencions contundent del poder, la bellesa i la rellevància del ballet clàssic. Prenent el conte original de Hoffmann, més fosc i psicològic, Belarbi converteix Drosselmeyer en un doble personatge, com ho va fer Nuréiev. Però si en aquell cas el protagonista era un padrí i príncep, a la de Belarbi esdevé el director d’un internat, un mag que fa i desfà mons reals i imaginaris. Tot i que la història es transforma una mica, l’esperit d’El trencanous resta intacte.\nEl primer acte té lloc en un món tancat, el d’un internat que ens fa pensar en les pel·lícules dels anys quaranta i cinquanta, un espai fosc en tons grisos, un món en blanc i negre ple de prohibicions, que nega la individualitat, la diversió i l’espontaneïtat. En aquest Trencanous, la nit abans de Nadal alguns nens abandonen l’internat amb els seus pares, mentre que els orfes es consolen amb els regals que els ofereix Drosselmeyer. Entre les joguines distribuïdes, Marie, rep un trencanous amb forma de soldadet de plom. Com a la versió original, les joguines cobraran vida i viuran les seves vides. Els mateixos nens es convertiran en joguines animades. Els regals de Nadal són l’ocasió perquè els infants obrin les portes dels somnis i abandonin la tristesa de la quotidianitat submergint-se en un món oníric on les joguines reviuen i els ajuden a enfrontar-se a les pors nocturnes i les prohibicions, a experimentar noves emocions i a compartir proves de valor en un món meravellós.\nEn aquest viatge al món oníric, Belarbi s’endú tres companys d’aventura: Antoine Fontaine per als decorats, Philippe Guillotel per al vestuari i Hervé Gary per al disseny d’il·luminació. Tots tres han creat un món fantàstic, d’estètica molt francesa, entre el cabaret i el circ, que ja formen part del seu llenguatge. Però també s’inspiren en l’imaginari de la seva pròpia infantesa: la Marie és una nena amb cabells color pastanaga i l’aspecte i caràcter de Pippi Langstrump que crea el Club dels Cinc, que recorda les novel·les d’aventures juvenils d’Enid Blyton, i els ratolins originals són aquí aranyes en una transformació inspirada en l’aranya Aragog de Harry Potter.\nTot succeeix en un univers acolorit, un bosc encantat amb plantes fantàstiques que, de fet, són caixes que s’obren com en un conte desplegable per a cada ball: la dansa espanyola, l’àrab, la xinesa, la russa… Després de viure mil i una aventures, la Marie i els seus cinc amics arribaran al Regne de les Neus, habitat pel Pare Noel i la Reina dels Flocs, que tindrà la bondat de restituir al trencanous el braç que la malvada reina de les aranyes li havia arrencat en el primer acte.\nEn realitat, o en el món dels somnis, tots aquests viatges fantàstics del segon acte són una recerca per trobar el braç que li falta. I és també durant aquestes peregrinacions que la Marie madura i esdevé una dona que s’enamora. Tot aquest món simbòlic arriba al seu punt culminant amb la metamorfosi del trencanous i la Marie en príncep i princesa, moment en què Belarbi torna a l’academicisme més pur en el gran pas a dos final que recull la tradició més pura del ballet clàssic.


Com serà el canvi demogràfic i l’envelliment de l'any 2018 al …\nCom serà el canvi demogràfic i l’envelliment de l'any 2018 al 2030?\nL'Ajuntament de Barcelona ha impulsat una Estratègia davant el canvi demogràfic i l'atenció a l'envelliment, on les cures i la posta en valor de les persones grans estan al centre.\n03/06/2021. Cada any que passa la població envelleix més, per una major esperança de vida i decreixement demogràfic. Per tant, com a societat necessitem polítiques adequades per atendre amb bones condicions l'envelliment amb garanties. Per dissenyar estratègies polítiques amb impacte, cal aportar models de bones pràctiques d'actuació com el que va fer el Consistori de l'Ajuntament de Barcelona, aportant el seu model cap al col·lectiu de la gent gran a la Unió Europea, concretament, al seu Llibre Verd sobre l'Envelliment de la Comissió Europa. Pots seguir llegint la notícia aquí.


Gartenoase Ahlbeck -01 Seebad Ahlbeck Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLindenstr. 16, Seebad Ahlbeck, Seebad Ahlbeck, Alemanya, 17419 - Veure al mapa\nMés informació sobre Gartenoase Ahlbeck -01\nAl visitar Seebad Ahlbeck, vosté es sentirà com a casa a Gartenoase Ahlbeck -01, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Gartenoase Ahlbeck -01 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Gartenoase Ahlbeck -01 es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gartenoase Ahlbeck -01 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Seebad Ahlbeck.


Foto: ELISENDA XIFRATe Quiero Verde\nFoto: T.GarciaTe Quiero Verde\nA tocar de la Rambla Catalunya, entre les parades de Provença i Diagonal, trobareu aquest restaurant que amb el seu nom ho diu tot: estimen el verd i us contagiaran la seva passió pel 'green food'!\nCombina opcions sense gluten, veganes, flexiterianas i vegetarianes al centre de l'Eixample i en l'elaboració de la seva carta aposta per productes de temporada i de km0 que podreu gaudir en la seva terrassa d'ambient cèntric.\nEls seus esmorzars són increïbles: podreu degustar cafè de qualitat, lattes, i brioixeria i galetes sense gluten. Per als seus migdies, tenen un menú diari de 14,50 euros de dilluns a divendres amb opcions variades i unes postres on trobareu alguns dels seus millors plats com amanides completes fetes amb verdures i hortalisses fresques, un salmó a la planxa en un llit de verdures de l'horta o un "solomillo" de pollastre. I els dissabtes fan un menú del dia especial impressionant que ronda els 21 euros. A més, també estan oberts els diumenges amb un brunch replet de color que combina plats tradicionals com torrades de pa de massa mare amb plats especials amb l'estil i qualitat de Te Quiero verde com pancakes vegans amb toppings variats.\nTime Out en col·laboració amb Te Quiero Verde dijous 29 d’abril 2021\nCarrer Rosselló, 235\nDe dimarts a divendres de 9 a 16.30 h


Center Apartments Praga República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMyslíkova 6, Praga 02, Praga, República Txeca, 120 00 - Veure al mapa\nSituat a Praga 02, Center Apartments és el lloc perfecte per gaudir de Praga i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Center Apartments és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, restaurant, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de bany, sauna, massatge. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Center Apartments la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Praga.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Restaurace U Bubeníčků, Myslíkova 8, 12000 Praha. Cal que informeu el Center Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 20 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (67) Parelles (9) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (13) Grups (37)


Tourmalet: Mauri o l’honestedat del campió\nPer damunt dels mites i els herois hi ha les persones i Melcior Mauri és una de les grans persones que habiten el no sempre clar món del ciclisme; per això ens ha agradat que una biografia sobre un dels millors ciclistes catalans de tots els temps sigui, per damunt de tot, un relat humà d’esforç, treball tenaç i temors fins la glòria final, o la crisi... El llibre de l’historiador Josep Mª Cuenca ‘Melcior Mauri, o una altra forma de lluitar contra el temps’ (Cossetània edicions) és així; per això és un relat de factura bella, exacte i dramàtica i de lectura apassionant com es mereixen les grans gestes de les llegendes de l’esport.\nMelcior Mauri o una altra forma de lluitar contra el temps\nJosep Mª Cuenca.\nCossetània edicions, col•lecció Perfils, núm 7


