Descobreix els principals temples tarragonins que l'Església ha immatriculat\nL'Eslgésia Prioral de Sant Pere de Reus acollirà una missa solemne en record de les víctimes de la Covid-19 | PRIORAL DE SANT PERE\nLa Catedral, la Prioral de Reus o l’Arxiprestal de Valls: els principals temples tarragonins immatriculats\nEl Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya s’ha convertit en la primera administració que fa públiques aquestes xifres i ha elaborat un mapa interactiu\nper Albert Oliva 03/08/2020 06:00h\nLa Catedral Metropolitana de Tarragona, el Palau Arquebisbal, la Prioral de Sant Pere de Reus o l’església Arxiprestal de Sant Joan de Valls són alguns dels temples més emblemàtics de la nostra demarcació que l’Església ha inscrit al seu nom sense cap títol que n’acrediti la propietat. Segons la Generalitat de Catalunya, la institució religiosa s’ha apropiat, en els últims 69 anys, de 369 immobles al Camp de Tarragona, una xifra que suposa el 10% del total de les immatriculacions del Principat, que s’eleven a 3.722.\nEn la majoria de casos, es tracta d’edificis destinats al culte, com esglésies, ermites, capelles o santuaris, però també hi ha un bon nombre de terrenys rústics, cementiris i edificacions destinades a l’ús particular i a l’habitatge, com les rectories, les abadies o alguns palaus. Pel que fa a les comarques tarragonines que acumulen una major quantitat d’immatriculacions, destaca la Conca de Barberà, amb 80 casos; segueix el Baix Camp, amb 68; l’Alt Camp amb 50; el Priorat amb 36 o el Baix Penedès amb 16.\nL’origen: una llei franquista de 1946\nLa polèmica generada sobre els béns patrimonials inscrits a nom de l’Església catòlica té el seu origen en la llei aprovada pel règim franquista l’any 1946 i que va ser vigent fins al 2015. Segons la legislació, la institució podia inscriure al seu nom qualsevol finca i construcció tot i no disposar de cap document que n’acredités la seva propietat.\nEn aquest sentit, l’autoritat eclesiàstica assumia poders notarials i podia estendre un certificat per demostrar l’origen del domini i l’ús que la institució feia de la finca, amb la finalitat d’obtenir la seva inscripció en el Registre de la Propietat.\nDades obertes i crida de la Generalitat a la mediació\nDavant d’aquest escenari, el Departament de Justícia s’ha convertit en la primera administració que fa públiques aquestes xifres després que el Govern Espanyol fes cas omís a la de la Resolució 419/X del Parlament, de 13 de novembre de 2013. Així, des de Catalunya s’ha elaborat un mapa interactiu en el qual tothom pot consultar l’afectació al seu municipi i comprovar quins temples i finques es troben dins d’aquesta catalogació.\nL'església de Sant Joan i l'església del Carme són dos dels temples vallencs afectats en la catalogació | Albert Oliva\nParal·lelament, des del govern català també s’ha impulsat l'Oficina de Mediació sobre Immatriculacions, un servei que pretén servir per arribar a acords extrajudicials, per la via del diàleg i la mediació. Així, davant d’un possible cas d’immatriculació, i si el legítim propietari vol recuperar la finca, s'ha d'adreçar als jutjats per demostrar documentalment que l'immoble li pertany. Aquesta acció no prescriu i, per tant, no hi ha límit de temps per presentar la demanda.\n«No ens hem apropiat de res que no sigui nostre»\nDavant d’aquesta situació insòlita, la Conferència Episcopal Tarraconense, que agrupa les 10 diòcesis de Catalunya, ha emès un comunicat en el qual assegura que, com en qualsevol procés d’aquestes característiques, «la institució sempre ha actuat dins de la legalitat i ha respectat la legislació vigent, sense buscar privilegis, i l’Església no s’ha apropiat de res que no fos seu».\nEn l’escrit es puntualitza que «una immatriculació és la primera inscripció d'una finca en el Registre de la Propietat i cal que cap particular o entitat la tingués registrada abans, i per això, cada vegada que una diòcesi ha registrat un immoble ha presentat la documentació de prova de la titularitat eclesial».\nTanmateix, l’Església catalana deixa clar que els béns patrimonials sempre han estat a disposició dels fidels i al servei de la comunitat en general, ja que no pertanyen a cap rector o bisbe a títol personal. Per això, la institució «només administra aquests béns» i en el cas de possibles errors, «les diferents diòcesis estan obertes al diàleg amb els interessats i a resoldre-ho de forma amistosa», conclou el comunicat.\nImatge de l'Arquebisbe de Tarragona, Joan Planellas | cedida\nEnuig dels bisbes catalans\nLa roda de premsa del Departament de Justícia ha causat malestar en el si de l’Església catalana i ha iniciat un conflicte entre les dues institucions que s’ha vist incrementat arran de la prohibició expressa del Procicat (Pla Territorial de Protecció Civil de Catalunya) de celebrar el funeral per les víctimes de la pandèmia a la basílica de la Sagrada Família de Barcelona.