LA PANXA DEL BOU: Què s'ha fet, d'aquelles flors?\nQuè s'ha fet, d'aquelles flors?\nNo sé ben bé per a què serveixen les ofrenes florals, més enllà de la desfilada de persones més o menys importants amb rams de formes capricioses, que suposo que han costat calerons però que potser han donat guanys al ram dels rams, cosa que sempre va bé si la confecció s'atorga per subhasta pública i no pas per tria de coneguts i saludats. Els rams de les ofrenes florals no són rams convencionals, mostren formes humorístiques, referents a la institució que el paga i en porten el nom, normalment, com les corones dels difunts.\nPer tal d'evitar els llançaments d'insults, ous, tomàquets i de vegades coses pitjors, que ja havien esdevingut un clàssic de la festa, els polítics han decidit enretirar el poble enfurismat fins a una distància prudent en lloc de reconsiderar si té algun sentit tanta floreta i tanta processó. Avui precisament en parla en David a Vida quotidiana, d'això, també.\nL'Onze de Setembre va ser un dia mal institucionalitzat des del principi. Més enllà de les primeres manifestacions transicionals unitàries aviat va reflectir les divisions i els neguits de la gent. Recordo l'any de la LOAPA, com es va xiular els socialistes d'aleshores i com, després dels anteriors entusiasmes, ja vam començar a percebre amb tristor que una cosa és l'entusiasme esperançat i l'altra la crua realitat de la vida. La festa del Parc de la Ciutadella també és un altre tema, amb seients per a la gent important i recordo que fa anys em va fer certa angúnia veure baixar d'un cotxe oficial un senyor que en la seva joventut havia estat cantat més o menys de protesta i que ara s'ha engreixant en tots els sentits, físics i espirituals, mudat i disposat a ocupar un d'aquells seients reservats.\nEnguany encara han tingut la grapa de fer una cosa respectable per a la celebració i dedicar la qüestió a la varietat lingüística, evitant les polèmiques que provocava la contractació de persones que cantaven en castellà o d'estrangers mal rebuts pels extremistes ignorants, com en el lamentable cas de Noah. Cada cosa en el seu moment i en la seva circumstància, vaja.\nEl tema, però, deu tenir una gràcia que no li sé veure. Fins i tot al meu barri, a la Plaça del Setge, popularment anomenada Plaça del Siti per la gent gran, fan ofrena floral.\nPel que fa a d'altres actes, ja he comentat que tampoc la desfilada de torxes em plau i en ocasions he escoltat per allà el Fossar, durant el matí, proclames enceses i encenedores que m'han fet molta angúnia. Concretament, recordo el darrer Xirinachs lloant ETA en un to que em va fer dubtar del que escoltava.\nTot plegat hi ha molt de teatre ja que la vida és teatre, al capdavall, i tots en fem una mica. Després, com va passar després de la guerra de 1714 i de totes les guerres la gent que sobreviu torna a la feina, si la té, i a intentar subsistir amb dignitat, oblidant les desgràcies o recordant tan sols, de forma fragmentada i mitificada, allò que li han dit que va passar.\nTot un símbol això d'una ofrena floral a un senyor que va morir de vell i treballant, amb processó enfloralada i un munt de gent retinguda un tros enrera per si un cas es desmadra. Fa anys, quan els portals de les núvies es guarnien amb floretes, les persones esperaven amb respecte i curiositat la sortida de la protagonista, al meu barri, però després tothom es barallava de forma fins i tot una mica violenta per tal d'agafar les flors, fer-ne rams, i endur-se'ls a casa. Podríem fer això, ramets unitaris de floretes de conjunts diversos. Ara bé, em temo que anirien mal dades, així que ens deixessin accedir de forma massiva a les fresques floretes de les ofrenes.\nPublicat per Júlia a 8:17\nEtiquetes de comentaris: ofrenes florals\nEn l'antiguitat, als poetes els coronaven amb fulles de llorer. Aquest costum ara seria molt mal vist i, a més, hi hauria patacades per ser coronat/a...\nNo obstant, el costum de portar flors als morts (històrics o gent comú) em sembla bé, oferir-los flors és un gest delicat, un exercici de memòria. A mi la memòria em sembla una forma d'amor...\nI ho és, Teresa, però quan es converteix en acte institucional propagandístic la cosa canvia força.\npotser no ens cal legitimar-nos com a poble intentant impostar tradicions segons la "vella escola". Sembla, però, que la política i l'imaginari popular s'alimenta d'aquests actes decimonònics i sense sentit. Pel que fa a mi me'ls estalvio tot el que puc i més. Ara com ara m'interessa molt més tirar endavant la cosa de la independència, un cop assolida ja en celebrarem el dia si s'escau.\nA PARIS,EL ANIVERSARI DEL ALLIBERAMENT,L'AJUNTAMENT,FA POSSAR FLORS A TOTS ELS PUNTS DE LA CIUTAT ON VAN MORIR GENT AQUELL DIA AIXI COM EN ALTRES LLOCS ON VAN CAURE RESISTENS,DURANT L'OCUPACIO,HU FAR LA GUARDIA REPUBLICANA...ES BONIC I FAS MEMORIA...ELS POBLES QUE OBLIDANT,MALAMENT RAI.\nClídice, és així, sembla que necessitem símbols i costa inventar-ne de nous.\nJUgant, de vegades m'estimo més una mica d'oblit que la memòria tergiversada, però, vaja, això ens portaria a un debat molt llarg i aprofundit. Recordo unes estampetes del meu temps que deien: una llàgrima s'evapora, una flor es marceix, una oració puja al cel.\nAvui ja ni el cel és el que era i les flors potser són necessàries, ho admeto, en tot cas m'agraden més a la planta que no pas tallades.\nEstic molt d'acord amb la teva anàlisi. Tanta ofrena fa un tuf d'hipocresia que tira enrere. I el símbol Casanova lliga perfectament amb la classe política mesella que tenim. Si es tracta de cercar mites, el del general Moragues seria molt més escaient.\nSi poso com a prèvia que em senta lamentable la desgraciada data triada per reivindicar la nació o el poble, ja no em caldria dir res més. I comparteixo en bona part el que dius.\nDesprés, com en qualsevol festa en què hi ha una part lúdica, m'agrada tafanejar quan ja les multituds són escasses, els balls de banderes, veure les novetats de l'any, els nens fent-se fotos amb els miquelets, que ningú ja sap qui eren. En fi, els folklore que comporta tota festa.\nDavid, no sé si has llegit el Pàmies que parla d'això, dels polítics amb cotxe oficial però també dels crits absurds del 'poble', entre els uns i els altres...\nA mi també, Pere, però admeto que la festa i la moguda fan gràcia, per cert, el cos dels miquelets el van desfer poc després pels molts disbarats que feien pels pobles. No entenc tampoc la mitificació folklòrica de miquelets i trabucaires...\nSí, vaig llegir l'article del Pàmies i descriu un espectacle ben trist.


#termedelasetmana: mòbil – El blog del TERMCAT\n01 març 2017 19 gener 2018 TermcatDeixa un comentari\nAquests dies l’actualitat informativa està lligada al congrés de telefonia mòbil que es duu a terme a Barcelona. Per això, us proposem com a #termedelasetmana precisament el terme mòbil.\nLa forma mòbil té un ús habitual com a reducció de telèfon mòbil. Però, actualment, mòbil s’aplica a molts altres substantius (telefonia mòbil, indústria mòbil, tecnologia mòbil, etc.). En aquests casos, l’adjectiu mòbil no té únicament el sentit propi de ‘que es pot moure o transportar’, sinó més aviat indica ‘que té relació amb els telèfons mòbils’.\nAquest recurs s’ha fet tan general que fins i tot ha donat lloc a un ús abreujat: en anglès és freqüent l’ús del prefix abreujat m-, precedint substantius, per a indicar ‘relació amb la tecnologia mòbil’, en casos com m-health, m-business, m-learning, etc. En tots aquests casos, en català es recomana l’ús de l’adjectiu mòbil posposat (salut mòbil, negocis mòbils, aprenentatge mòbil, etc.).\nPodeu trobar més informació, més casos i més detalls en aquesta fitxa de criteri sobre la traducció d’aquest recurs.\nI si voleu consultar més terminologia relacionada amb la telefonia mòbil, les tauletes i altres dispositius, us convidem a consultar la Terminologia bàsica dels dispositius mòbils.\nLa terminologia de la grip aviària\nQuè és un (o una?) blockchain?


• Exposició: El més assolellada possible.\n• Substrat: Encara que és capaç d'adaptar-, prefereix els sòls solts i ben drenats.\n• Abonat: Els pèsols, com les altres lleguminoses, són capaços de fixar el nitrogen de l'aire, de manera que no cal aportar fertilitzants alts en aquest element. Sí necessitaran, en canvi, una aportació de fòsfor i potassi. En el conreu previ a la sembra pots afegir adob orgànic (compost o humus de cuc), que en ser complex proporciona a les mates tots els elements nutritius que necessiten per al seu correcte desenvolupament.\n• Reg: Depèn de l'època en què es sembri. Durant l'hivern i la primavera primerenca hauràs regar només en cas de sequera. Amb l'arribada de la calor hauràs de començar a aportar aigua quan observes que el substrat s'asseca; quan surtin les flors i durant la fase de producció de la planta el reg s'ha de fer amb regularitat. En el cultiu en contenidor cal regar més sovint ja que la quantitat de substrat és limitada. Els pèsols són propensos a les malalties per fongs; evita que es mullin les fulles -i retarda l'aparició del oídio- regant per degoteig localitzat. També és molt important evitar l'embassament.\n• Encoixinat i protecció contra el fred : Embuatant el peu de les mates amb matèria orgànica (palla, restes de poda triturats ...) aconseguiràs defensar-les del fred i la calor excessius, mantindràs el substrat humit més temps i frenaràs la proliferació de males herbes. Durant la tardor i l'hivern serà necessari protegir les plàntules del fred.\n• Sembra: Els pèsols es poden sembrar des de la tardor fins al començament de la primavera, segons la regió climàtica. El moment de la sembra de determinar també l'època de collita: les més primerenques donaran fruits a finals de la primavera, i les més tardanes a l'estiu. També es poden sembrar al maig per collir al novembre. Els pèsols es sembren directament a la terra, a raó de 4-5 llavors per cop. Els cops s'han de separar uns 30-50 centímetres, segons la varietat.\nEls de enramada es poden sembrar a banda i banda d'un llom a portell, és a dir, en línies paral·leles encara desplaçades, de manera que cada planta es situï entre dues plantes de la línia següent, formant triangles.\n• Asprada: Quan les varietats de enramada hagin crescut una mica i apareguin els primers circells hauràs de col·locar unes canyes en forma de tipi al llarg de la plantació, unint-les en l'extrem superior i reforçant amb canyes transversals tant en la creu com a uns 20 centímetres d'alçada. En les de mata baixa no és imprescindible l'entutorat perquè el seu desenvolupament vegetatiu és menor.\n• Collita: Els pèsols s'han de collir regularment quant entrin en producció. Espera que el gra engrosseixi però mai deixis que la beina envelleixi i es torni dura.\nSkimmia, una planta de nadal diferent\nEl pèsol una hortalissa senzilla de conrear\n27 DE D’OCTUBRE DE 2018\nPèsols, les perles més dolços de l'hort


Solitudes, de Kulunka Teatro, posa sobre la taula la qüestió de la soledat a la tercera edat - Ajuntament del Morell\nSolitudes, de Kulunka Teatro, posa sobre la taula la qüestió de la soledat a la tercera edat\nUnes 250 persones gaudeixen d’una obra brillant, guanyadora de dos premis Max el 2018.\nL’espectacle posa el punt final a la temporada hivern-primavera del Teatre-Auditori, que s’ha tancat amb més de 1.800 espectadors.\nTan sols tres actors van omplir tot l’espai de l’escenari del Teatre-Auditori del nostre municipi aquest passat divendres, en el muntatge Solitudes. I és que encarnen, de manera brillant, fins a quinze personatges diferents en un anar i venir de canvis.\nUn espectacle que transmet multitud de missatges sense pronunciar ni una sola paraula, i que va rebre una gran acceptació per part dels 250 morellencs que el van poder veure.\nPer posar punt final a la temporada hivern-primavera del Teatre-Auditori, la companyia Kulunka Teatro va tornar al Morell després d’haver visitat el municipi, durant la temporada 2017, amb la proposta André i Dorin. A més, val a dir que Solitudes va guanyar els Premis Max 2018 a la millor obra de teatre i a la millor composició musical.\nAquest ha estat el darrer espectacle que s’ha pogut veure al Teatre-Auditori del nostre municipi, en el marc de la temporada teatral hivern-primavera. Una programació que va començar al gener i ha acabat aquest mes d’abril, amb vuit propostes de gran qualitat i amb actors i actrius que han fet gaudir els morellencs d’allò més.


El Consell Comarcal defensa el batxillerat nocturn, a mitges | Osona.com\nper Redacció , 26 de juny de 2009 a les 11:01 |\nEl Consell Comarcal d'Osona va aprovar aquest dijous una moció, alternativa a la presentada inicialment per ERC, en la qual s’insta al Departament d'Educació a fer una proposta “contundent” i “potent” de reforma del batxillerat nocturn on es tingui en compte el territori.\nEl vicepresident, Josep Colomer (PSC) va defensar que en el text no es demani explícitament el manteniment del batxillerat nocturn a Vic, que Educació ha decidit suprimir, perquè la institució comarcal ha de tenir una mirada de “més abast” que vagi més enllà de l'àmbit local. ERC considera que havia plantejat una moció “assumible” i considera que el text només fa “equilibris partidistes” entre PSC, CiU i els Independents que integren l'actual govern.\nColomer considera que el Consell Comarcal ha de defensar que el batxillerat nocturn tingui la “mateixa oferta” que el batxillerat ordinari. El consell diu que l'actual oferta en precari no deixa de ser una “rèmora” d'una antiga opció que es donava anteriorment a persones que per diferents motius no havien acabat el batxillerat ordinari. Pel vicepresident del consell comarcal actualment l'oferta de batxillerat té “molta complexitat” i cal garantir que les persones que opten per fer l'oferta nocturna tinguin accés a tota la diversitat que aquests estudis que actualment s'ofereixen.\nSense entrar en qüestions territorials la moció finalment aprovada demana, segons ha explicat Colomer, que és faci una proposta “ambiciosa” de reforma del batxillerat nocturn i que per aquesta reforma s'escoltin ajuntaments, comunitat educativa o consells comarcals. Pel vicepresident socialista en aquesta reforma hi ha “moltes opcions de batxillerat a plantejar” i no sembla lògic presentar només el batxillerat presencial tenint en compte “les limitacions que té actualment”.\nDes d'ERC, el conseller comarcal, Jordi Casals, explica que la seva moció coincideix plenament en que cal un “replantejament” del batxillerat nocturn. Casals considera que pel proper curs no hi haurà cap “nou model” de batxillerat nocturn i que, per tant, hi haurà alumnes que es quedaran sense la possibilitat d’oferta presencial. Pel conseller republicà la moció que havien presentat era “en sentit de comarca” i diu que entendria que un grup comarcal no voti “en sentit de partit” si és per defensar “raons de territori”.\nAprovada amb els vots de l’equip de govern\nAl final la moció alternativa s'ha aprovat amb el vot favorable dels grups que donen suport al govern, l'oposició d'ERC i l'abstenció d'ICV i PxC que no havien pogut consultar el text de la moció finalment aprovada perquè no se'ls havia entregat.\nEl Departament d'Educació va anunciar fa uns mesos la seva intenció de suprimir el batxillerat nocturn a diverses poblacions catalanes, entre les quals Vic. Tot i les mobilitzacions Educació manté la seva decisió ja que al•lega una baixa matrícula i un elevat absentisme. L'Ajuntament de Vic va aprovar una moció fa uns mesos on es demanava que no se suprimís.\nNota de premsa ERC Osona\nColomer (PSC): "El batxillerat nocturn presencial és una rèmora pal•liativa i un greuge comparatiu"\nEl grup comarcal d'Esquerra Osona va presentar una moció de suport al Departament d'Educació per emprendre una millora global del batxillerat nocturn, amb el manteniment del batxillerat nocturn presencial de Vic complementat per la formació no presencial a través de l'IOC (Institut Obert de Catalunya), donant resposta a la funció social i d'equilibri territorial que té. La moció contemplava el suport a l'acord de Ple de l'ajuntament de Vic.\nL'equip de govern del Consell Comarcal, amb el lideratge del PSC, va presentar una contramoció on es contemplava la millora global del batxillerat nocturn, però no el manteniment del batxillerat nocturn presencial.\nEl conseller d'ERC, Jordi Casals, va lamentar que l'equip de govern del Consell no donés suport a una moció en clau de comarca i que els interessos partidistes del PSC s'imposessin tant en el Ple com en l'equip de govern.\nEl vicepresident socialista Josep Colomer va ser qui va defensar la contramoció de l'equip de govern i va declarar que el batxillerat nocturn presencial era una "rèmora paliativa" i que tenir-lo era un "greuge comparatiu", per tot seguit afirmar que la contramoció no es tancava a cap porta i que la contramoció proposava més ambició i una millora del batxillerat nocturn.\nCasals va replicar que tota aquesta suposada ambició només servia per amagar la voluntat de no donar suport al manteniment del batxillerat nocturn presencial a Vic i va preguntar-se com podia ser que "la defensa del batxillerat nocturn presencial no tingués el suport de CiU, partit majoritari en el Ple i en el govern". No hi va haver resposta del grup de CiU.\nEls vots de la sociovergència van imposar una contramoció que desvirtuava la inicial d'ERC i el PSC va poder imposar els seus plantejaments.\n- Anotació al bloc de Jordi Casals\nSocietat, batxillerat nocturn, Consell Comarcal d'Osona, Jordi Casals, Josep Colomer, batxilerat nocturn\nPer treballador estudiant el 29 de juny de 2009 a les 11:48\nQuina vergonya ciu i psoe, ni defensen la comarca ni defensen els qui treballem i volem estudiar\nI CiU, què hi fa?\nPer Estudiant o no el 27 de juny de 2009 a les 14:06\nI CiU què hi fa al Consell Comarcal? dir sí a l'aeroport de l'Arisa, dir no al batxillerat nocturn perquè en Maragall no el vol,...\nPer Osonenc emprenyat el 26 de juny de 2009 a les 18:00\nMentre hi hagi polítics que defensin més els interessos del partit que els dels ciutadans als quals diuen representar, es donaran situacions com aquesta. I després s'extranyen que l'abstenció vagi augmentant..\nPer Anònim el 26 de juny de 2009 a les 16:52\nEn Colomer és l'home de la delegada d'ensenyament a Manresa?


Els ingressos per importacions augmenten un 2,8% respecte al 2020\nEncara no s'arriba a nivells prepandèmia de l'any 2019 durant el qual la recaptació acumulada va ser de 141,43 milions d'euros\nEls ingressos per importacions al juny superen els del 2019\nActualitzada 03/09/2021 a les 18:42\nEls ingressos per importacions acumulats durant aquests vuit mesos de l'any superen els que es van registrar al llarg de les mateixes dades de l'any passat. Enguany la recaptació frega els 100 milions, concretament 99,68 milions i durant els mateixos mesos de l'any 2020 es va arribar a 96,97 milions, però tot i aquesta millora encara no s'arriba a nivells prepandèmia, sinó que se situen en un i un 29,5% menys, ja que el 2019 la recaptació acumulada va ser de 141,43 milions d'euros.\nSegons les dades recopilades pel departament de Tributs i Fronteres, al llarg d'aquest mes d'agost, els ingressos aconseguits per l'entrada de productes s'han quedat en 19,16 milions d'euros, dada que es troba per sota de la del mateix mes del 2020 quan es van superar els 20,5, el que se situa en una disminució del 6,8% i un 21,7% menys respecte de l'agost del 2019 que es van registrar 24,47 milions.\nPel que fa al tabac, s'han registrat uns ingressos de 10,2 milions d'euros, una xifra que es troba també per sota dels que es van registrar el 2020 que va ser d'11,9 i el 2019, quan va ser de 14,7 milions. En begudes, l'import total arriba a 715.386 euros, un 17,5% menys que el 2020 que eren 867.313 i un 19,7% menys que el 2019 quan va ser de 890.656 euros.\nQuant als combustibles, es registra uns ingressos de 4,7 milions d'euros, una xifra que és una mica superior als 4,4 del 2020, però inferior als 5,2 que es van obtenir el 2019. Alhora pel que fa a les importacions d'altres mercaderies, s'han ingressat 3,4 milions un 5,1% més que els 3,28 de l'any passat i per sota dels 3,5 milions del 2019, abans de la pandèmia de la Covid-19.


Simón no descarta que es pugui eliminar la mascareta a finals de juny - Regió7\nSimón no descarta que es pugui eliminar la mascareta a finals de juny\nSeria en espais oberts si la situació ho permet\nMadrid | 31·05·21 | 20:45\nEl director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries (CCAES), Fernando Simón, no ha descartat que es pugui eliminar la mascareta a finals de juny en espais oberts si la situació epidemiològica ho permet. En la roda de premsa habitual dels dilluns Simón ha subratllat que cal ser prudent i mantenir les mesures de protecció personal -especialment la vacunació- amb la intensitat actual, però no ha descartat que si aquests paràmetres es donen i les xifres de la pandèmia continuen descendint com ho estan fent, es pugui prescindir de la mascareta tant en espais oberts com en col·lectius on la vacunació ja és pràcticament total, com ara les residències geriàtriques.\nD'altra banda, Simón també ha opinat sobre la polèmica a l'entorn de la segona dosi de la vacuna en el grup de col·lectius essencials de menys de 60 anys que havien rebut la primera d'AstraZeneca. El portaveu del Ministeri de Sanitat ha considerat un error plantejar aquesta qüestió des d'un punt de vista polític, atès que es tracta d'una proposta "tècnica". Ha recordat, en aquest sentit, que el plantejament el va fer la Ponència de Vacunes a la Comissió de Salut Pública, que al seu torn la va elevar al Consell Interterritorial de Salut. Allà, l'organisme amb representació del govern espanyol i de totes les Comunitats Autònomes la van aprovar. Per tant, ha indicat que si ara algú opta per una altra postura "per altres motius que no són tècnics" -en referència a les Comunitats Autònomes que recomanen AstraZenca- haurà d'explicar per què ho fa. En l'àmbit de la tria personal, Simón ha suposat que les persones que es decantin per completar la pauta amb la mateixa marca "hauran intentat informar-se de les fonts més solvents".\nEn aquest sentit, Simón ha indicat que, des del seu punt de vista, la font més solvent és "la Ponència de Vacunes". A banda, ha subratllat que estudis com el Combivacs i altres demostren l'eficàcia de Pfizer com a segona dosi, que genera una immunitat "per sobre" fins i tot de la que proporciona completar la pauta amb AstraZeneca, segons les dades de la farmacèutica anglo-sueca.


Comunicat: Sobreviure no és delicte, ser manter tampoc – Tras la manta\nComunicat: Sobreviure no és delicte, ser manter tampoc\nen agosto 11, 2016 agosto 11, 2016 por traslamantaen Comunicado de apoyo, Libertad Manteros\nManifestem la nostra profunda repulsa a les accions empreses pels cossos de seguretat i l’Ajuntament de Barcelona contra el col·lectiu de venedors ambulants.\nDavant l’atac vergonyós a què s’ha sotmès el passat cap de setmana al Sindicat Popular de Venedors Ambulants de Barcelona, la Coordinadora Obrera Sindical (COS), sindicat per l’alliberament de gènere, de classe i nacional dels Països Catalans, manifestem la nostra profunda repulsa a les accions empreses pels cossos de seguretat i l’Ajuntament de Barcelona.\nLa setmana més repressiva dels últims 10 anys cap al col·lectiu de venedors ambulants ha suposat l’internament d’un venedor ambulant al CIE, un altre amb una cama trencada i el tancament en presó preventiva de 4 més, acusats d’un delicte contra la propietat industrial i de pertinença a grup criminal. Realment, se’ls tanca a la presó amb un muntatge policial pel fet de ser pobres, negres i d’intentar sobreviure.\nÉs per això que la COS manifestem el nostre suport cap als companys represaliats per les forces de seguretat i per l’Ajuntament de Barcelona, un Ajuntament del “canvi” que de portes en fora intenta encapçalar lluites pels drets humans, però que al cap i casal permet i potència l’atac cap a persones que només intenten sobreviure.\nPer tot això demanem la llibertat de tots els retinguts i la fi de la repressió contra el Sindicat Popular de Venedors Ambulants.\nOrignalment publicat aquí: Sobreviure no és delicte, ser manter tampoc\nComunicado de apoyoCoordinadora Obrera SindicalLibertad ManterosSindicato Popular de Vendedores Ambulantes\nComunicat de suport amb els manters CNT Sant Boi


Consells per superar una ruptura (o no)\nSi la seguretat absoluta fos una opció la buscaríem? Hi ha persones que diuen que sí, i altres diuen que no. Això, però, no és pas nou. Al seu assaig Concept of security sobre la seguretat nacional dels estats, David A. Baldwin, basant-se en les tesis de Robert Dahl i Charles Lindblom, conclou que no tothom vol seguretat absoluta. Malgrat tot, potser hi podria haver un cert paral·lelisme entre la seguretat nacional d’un país i la d’una persona. La seguretat per superar obstacles, seguretat en un mateix i d’un mateix. Podria tenir alguna cosa a veure amb intentar sortir de la zona de confort? O bé quedar-s’hi perquè a fora fa fred? És possible buscar una solució inexistent?\nSi es porta tot això al terreny dels sentiments i relacions sexoafectives o de parella la cosa es complica. Posar punt i final a una relació no és una cosa fàcil. Ni per la persona que pren la decisió, ni per la que l'entoma. Ni per les dues, en cas que hi hagi un acord mutu. Els experts però coincideixen amb la idea que no hi ha consells universals per superar una ruptura. Cada persona és un món i cada relació una galàxia. “No hi ha un procés específic”, vol deixar clar d’entrada el professor dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació de la UOC i director del màster de teràpia sexual i parella de la UB, Adrián Montesano. “Cada u viu la relació de manera única”.\nTot i això, Montesano explica que sí que hi ha quelcom que s’està provant en les parelles de llarg recorregut. “Les parelles poden fer el ‘dol’ per separat. Però hi ha pràctiques modernes que suggereixen fer el ‘dol’ junts i acompanyats en algunes sessions”. Segons detalla el professor “té un efecte potent”.\nLes solucions màgiques no existeixen. Montesano subratlla que “estem educats en l’aferrament emocional” i que ningú ens ensenya o ens prepara per a la “separació”. “Per fer bé el procés necessites saber que per a l’altra persona has estat important”.\nEn les relacions sexoafectives i de parella hi ha molts elements diferents i altres de compartits. El professor posa èmfasi que més que tenir en compte el temps que s’ha passat amb algú per quantificar una relació, cal valorar el “projecte” que es tenia.\nEls consells per superar una ruptura no acaben de ser iguals per a tothom. N'hi ha algun, però, que sí que és compartit. “La cultura popular diu que una part de la superació passa per fer un dol conjunt amb les amistats, familiars i, en definitiva, rodejar-te dels teus per tenir una mica de coixí emocional”.\nEn un moment en què s’està ferit, dolgut i una barreja emocional tan important s’ha de vigilar. “Hi ha persones que la dita popular d'un clau en treu un altre els va bé, d’altres que no”, detalla Montesano. Ara bé, també posa èmfasi en el fet que s’ha de fer “de manera neta” i que cal explicar des del primer moment “les nostres intencions”.\n“Una cosa que ens ha passat moltes vegades és que una persona se’n troba a una altra. Una surt d’una relació i l’altra fa temps que està al mercat preparat per començar una relació sòlida”, comenta. I és precisament aquí on hi ha conflicte, assenyala el professor .\nTampoc hi ha un temps específic de recuperació. Els experts asseguren que això també va en funció de la persona, del tipus de relació i de projecte.\nSi els consells universals no existeixen, tampoc hi ha veritats absolutes sobre què fer o deixar de fer a les xarxes socials. Segons detalla el professor, a alguns els va bé no tenir cap mena de contacte amb la seva exparella i d’altres prefereixen mantenir-hi certa relació. "Depèn molt de si hi ha fills o no n'hi ha". Tot i això, el professor explica que després d’un temps sense contacte, si aquella persona ha significat molt per nosaltres voldrem saber com està o què fa.\n“Totes les relacions són relacions per sempre”, comenta. “Et separes però anirà amb tu i amb les relacions futures”. Per aquest mateix motiu, l’expert aconsella, sempre que es pugui, cal acabar les relacions de manera amistosa.\nI reprenent el tema sobre la seguretat nacional i les coses absolutes, si tinguessis la seguretat absoluta que una relació anirà malament, t’hi posaries? Tot sovint és complicat lluitar contra el que pensem que no serà bo per a nosaltres i el que sentim. Potser, després de tot, les coses absolutes no ens interessen tant.


Sitgesinfoguia – La XXIV Pedalada Barcelona-Sitges revindica la seguretat dels ciclistes\nLa XXIV Pedalada Barcelona-Sitges revindica la seguretat dels ciclistes\nEls participants de la Pedalada Barcelona-Sitges recorreran els 20 quilòmetres de distància, travessant la carretera de les Costes, fins l’arribada a l’espai davant l’antic Aquàtic sobre les 11.00 hores, on serà llegit el manifest a càrrec del regidor d’Esports, Eduard Terrado.\nLa XXIV edició de la Pedalada Barcelona-Sitges que arrencarà aquest diumenge des del Canal Olímpic a Castelldefels, no des de l’avinguda Maria Cristina com s’havia previst inicialment, amb la participació de més de 2.000 persones per a reivindicar la seguretat dels ciclistes amb el lema “Compartir amb respecte és més segur”.\nLa pedalada tindrà afectacions sobre la mobilitat. No es podrà circular per la carretera de les Costes entre les 9.15 i les 11.00 hores. En canvi, la circulació pels túnels de la C-32 serà gratuït lliurant el tiquet que distribueix l’organització abans de l’entrada dels túnels, a Port Ginesta i a la rotonda de la urbanització de La Llevantina.


Com sigues si el meu gos està sord? | Consumer\nCom sigues si el meu gos està sord?\nUna fallada en la complexa màquina de l'oïda del gos desencadena la sordera\nEl secret de l’extraordinària capacitat auditiva del gos s’amaga en una màquina gairebé perfecta: l’oïda. Un ca pot percebre sons de fins a 60.000 hertz enfront dels 20.000 hertz que escolta l’home. Però de vegades la màquina s’atrofia i l’animal deixa de sentir. Fins i tot hi ha gossos més propensos a ser sords que uns altres: els ocorre als de pelatge blanc. Com adonar-se que el gos està perdent capacitat auditiva? Algunes proves i consells casolans ajuden a descobrir la pèrdua d’audició del nostre ca.\n“El meu gos Tom ha deixat d’acudir a la porta quan arribo a casa. Em preocupa, perquè abans celebrava la meva arribada amb salts gens més entrar a casa”. “La meva gossa s’ha tornat molt dormilona i li costa despertar-se encara quan tots els altres ja portem una bona estona fent soroll”. Aquestes són algunes de les consultes que els amos de cans fan al veterinari preocupats davant un sobtat canvi de comportament del seu gos. Algunes persones relacionen l’apatia de la seva mascota amb l’edat. Uns altres amb un simple avorriment provocat per la rutina. Però no sempre tenen raó.\nMoltes d’aquestes alteracions de la conducta tenen una explicació més física que emocional: es tracta de la sordera. Els gossos sords, o amb importants minvaments auditius, deixen de reaccionar davant sons que abans cridaven el seu interès, o tenen dificultat per identificar l’origen d’un soroll. Aquests comportaments poden estar avisant de la pèrdua d’oïda d’un gos.\nUna màquina de sentir gairebé perfecta\nL’oïda és responsable de l’extraordinària capacitat auditiva del gos: un ca pot percebre sons de fins a 60.000 hertz enfront dels 20.000 hertz que aconsegueix a escoltar l’home. Quan un gos sofreix sordera ladea el cap i pot sofrir caigudes\nEls gossos solen distingir també millor els sons greus.\nL’oïda d’un gos té tres parts: una externa, visible, que és l’orella de l’animal. L’oïda mitjana, que connecta l’orella amb les parts profundes, serveix per protegir a l’animal dels sons excessius. I l’oïda interna: un conjunt de conductes i cavitats farcides de líquid que li confereix a l’animal la capacitat de sentir, però també de guardar l’equilibri. Quan un gos ensordeix\nladea el cap i pot sofrir caigudes.\nUn ca percep dues vegades cada so emès: una per cada oïda. L’efecte és molt semblat al fenomen del ressò quan les ones sonores reboten en una superfície. “Aquesta duplicitat solament desapareix quan la font que els produeix es troba per davant o per darrere de l’animal”, explica l’educadora canina Leticia Navas.\nEl peculiar moviment d’orelles d’un gos davant un soroll nou, com si anessin una parabòlica, tenen a veure amb aquesta percepció doble de la vibració, “Si es mou la font del soroll o si es mou el gos, el so sempre arribarà primer a un de les dues oïdes. D’aquesta forma l’animal pot esbrinar el lloc exacte on s’originen les ones sonores”, afegeix l’educadora canina. Les sorderas congènites són freqüents en gossos de pelatge blanc\nQuan falla la complexa màquina de l’oïda, l’animal deixa de rebre les vibracions de forma adequada. I apareixen els primers símptomes de la sordera.\nClasses de sorderas\nLa sordera d’un gos pot ser temporal, provocada per alguna infecció. Quan la contaminació per patògens s’agreuja, la discapacitat es fa crònica. No totes les sorderas són per contaminacions. La presència d’un tap de cera en l’oïda també comporta minvaments auditius temporals, en aquest cas degudes a una higiene escassa de l’animal per part de l’amo.\nAlgunes lesions i malalties són responsables d’altres pèrdues auditives permanents, mentre que la vellesa desencadena una reducció gradual de la capacitat del gos per sentir certs sons. La detecció primerenca d’aquest tipus de sorderas, així com una neteja habitual de l’animal poden evitar que s’agreugin.\nPerò el tipus de sordera més freqüent en gossos són les hereditàries, les que s’amaguen en els gens de l’animal. “La discapacitat auditiva per anomalies en el material genètic és la causa més comuna de sorderas en gossos”, assenyala Navas. Els cadells sords mosseguen de forma excessiva les seves joguines\nEn certa manera, l’absència de pigments en la pell minva la capacitat per sentir. “Si existeix pell sense pigment en l’oïda interna, les terminacions nervioses s’atrofien i moren durant les primeres setmanes”, explica Navas. Això explica que les sorderas siguin freqüents en els gossos de pelatge blanc.\nPer detectar una sordera a temps, es pot tirar mà d’algunes proves casolanes senzilles. L’amo pot fer sorolls amb un objecte que sigui familiars per al ca, com un de les seves joguines (si són sonors) i esperar la seva reacció. El soroll d’un manojo de claus o fer sonar una campaneta serveixen per destriar un problema auditiu. Altres especialistes recomanen parlar i anar augmentant el volum fins a captar l’atenció del gos. Davant qualsevol sospita de deficient capacitat d’atenció el millor és fer una ràpida visita al veterinari.\nAlerta en els cadells sords\nEls cadells sords tendeixen a mossegar de forma excessiva quan es diverteixen, ja que no senten els laments dels seus companys de jocs. Existeix un altre senyal d’alarma a la qual atendre en les cries que, se sospita, siguin insensibles al soroll: el gosset no es desperta per mamar amb els crits dels seus germans, i necessita ser empès per la mare o un altre cadell per despertar.\nMantingui al dia la higiene auditiva del seu gos.\nFaci proves a casa amb objectes sonors.\nEls gossos d’orelles llargues necessiten airejar els seus canals auditius mentre dormen.\nEls cadells sords mosseguen de forma excessiva les seves joguines; i es mostren dormilones.\nVisiti al veterinari davant la sospita que el seu gos perd capacitat de sentir.\noído-ca perro-ca sord


Parking Shakespeare: L’amansi(pa)ment de les fúries - Recomanació teatral - Markos Goikolea - Teatre Barcelona\nParking Shakespeare: L’amansi(pa)ment de les fúries: Kill Will o matar l’home blanc\nPer què continuar representant les obres de William Shakespeare després de cinc segles de la seva escriptura? Hi ha mil respostes possibles a aquesta pregunta però la de Carla Rovira seria alguna cosa així com tornar a les bases per destruir-les, recordar d’on venim per deixar molt clar on pretenem arribar. Repetir el cànon del teatre occidental fins a la sacietat no tindrà sentit si no som capaços de reinventar-lo. La feréstega domada és possiblement una de les obres més misògines del dramaturg anglès, tot i que la resta de les seves obres també estan carregades de cites masclistes, figures femenines ridiculitzades i tantes altres joies del pensament heteropatriarcal.\nEl gran valor d’aquesta adaptació de Pàrquing Shakespeare, anomenada L’amansi(*pa)*ment de les fúries, està precisament en la seva capacitat d’analitzar la tremenda violència que resideix en aquest tipus de relats que formen el nostre imaginari col·lectiu per denunciar-lo, donar-li la volta i construir així alguna cosa nova. Segons avança l’obra, la visió de Shakespeare, present com a narrador i públic, va perdent poder en favor de la visió de la directora. D’aquesta manera, la trama es torna cada vegada més interessant fins esclatar en un clímax magnífic que resumeix el discurs d’aquesta adaptació. Resulta especialment interessant la doble capa d’aquest discurs, ja que a més del feminisme també aborda el classisme a través dels personatges de les criades, destapant la incoherència del feminisme liberal. Ho sento Inés.\nEl ritme ascendent, el discurs directe i sense concessions i uns intèrprets entregats fan d’aquesta adaptació del clàssic de Shakespeare una de les obres imperdibles d’aquest Festival Grec 2019, que merescudament tancarà el festival en el mateix Teatre Grec el proper 31 de juliol.


ERC i JxCat reclamen tornar a Pedralbes per votar la investidura - CATzona\nL’acord entre el PSOE i Podem a Madrid, només 48 hores després d’una repetició electoral propiciada pel seu desacord al juliol, ha agafat amb el pas canviat els partits independentistes. I, de moment, tant JxCat com ERC s’ho miren amb cautela i es mantenen en el no a Pedro Sánchez si no ofereix, com a mínim, una taula de diàleg per resoldre el conflicte. Aquest és el comú denominador dels dos socis del Govern, que aquest dimecres van carregar sobretot contra Pablo Iglesias per haver assumit el discurs dels socialistes. Des del Parlament, el president de la Generalitat, Quim Torra, va mostrar-se reticent a l’acord -“No me n’agrada la música”, va dir-, i va instar Podem a pressionar perquè el seu programa electoral es reflecteixi també en el de govern. “Suposo que podran parlar de la llibertat dels presos polítics amb tota tranquil·litat al consell de ministres”, va dir en la sessió de control dirigint-se a la cap de files dels comuns, Jéssica Albiach, que juntament amb el PSC van demanar als independentistes que no bloquegin la formació de govern a Espanya. Torra va instar-los a pactar amb Sánchez la derogació de la llei mordassa o de la reforma laboral o el respecte al “dret a decidir”. “Esperem una proposta per a Catalunya”, va dir el president al líder del PSC, Miquel Iceta, insistint en una taula de diàleg en què la Generalitat també tingui la possibilitat de defensar el dret a l’autodeterminació.\nPel que fa ERC, va voler deixar clar que no té pressa per decidir. El vicepresident del Govern, Pere Aragonès, es va mostrar disposat a canviar el no si hi ha “una taula de negociació política” sobre Catalunya on es pugui parlar de tot i, per tant, també de l’autodeterminació i l’amnistia. “Si volen una investidura, sit and talk i creem les condicions per al diàleg”, va dir a Catalunya Ràdio. Minuts més tard, però, el líder d’ERC al Parlament, Sergi Sabrià, va recuperar des del ple la duresa contra Sánchez i va solemnitzar la negativa dels republicans: “No al PSOE més retrògrad i no al PSC que no es distingeix del PP”.\nJxCat i ERC compten amb un aliat. El líder d’EH Bildu, Arnaldo Otegi, va explicar que només preveu facilitar la investidura si s’obre una “finestra d’oportunitat” per reconèixer el dret a l’autodeterminació, s’aborda la “llibertat” dels presos polítics i es prioritzen les polítiques socials. Bildu, com ERC, es va abstenir en la segona votació de la investidura del juliol.\nD’ençà que es va trencar el diàleg entre la Generalitat i la Moncloa -a principis d’any, arran de la figura del relator i la fallida del projecte de pressupostos a l’Estat-, el Govern ha reclamat que Sánchez torni a la declaració de Pedralbes del 20 de desembre del 2018. Allà, per primer cop, els executius català i espanyol van reconèixer en un comunicat conjunt que hi havia un conflicte polític i que s’havia de resoldre amb “seguretat jurídica”. Des d’aleshores, però, el to del PSOE ha canviat i ha marcat distàncies amb JxCat i ERC: en campanya ha promès la penalització del referèndum i l’extradició de Carles Puigdemont.\nAmb el resultat a la mà, els independentistes -com a mínim Esquerra- són imprescindibles perquè la legislatura a Espanya pugui començar. Dimecres ERC va rebre el primer senyal del PSOE. La portaveu socialista, Adriana Lastra, i el cap de llista republicà, Gabriel Rufián, es veuran aquest dijous a Madrid, segons va avançar Europa Press. Fonts dels republicans consultades per l’ARA expliquen que la trobada “s’emmarca en una ronda inicial de reunions” i que no esperen treure’n conclusions. Rufián hi anirà amb el no a Sánchez i amb l’advertència que el PSOE s’haurà de “moure molt” si volen que se’l replantegin.\nReunió de JxCat\nEl preacord PSOE-Podem no canvia la negativa de JxCat a Sánchez. Fonts de la formació asseguren que es van quedar “perplexos” amb l’epíleg sobre Catalunya que es va fer públic dimarts. “Sembla un document pensat perquè s’abstingui Cs”, diuen, i afegeixen que el diàleg ha de ser entre governs. Ara bé, altres fonts afegeixen que si Sánchez torna a la declaració de Pedralbes, JxCat no pot quedar lligat al “bloqueig” de la CUP i ha de fer “política”. De moment, aquest dijous es reuneix el grup parlamentari per abordar la situació i, a diferència d’ERC, encara no tenen cita per veure’s amb el PSOE.\nTorrent apel·la a Sánchez i Iglesias\nEl president del Parlament, R oger Torrent, va definir dimecres l’acord entre Sánchez i Iglesias com una escletxa per reclamar -i intentar aconseguir- que es posi fi a la judicialització contra la cambra catalana. Concretament, va demanar al líder del PSOE i al de Podem que, si consideren que el seu pacte per governar Espanya és “progressista”, acabin amb la “persecució” i la “radicalitat” de l’Estat contra el Parlament. Torrent i els altres membres independentistes de la mesa del Parlament estan en una situació compromesa. S’enfronten a eventuals inhabilitacions. La Fiscalia ha obert una investigació contra ells i el Tribunal Constitucional continua fent-los advertiments perquè frenin iniciatives parlamentàries vinculades a l’autodeterminació. Torrent va insistir ahir que no ho pensa fer i que no frenarà cap debat. “Si això el PSOE ho veu com un desafiament, que revisi les seves conviccions democràtiques”, va concloure.


Un moviment imparable | Valencia Extra\nUn moviment imparable\n18/06/2018 - Mar Marín\nEl feminisme és la vertadera revolució del S.XXI. Les manifestacions del 8-M i la mobilització davant la condemna de “La Rajada” demostren que el moviment per la igualtat és imparable. Gràcies a la lluita de moltes dones hem aconseguit grans avanços, no obstant això, la bretxa salarial, la violència de gènere i altres formes de violència segueixen vigents i no tenen cabuda en la nostra societat.\nEl nostre compromís amb la causa feminista és incontestable. A través de les polítiques públiques, el PSOE ha impulsat des de la recuperació de la Democràcia els majors assoliments en matèria d’igualtat entre homes i dones. En totes les normes impulsades pels diferents governs socialistes, especialment durant la primera legislatura de Rodríguez Zapatero, la igualtat de drets i d’oportunitats sempre va tenir una rellevància substancial: la Llei de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere i la Llei per a la igualtat efectiva de dones i homes així ho demostren.\nEl PSOE ha tornat. Després de 7 anys d’un govern de dretes, els i les socialistes tornen a situar Espanya com a referent mundial en l’avanç dels drets socials i tornen a posar la lluita per la igualtat en primera línia. El PSOE ha format un govern amb més dones que homes, concretament elles ocupen un 64% dels càrrecs ministerials. Tornem a fer història i a convertir Espanya en un país modern, exemple no solament a Europa, sinó a tot el món.\nEl Consell de Ministres té una única vicepresidència liderada per Carmen Calvo, que a més, és la responsable del Ministeri d’Igualtat, la qual cosa situa l’agenda feminista en un primer plànol i tindrà una visió transversal de la perspectiva de gènere que es complementarà amb les altres àrees de l’Executiu.\nTrenquem els sostres de cristall i dinamitem els rols de gènere incorporant dones a carteres que històricament han estat vinculades a homes; Nadia Calviño, Ministra d’Economia; Isabel Celaá, amb la cartera d’Educació; Margarita Robles, Defensa; Dolores Delgado, com a Ministra de Justícia; Teresa Ribera, lidera Energia i Medi ambient; María Jesús Montero, la cartera d’Hisenda; Meritxell Batet, Ministra d’Administracions Públiques; Magdalena Valerio, al capdavant de la cartera de Treball i Assumptes Socials; Reyes Maroto, com a Ministra d’Indústria; i Carmen Montón, com a encarregada de la cratera de Sanitat. Entre els objectius de Munt es troba traslladar “el model valencià” a la sanitat espanyola, per a retornar l’assistència sanitària de manera universal i acabar amb els copagaments farmacèutics.\nEl nomenament de dones en la majoria de carteres ministerials no és solament un gest. El Govern, des del primer dia, està demostrant amb fets la seua aposta per la igualtat. Ens trobem davant un Govern que ha engegat mesurades com la tramitació de la llei que formarà als jutges en matèria d’Igualtat i augmentarà el nombre de jutjats penals especialitzats en violència masclista, a més d’implantar les 200 milions arreplegats en el Pacte d’Estat contra la Violència de Gènere. El nou govern socialista abordarà la bretxa salarial a través de la Llei d’Igualtat Salarial i impulsarà una llei per a la igualtat entre homes i dones en l’accés a l’ocupació.\nL’agenda feminista és imparable i està més viva que mai.\nCoordinadora d’acció feminista del PSPV-PSOE de València\nLa nueva ley de Memoria es la derrota del franquismo


Llogar furgoneta per mudances a Martorell: RUZAFA\nCALCULA EL PREU DE LLOGAR FURGONETA PER MUDANCES A MARTORELL\nLlogar furgoneta per mudances a Martorell\nSi el que estàs buscant és una llogar furgoneta per mudances a Martorell barata per a una mudança, per traslladar unes caixes o simplement perquè ets autònom i aquestes fent un trasllat de l'estoc del teu negoci, reserva amb RUSSAFA de la forma més barata. Martorell és un municipi de la comarca del Baix Llobregat, a la província de Barcelona, comunitat autònoma de Catalunya, Espanya.\nSi el que estàs buscant és llogar furgoneta per mudances a Martorell per traslladar unes caixes, realitzar una mudança o simplement traslladar lestoc del teu negoci, reserva amb RUZAFA.com de la manera més barata. Situat al nord de la comarca del Baix Llobregat, a uns 30 km de Barcelona, a la confluència de dos rius, el Llobregat, a la part est del terme municipal, i el riu Anoia, afluent de l'anterior. El municipi té una extensió de 12,84 km².\nSi et vas a canviar de casa, si has llogat un estudi o oficina, si has de traslladar mobles o un altre tipus de càrrega ... compta amb RUSSAFA, llogar furgoneta per mudances a Martorell. Furgons i furgonetes amb diferents configuracions (caixa tancada o oberta amb laterals baixos) per a cada necessitat concreta. Martorell es divideix, a causa del curs del riu Anoia, en dues grans zones. La zona sud, aglutina els barris de la Mina, la Vila, Pont del Diable, Rosanes i Portal d'Anoia. A la zona alta, podem trobar els barris del Pla, Torrent de Llops (Fase I & II), Buenos Aires, Camí Fondo, Can Cases, Can Carreras, Pou del Merli, i el barri de les Bòbiles. El barri de la Vila té especial importància ja que es correspon amb el nucli històric de Martorell.\nL'oli d'el cotxe és un dels components més importants de l'motor: és vital per a la vida del nostre vehicle. Per fer una comparació, l'oli és per al nostre cotxe el que per a un ésser viu és la sang. La salut de l'motor dependrà directament de l'estat i qualitat que tingui l'oli. El descobriment d'unes tombes del període neolític a la zona hermètica són el testimoni més antic de presència humana en el terme municipal. Un enterrament col·lectiu amb aixovar format per quatre gots de ceràmica realitzats a mà i restes de deu persones. I una altra, una tomba individual amb un esquelet doblegat que venia acompanyat d'una peça de ceràmica tosca i negrosa. Al Museu Municipal es conserva un fragment de crani, 3 maxil·lars inferiors, quatre recipients de ceràmica i dos fragments de sílex.\nEls nostres vehicles de càrrega, estan preparats per poder lligar cordes, pops, cingles o qualsevol altre sistema d'amarratge. No fer-ho correctament pot ocasionar danys materials o personals i és motiu de denuncia.Ningún segur no específic cobrirà els desperfectes de la teva càrrega. L'escut de Martorell va ser aprovat el 26 de juny de 1992. Tots els elements de l'escut són senyals tradicionals i parlants relatius al nom de la població: tant el mar, com la mà, la torre i el martell. Martorell va ser centre d'un marquesat des de 1637, per això el de la corona de marquès.\nLa nostra renovació de la flota és contínua, oferint així a el client, la major qualitat i seguretat possible a l'llogar furgoneta per mudances a Martorell. A més ens encarreguem de tot el manteniment dels vehicles, de manera que les revisions seran ràpides. La bandera de Martorell és apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres d'ample. Les tres barres són de la mateixa amplada i de dreta a esquerra són de color sinople, blanc i blau. Sobre la primera barra, a la part superior i centrada, una torre oberta de color or.\nQuan lloguis una furgoneta, comprova que tot està al seu lloc: la pressió de les rodes, el funcionament dels diversos elements, l'estat de la carrosseria, el de l'habitacle ... Martorell està situat en un punt estratègic per a diverses vies de comunicació, donada la seva proximitat amb la capital Barcelona. Pel municipi passen l'AP-2, l'AP-7, l'A-2, línies R4 i R8 de Renfe Rodalies, les línies S8, S4, R5, R50, R6 i R60 de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya enllaçant amb les línies de Manresa i Igualada amb Barcelona-Plaça Espanya (línia Llobregat-Anoia) i el pas de l'AVE Madrid-Barcelona.\nRussafa és una empresa de llogar furgoneta per mudances a Martorell versàtil que s'adapta a les necessitats dels seus clients, els nostres clients són tan variats com els vehicles que oferim, però cada un d'ells significa el més important que tenim. Martorell té un total de 27.457 habitants, dels quals 14.249 són homes i 13.208 dones segons dades de l'INE 2011. Martorell està format per quatre nuclis o entitats de població: Can Bros, Nucli Urbà, el Pou del Merlí i Sant Genís.\nEl llogar furgoneta per mudances a Martorell sense conductor és la millor opció cobrir necessitats de transport puntuals per a empreses, autònoms i per a particulars que volen treballar de forma autònoma, sense estar lligats als horaris d'un conductor subcontractat durant una mudança o un altre tipus de transport.\nDisposem de tot tipus de vehicle des de lloguers de furgonetes petites tipus Renault Kangoo de 5 places, fins a camions Mercedes amb plataforma per fer més suportable la seva càrrega. Aquests contenen una plataforma elevadora que es pot ajustar des del seu interior. Tota una varietat de vehicles a la seva disposició perquè llogar furgoneta per mudances a Martorell en RUZAFA li resulti fàcil i còmode.


16 "Xiquets i Xiquetes" col·laborant en el manteniment del camí. :: Camí dels Bons Homes\n16 "Xiquets i Xiquetes" col·laborant en el manteniment del camí.\n"Xiquets i Xiquetes" a punt per fer feina.\n- Mariaaaa! - Va cridar l’Olga des de l’altra punta de la casa. -Va que ja marxem, has agafat la destral, la pala i el rastell?-\n- Siiiiii, “sempre a punt” - va respondre la Maria, que d’un ensurt s’havia aixecat d’una migdiada improvisada que estava fent d’amagat.\nD’aquesta manera comença la història de 16 “Xiquets i Xiquetes” de l’Agrupament Escolta Agila de Valencia, que el passat mes d'agost, van decidir venir a fer tasques de manteniment, a la zona de l’Espà, entre Feners i Gósol, en una de les etapes del Camí dels Bons Homes.\nl'Agrupament Escolta Argila, de Alaquàs a València, va nàixer l'any 1983. Treballen amb « xiquets » des de els 7 fins als 19 anys d'edat.\nActualment, el grup el formen 150 persones actives. De les quals, a aquest campament a Gósol hi eren 106. El servei el van dur a terme amb els « Companys de Ruta », 14 joves d’entre 17 a 19 anys més 2 scouters.\nLa seva missió principalment és fer un servei cap al poble, educant en valors escoltes als « xiquets i les xiquetes ». A través de dinàmiques, jocs i experiències aprofundeixen amb els joves diversos temes, com el compromís, el gust pel treball ben fet, la empatía, el servei, tindre cura de la natura i de l'entorn, i molts més.\nTambé han participat en trobades internacionals i han col·laborat amb diverses associacions i ONGs.


Èxit de la XXX edició de les 24 Hores de Natació | CNTàrraco\nEls dies 16 i 17 de setembre, el Club Natació Tàrraco ha celebrat la XXX edició de les 24 Hores de Natació. La inauguració ha anat a càrrec de Gerard Martí Figueras, Secretari General de l'Esport de la Generalitat de Catalunya, de la Consellera d'Esports, María Isabel Negueruela; el President del Consell Esportiu, Sr. Raül Font i el President del Club, Sr. Josep M. Claver.\nEn aquesta jornada esportiva de portes obertes es va convidar a participar a diferents col·lectius del nostre territori com la Fundació Onada, Solc, Fundació Estela, Astafanias, Hemiparesia Infantil i Fundació Esclerosis Múltiple. Tots ells, una trentena de nedadors, van participar dissabte al matí en uns relleus per a TOTHOM per tal integrar-se amb els nedadors del Club. La majoria d'aquestes entitats vénen al Tàrraco en les diferents jornades Intarraction que organitzem periòdicament per aquests col·lectius. L'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, va estar present durant aquesta jornada matinal.\nLes 24 hores van començar a les 19.00h del divendres 16 de setembre i es van cloure a les 19.00h del dissabte 17. Al voltant dels relleus de natació, paral·lelament el Club va organitzar diferents activitats lúdiques i esportives per tal d'amenitzar la jornada. Es va celebrar una desfilada infantil, zumba per a tots, partits de tennis taula i waterpolo, concert de música en directe, taller de hoquei subaquàtic, ski surf, festa aquàtica infantil, sardinada i graellada popular... entre altres.\nLa cloenda de les 24h va culminar amb la presentació dels equips de les diferents seccions de la nova temporada del Tàrraco i una exhibició de Natació Sincronitzada del qual destaquem el nou grup de Sincro Màsters de la secció.


133.84 - TOVALLONS ECOLABEL 'DOUBLE POINT' 18 G/M2 39x39 CM XOCOLATA TISSUE (1200 UNITAT) | Garcia de Pou\n133.84 - TOVALLONS ECOLABEL 'DOUBLE POINT' 18 G/M2 39x39 CM XOCOLATA TISSUE (1200 UNITAT)\nMida: 39x39 CM\nUnitats - caixa: 1200\nEls tovallons Double Point són el producte més nou del mercat. La seva principal característica és l'alt volum i la suavitat final que s'ha aconseguit en el producte. El seu tacte, és molt semblant a la tela i el preu del producte és la meitat que el d'un tovalló Airlaid o Dry Tissue. Aquest efecte s'aconsegueix injectant bombolles d'aire entre les dues capes de paper en el procés productiu. Estudis de mercat demostren que el consumidor utilitza quatre vegades més tovallons de cel·lulosa normals que tovallons Double Point.


Pilar Morey Bulbena-Cat: COM ACCEPTAR LA PÈRDUA\nCOM ACCEPTAR LA PÈRDUA\nPer molt anunciada que sigui una mort o una separació, sempre és dolorosa. El més normal és fer una negació: no l'acceptem. Necessitarem un temps per acceptar que la persona ha marxat. I mentre això no passi, estarem estancats. L'acceptació dels fets és la primera fase del procés de dol.\nTotes les pèrdues costen d'acceptar?\nHi ha pèrdues que considerem “llei de vida”: que marxi una persona gran costa menys d'acceptar.\nLa mort d'una persona, quant més jove sigui, més injusta la considerem, i per tant costarà més d'acceptar. Les més difícils, evidentment, són les dels nens.\nUna malaltia llarga i dolorosa ens permetrà fer-nos a la idea, a més de considerar que és un alleujament per qui la pateix.\nUna mort sobtada, inesperada, un accident, trigará més a digerir-se.\nLa més dolorosa de totes, és el suïcidi, per tota la connotació d'incomprensió i la càrrega de culpa que comporta: a més de no acceptar-la, tampoc l'entenem.\nI les separacions?\nMolts cops preveiem el final d'una etapa, quan estem acabant la formació acadèmica o veiem que una relació de parella no funciona, per exemple, i tenim temps per anar-nos preparant per al final.\nEls finals “sobtats” són més dificils d'acceptar. Hi ha casos extrems, en què la persona es pot passar anys negant la realitat, per exemple, en una separació de parella. La persona s'aferra a la fantasia de que “no passa res”, o “és un refredament temporal de la relació”.\nEl problema d'aquesta negació és que la persona no avança, no rep el present per seguir endavant amb la seva vida.\nO davant d'una mort, hi ha persones que es passen anys mantenint present a la persona que ha marxat, parlant imaginàriament amb ella, aferrant-se a coses materials que li recorden aquesta persona, etc. Això és normal fer-ho durant un temps, però si s'allarga massa, la persona no rep el present. És una fugida de la realitat.\nPodem fer quelcom per ajudar-nos a acceptar?\nQuan la pèrdua és previsible i anunciada, podem anar preparant-nos, fent l'acomiadament poc a poc, i anar pensant en la següent etapa: la jubilació, la pèrdua de la feina, o una separació, fins i tot una mort. Segurament necessitarem un periode de temps per recuperar-nos, però també anirem posant a poc a poc il·lusió en la nostra nova situació.\nQuan és una pèrdua sobtada, segurament el període per passar a la següent etapa serà més llarg, però podem fer un recull de records d'allò o d'aquell a qui hem perdut, escriure una carta, fer un diari o un àlbum de records.\nEtiquetas: Acceptació , Articles , Dol , Pèrdua , Procés de dol , Psicologia , Psicologia humanista


El CAC alerta de la presència de missatges contraris a la vacunació contra la covid en les principals xarxes socials ~ EbreDigital.cat\nEl Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC) ha alertat sobre la presència a les principals plataformes de vídeo i xarxes socials d’un discurs contrari a la vacunació contra la covid-19. En un informe, el CAC ha identificat i reportat a les plataformes Facebook, Twitter, Instagram, TikTok i YouTube 40 vídeos que qüestionen la seguretat i l’eficàcia de les vacunes o la necessitat de posar-se la vacuna. El 70% d’aquests contenen crides explícites a no vacunar-se amb missatges com ‘Per favor, no es posin les vacunes’ o ‘No permeti que l’inoculin això’. A més, es fan servir etiquetes com #NoEtVacunis. El missatge que més es repeteix és el de negar la seguretat del vaccí.\nPer donar força al missatge es diu que la vacuna s’ha desenvolupat molt ràpid i que s’ha fet aplicant tècniques innovadores, com l’ARN missatger, que es qualifiquen de perilloses i amb risc de produir alteracions genètiques.\nA més, en el 40% dels vídeos es diu que les vacunes provocarien esterilitat i afectació neuronal en les persones inoculades. Un dels vídeos diu: “El preu d’inocular-se aquesta vacuna és que el 97% dels homes quedaran estèrils, però a més, si són nens petits mai desenvoluparan característiques sexuals secundàries. Seran una cosa així com andrògins, sense desig sexual (…). El 45% de les nenes quedaran estèrils. El dany neuronal, d’altra banda, afectarà a part de la seva escorça neuronal“.\nUn 27,5% dels vídeos detectats neguen també la necessitat de les vacunes amb missatges que trivialitzen la gravetat de la malaltia i minimitzen les taxes de letalitat reals. Proposen prendre vitamines com a alternativa o asseguren que la covid-19 no ha matat ningú que no tingués una patologia prèvia. “La covid no mata, és una mentira, és una gran mentida. Només ha mort gent amb patologia prèvia“, és un dels missatges que es difonen.\nEn aquest sentit, també s’oposen a les restriccions i aposten per estar “tots lliures al carrer, agafant aquesta malaltia” per aconseguir una immunització col·lectiva.\nL’informe alerta que en el 70% dels vídeos els discursos contra la vacunació el fan persones que es presenten com a expertes en l’àmbit de la ciència o de la medicina. De fet, el 60% es presenten com a metges i el 10% com a infermers.\nEn els mateixos vídeos es fa una crida a la viralització per tal que els missatges arribin a més gent i evitar les mesures de seguretat de les pròpies plataformes. El CAC ha constatat que plataformes com YouTube estan adoptant cada vegada més “mesures de moderació“, ja que només s’hi ha detectat un vídeo.\nL’informe del CAC ha estat validat científicament pel Consell de Col·legis de Metges de Catalunya i pel Consell de Col·legis d’Infermeres i Infermers de Catalunya. A més, el CAC ha informat les empreses proveïdores del servei sobre la presència d’aquests continguts.\nEl president del CAC, Roger Loppacher, ha afirmat que és “molt greu” que quan tota la comunitat científica i tècnica reconeix la necessitat de la vacuna per sortir de la situació actual, se’n qüestioni la seva eficàcia i seguretat i es desinformi la població. “Apel·lem a la responsabilitat de les plataformes i dels proveïdors de serveis d’internet per resoldre la situació de manera immediata“, ha reclamat.\nEl president del Consell de Col·legis de Metges de Catalunya, Jaume Padrós, ha defensat la seguretat dels vaccins i ha afirmat que el fet que s’hagin desenvolupat ràpid respon a la col·laboració mundial i a l’ús de les noves tecnologies. “La prioritat ara és que les vacunes arribin a tothom i les ‘fake news’ són un obstacle contra el qual hem de lluitar per aconseguir aquest objectiu absolutament necessari“, ha afegit.\nDes del Consell de Col·legis d’Infermeres i Infermers de Catalunya, Estrella Martínez, ha lamentat que la desinformació sobre vacunes no és un fenomen nou però ha afegit que abans era més fàcil de localitzar i rebatre. Ha afirmat que aquest ha crescut exponencialment amb les xarxes socials i per això ha apostat per “empoderar la població per detectar aquesta pseudociència“.


Mal inici de l'any per al Real Madrid a Laliga\nEl Reial Madrid ha començat 2019 deixant dos punts (2-2) en la visita al Vila-real en el seu ajornada jornada 17 de Laliga Santander, en una fluixa nit del recent campió del món tot i que va remuntar un primer gol de Cazorla als quatre minuts, condemnat a una mala segona part i pel doblet de l'internacional espanyol.\nEl migcampista asturià, un dels homes de Luis Aragonés en aquella conquesta continental el 2008, va gaudir com feia temps, després d'aquesta tortura de lesions com a jugador de l'Arsenal. El seu retorn a casa camina per zona empedrat, amb el 'submarí' lluitant per sortir de la zona baixa, però davant el Reial Madrid va viure un oasi.\nNo va ser de plena felicitat, perquè l'empat no treu de pobre al nou projecte en mans de Luis García Plaza encara que sí del descens, però Cazorla es va sentir de nou part important de l'esport rei. El Madrid jugava amb foc gairebé des que als 20 minuts havia ja donat la volta al 1-0. El pal del gran gol de Cazorla, amb rosca inabastable per Courtois, el va suavitzar la resposta gairebé immediata de Benzema i el 2-1 de Varane, però el Madrid comença l'any cedint en la lluita pel títol, a set del Barça.\nLa ressaca nadalenca, amb pas per Abu Dhabi per als blancs, es va notar especialment en defensa. Els tres gols del primer temps van ser regals en el marcatge, amb Benzema només en àrea petita per posar el 1-1 de cap. Van entrar els nervis al Vila-real, la situació incòmoda i la urgència per sumar, i amb un pilota parada al capdavant de Varane els de Solari van posar el 1-2 sense despentinar-se.\nA partir d'aquí va baixar i molt el ritme. El Madrid, amb el seu tercer Mundial seguit i amb poques vacances per posar-se al dia en lliga, no estava per molt desgast. El Vila-real es va centrar en recuperar la posició enrere, no regalar més i esperar el seu moment. Al vestidor es va quedar lesionat Gareth Bale i li va arribar l'alternativa a Isco, però el Madrid va jugar al seu camp, sense la profunditat del gal·lès, i el malagueny no va poder reivindicar-se.\nAmb descans per Modric i una falta de ritme i idees, l'equip blanc va començar a sofrir el pas al capdavant del 'submarí', tot i que va tenir una contra clara de Lucas Vázquez a mà a mà amb Asenjo i Benzema sol. Els de groc van insistir amb Samu Chukwueze, trobant més a Fornals i regalant una nit especial per Cazorla. El migcampista local va aparèixer per rematar de cap el 2-2 que castigava a un Madrid incapaç d'almenys guardar la pilota.\nL'empat sabia a molt poc a un Madrid necessitat en la lluita pel títol, però la reacció tardana, més enllà d'un xut llunyà de Isco, no va inquietar als locals. Un Vila-real que surt del descens amb aquest punt, tot i que empatat a 16 amb l'Athletic Club. Mentrestant, el Madrid segueix la seva mala sort en l'inici de l'any després de les Mundial, més a domicili, i veu el líder Barça a set punts després de 17 jornades.\n¿Tornarà Mourinho al Reial Madrid?


PARAULA DE DÉU Diumenge 18 de Juliol 2021 – Bloc de Pere Codina Gironella\nPARAULA DE DÉU Diumenge 18 de Juliol 2021\nEls apòstols es reuniren amb Jesús i li van explicar tot el que havien fet i ensenyat. Ell els diu:\n—Veniu ara vosaltres sols en un lloc despoblat i reposeu una mica.\nSe n’anaren, doncs, amb la barca tots sols cap a un lloc despoblat. Però els veieren marxar i molts ho van saber; de totes les poblacions van córrer a peu fins allà i van arribar-hi abans que ells. Quan Jesús desembarcà, veié una gran gentada i se’n compadí, perquè eren com ovelles sense pastor; i es posà a instruir-los llargament.\n• L’evangeli d’avui ens mostra dues característiques precioses de Jesús: la cura i l’atenció.\n• Jesús té cura dels seus deixebles. Ells tornen d’una llarga missió, cansats del llarg recorregut que han fet. I Jesús vol cuidar-los, donant-los un temps de descans, de repòs a soles. Un temps de tenir cura del grup i de cada persona. Jesús mostra sovint l’urgència de proclamar el Regne, però té cura dels seus deixebles, dels seus enviats: la pressa no ha de portar a la precipitació o la falta de cura de les persones. La pressa no ha d’estalviar els temps a soles amb Ell.\n• Però veiem com en aquesta escena el desig de Jesús d’estar a soles amb els seus queda trencat per la irrupció de les persones que el buscaven plens de necessitats. I Jesús els veu, els mira amb atenció, s’adona de la seva situació i deixa que el seu cor es commogui. I aquest ser commogut no es queda en un pur sentiment: porta Jesús a l’acció (“es posà a ensenyar-los llaaaaaargament”).\n• Podem veure avui a què ens porta aquesta contemplació de la cura i l’atenció de Jesús a la realitat limitada i necessitada de les persones.\n• Potser puc aprendre alguna cosa d’aquestes actituds de cura i d’atenció, en la meva vida, avui mateix?\nAutor LA VIDA EN UN BLOCPublicado el 17 julio, 2021 Categorías Sin categoría\nAnterior Entrada anterior: REFLEXIÓDiumenge 18 de Juliol 2021\nSiguiente Entrada siguiente: ESCRIT DEL BLOC Diumenge 18 de Juliol 2021


Gloversville - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n43° 03′ N, 74° 21′ O / 43.05°N,74.35°O / 43.05; -74.35\nGloversville és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia una població de 15.413 habitants.\nSegons el cens del 2000, Gloversville tenia 15.413 habitants, 6.500 habitatges, i 3.828 famílies. La densitat de població era de 1.169,2 habitants/km².\nDels 6.500 habitatges en un 29% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39,2% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 41,1% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 27,5% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 26.755 $ i la renda mediana per família de 34.713 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.109 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.207 $. Entorn del 14,9% de les famílies i el 19,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBroadalbin (12 km)\nFonda (11 km)\nFultonville (12 km)\nJohnstown (6 km)\nMayfield (8 km)\nTribes Hill (12 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gloversville\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Gloversville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Gloversville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gloversville&oldid=25041135»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 set 2020 a les 13:52.


La Fundació Althaia atén de mitjana 520 pacients afectats per un ictus a l’any – Castellvilarenc.info\nEl mes de març del 2006 va entrar en servei a la Fundació Althaia l’anomenat Codi ictus, que compta amb el treball d’un equip multidisciplinari de professionals\nAhir, 29 d’octubre va ser el Dia mundial de l’ictus i la institució ho va commemorar dijous amb un acte adreçat a la ciutadania titulat ‘Ictus, el temps és clau’\nIdentificar els símptomes de l’ictus de forma precoç i actuar amb rapidesa és clau per minimitzar les seqüeles que pugui causar aquesta malaltia i fins i tot salvar la vida. Aquest és el missatge central que es va difondre en l’acte Ictus, el temps és clau, que va organitzar la Fundació Althaia per commemorar el Dia mundial de l’ictus i el 15è aniversari del Codi ictus a la institució i que es va celebrar el dijous a la tarda a la sala d’actes de l’Hospital de Sant Joan de Déu. L’objectiu ha estat sensibilitzar la ciutadania davant d’aquesta malaltia i, a la vegada, donar a conèixer la tasca dels professionals de l’organització que atenen els pacients amb aquesta patologia.\nA més, s’ha presentat un repte solidari que portarà a terme Jordi Badia Perea, pacient d’Althaia, per recaptar fons per al programa de mecenatge sobre el dany cerebral adquirit i malalties neurodegeneratives. La presentació va comptar amb la participació de l’esportista i diputada al Parlament de Catalunya Núria Picas, ja que és la padrina d’aquest repte solidari, una història de superació personal i estímul per a totes aquelles persones que han patit un ictus.\nAquest equip s’ha mobilitzat de forma coordinada prop de 2.500 vegades d’ençà que es va posar en marxa el Codi ictus el dia 1 de març del 2006 amb l’objectiu de salvar la vida o minimitzar les seqüeles d’aquelles persones que han tingut un accident vascular cerebral. El Codi ictus, que és una actuació urgent i sincronitzada, s’activa en els casos de pacients amb símptomes de la malaltia des de fa menys de 24 hores i que tenen una bona qualitat de vida.\nQuan s’activa aquest codi s’engega un sistema protocol·litzat que té com a objectiu primordial disminuir al màxim el temps des de que el pacient arribar a Urgències fins a l’atenció especialitzada i el tractament farmacològic específic. L’origen de l’ictus determinarà el tipus de tractament que rebrà el pacient. En el cas de l’ictus isquèmic es pot administrar un tractament via endovenosa durant les primeres quatre hores i mitja amb l’objectiu de desfer el còagul. Aquest tractament s’anomena trombòlisi.\nEn els últims 5 anys, s’ha pogut administrar a 151 pacients. Aquells pacients que amb aquest abordatge no milloren es deriven a l’Hospital Clínic per fer un segon tractament que actua a l’artèria a través d’un cateterisme.\nDesprés, el pacient, tant si ha tingut criteris per optar a aquest tractament com no, ingressa i se li fa un control estricte que permet preveure possibles complicacions i aconseguir una millor recuperació. Així mateix, s’amplia l’estudi per determinar quin ha estat el mecanisme que ha produït l’ictus. A més, es comença precoçment la rehabilitació. De mitjana, la Fundació Althaia atén uns 520 pacients amb ictus a l’any. Cal tenir en compte que no en tots els casos diagnosticats s’activa el Codi ictus, per exemple en els pacients que arriben a l’hospital passades 24 hores. Entre 2016 i 2020, l’edat mitjana dels pacients a qui es va activar el Codi ictus va ser de 73 anys. El 52% van ser homes i, el 48%, dones.\nSi la persona té dificultats per fer alguna d’aquestes tres accions o presenta símptomes menys freqüents com la pèrdua de visió o inestabilitat d’inici sobtat al caminar, és molt important trucar al 112 o adreçar-se a Urgències. Així es podrà activar el Codi ictus i rebre el tractament immediatament. L’Hospital Sant Joan de Déu és l’hospital de referència per als pacients d’ictus del Bages, Berguedà, Solsonès i Cerdanya.\nA l’Estat espanyol l’ictus és la primera causa de mort en dones i de discapacitat adquirida en les persones adultes, d’acord amb les dades del Ministeri de Sanitat. A Catalunya provoca més de 13.000 ingressos hospitalaris l’any, fet que significa que es produeix un ictus cada 40 minuts.\nTot i l’efectivitat dels tractaments de què es disposa actualment per determinats tipus d’ictus, el millor abordatge terapèutic segueix sent la prevenció. L’equip d’atenció primària té un paper important en el control dels factors de risc que poden derivar en un ictus i per tant en la prevenció. Alguns d’aquests factors són l’alcoholisme, el colesterol, la diabetis, la hipertensió, l’obesitat, el sedentarisme i el tabaquisme.\nLa Fundació Althaia ha estat guardonada per segon any consecutiu en els Premis BSH – Best Spanish Hospitals Awards®, que reconeixen l’excel·lència hospitalària a través de més de 250 indicadors d’eficiència, adequació i qualitat assistencial. En la tercera edició, la institució ha tornat a rebre la distinció de millor hospital espanyol general i de referència en la categoria anomenada ‘Patologies de la dona’, cosa que posa en valor la tasca que porten a terme els professionals dels serveis responsables d’aquesta atenció. El veredicte es va donar a conèixer la setmana passada en el decurs d’una cerimònia que es va celebrar a Sevilla.\nEn la categoria ‘Patologies de la dona’ s’han analitzat diferents processos de gestió clínica referents als parts i les intervencions quirúrgiques dels càncers de mama i úter, així com el prolapse genital i la displàsia de coll uterí, vagina i vulva. Els paràmetres que s’han tingut en compte i que s’han comparat entre els diferents centres participants han estat els índexs d’estada mitjana, de cirurgia sense ingrés, de complicacions intrahospitalàries, de reingressos urgents clínicament relacionats, de mortalitat i de cesàries en parts no complicats.\nEls bons resultats d’Althaia són un reflex de la qualitat de l’atenció que presta la institució a les malalties que poden patir les dones. Entre els paràmetres avaluats destaca l’estada mitjana, cosa que significa que les pacients poden tornar abans i començar més aviat el procés de convalescència, i la taxa de cirurgia major ambulatòria, que evita l’ingrés, amb els avantatges que això suposa per a la pacient.\nL’atenció als diferents processos analitzats en el guardó està liderada pel servei de Ginecologia i Obstetrícia en col·laboració amb els serveis de Cirurgia general i Cirurgia plàstica. El reconeixement valora aquest abordatge multidisciplinari, en el qual també hi ha implicat l’equip d’infermeria i els serveis d’Anestèsia i reanimació. Això permet assolir amb èxit els indicadors de qualitat que es defineixen en el guardó lliurat.\nAquest 2021, han participat en el guardó un total de 122 hospitals públics i privats, xifra que representa un 16% més respecte a l’edició de l’any passat. En la categoria que ha estat premiada Althaia, la fundació ha estat comparada amb 30 altres hospitals de referència d’arreu de l’estat espanyol. La segona i tercera posició ha estat pel Consorci Sanitari de Terrassa i l’Hospital del Mar, respectivament.\nEls guardons s’han estructurat en deu categories i sis grups d’hospitals, tenint en compte els processos clínics més habituals en cada grup d’hospitals. En cada un dels centres s’ha mesurat la seva eficiència i qualitat assistencials, sota paràmetres metodològics validats per la Societat Espanyola de Directius de la Salut (SEDISA), que col·labora amb els premis BSH. Cada categoria s’ha dividit en hospitals privats i públics i, entre els públics, s’ha diferenciat entre Alta tecnologia, Generals i de referència –en el qual hi ha Althaia–, i Bàsics i comarcals.\nAmb 29 centres reconeguts, Catalunya ha estat la comunitat més premiada.