\nEn aquest sentit, diferents bisbes catalans han mostrat el seu enuig pel fet que la Generalitat no hagi estat prou clara en l’assumpte i hagi actuat al marge de tota relació amb ells, prescindint de la comissió que existeix per dirimir les possibles diferències. Així, el bisbat d'Urgell ha fet públic un vídeo de l'arquebisbe Joan-Enric Vives, en què el clergue afirma que «troba molt bé que s'hagi creat un mapa de les immatriculacions, però aclareix que immatricular no és apropiar-se sinó atribuir un terreny per primera vegada a algú».\nPer això, el bisbe Vives demana que aquestes afirmacions es facin «amb més objectivitat», ja que «és molt injust que es tracti així l'Església catòlica que ha treballat molt pel patrimoni, que l'ha mantingut durant molts segles, alhora que ha posat el seu art i el seu ús a l'abast de la participació del poble».\nPel que fa al servei de mediació que ha engegat la conselleria per abordar possibles conflictes, el bisbe Vives manifesta «que hi ha molt bona relació amb els ajuntaments i amb la gent interessada». També reconeix que pot haver-hi algun privat que hagi trobat algun error en alguna llinda, però que «ho resoldran bé, sense més mediació, perquè el que s'ha fet, s'ha fet bé».\nÚltima hora: Els nous brots detectats a Tarragona aquest dimecres, 29 de juliol\nNingú se'n lliura de la crisi de la Covid: el 'top manta' es desinfla a la costa de TGN\nGeneralitat de Catalunya Conselleria de Justícia Església Valls Arquebisbat de Tarragona


Educació organitza un simposi dirigit al professorat de totes les etapes educatives per a dinamitzar la lectura | Valencia Extra\n24/10/2018 - Europa Press\nLa Conselleria d’Educació, Recerca, Cultura i Esport celebrarà entre el 16 i el 17 de novembre un simposi, titulat ‘Educació i lectura’ i dirigit al professorat de totes les etapes educatives, per a dinamitzar la lectura en aquest àmbit, segons ha informat la Generalitat en un comunicat. La trobada tindrà lloc en l’Aula Magistral del Palau de les Arts de València.\nEl simposi, per al qual estan obertes les inscripcions fins al 4 de novembre, compta amb la col·laboració de la Fundació pel Llibre i la Lectura, FULL; la Universitat de València, mitjançant l’Estructura de Recerca Interdisciplinària, ERI de Lectura, i del grup de recerca d’Educació Literària, Cultura i Societat, ELCiS.\nEl director general de Política Educativa, Jaume Fullana, ha destacat que la presentació de dos grups de recerca de la Universitat permetrà “acostar als centres educatius noves metodologies que poden ser eina de dinamització dels hàbits de lectura en les nostres escoles”.\n“El simposi permet, a més, conéixer enfocaments metodològics per a l’ensenyament plurilingüe de llengua i literatura de forma coordinada” amb la finalitat de “compartir interessos i propostes al voltant del foment de la lectura en els centres educatius”, ha agregat Fullana.\nIgualment, durant aquesta reunió es facilitaran estratègies, tècniques i recursos per a l’ensenyament de llengua i literatura i per a integrar les tecnologies de la informació i la comunicació com a recurs per al desenvolupament de la competència comunicativa de l’alumnat.\nEl programa del simposi ho conformen exposicions de grups de recerca universitaris encapçalats per la presentació de resultats del projecte de recerca de Josep Maria Baldaquí (Universitat d’Alacant-IIFV) i de Gemma Lluch (Universitat de València. ERI-Lectura) sota el títol ‘Els espais virtuals per a la promoció del llibre i la lectura. Formulació d’indicadors per a avaluar la seua qualitat i efectivitat’.\nAixí mateix, Educació presentarà les conclusions dels estudis de la Fundació pel Llibre i la Lectura, les línies d’actuació i els programes del Pla Valencià de Foment del Llibre i La lectura. La Generalitat ha recordat que aquest és “un pla integral, obert i participatiu, dissenyat amb la col·laboració d’agents implicats en el sector del llibre i la lectura” amb l’objectiu d'”augmentar l’índex de lectors entre els valencians i les valencianes”.\nEn la trobada es presentaran també els programes televisius i radiofònics de À Punt ‘Una habitació pròpia’ i ‘Plaerdemavida’ com a recursos didàctics per a treballar en l’aula, ha agregat l’administració autonòmica.\nEl Palau de la Música presenta un cicle que relaciona la influència del pop amb autores i autors contemporànis\nMostra Viva celebrarà la seua setena edició del 5 al 20 d'octubre amb el lema 'El mes més mediterrani'\nEl Centre del Carme i el Festival 10 Sentidos presenten ‘Macho Man’, d’Àlex Rigola, un laberint escènic contra la violència masclista\nEl Teatre Escalante presenta les II Jornades de Creació de Teatre Infantil amb l’Associació Valenciana d’Escriptors Teatrals


Provant l'iPhone 5c: el nou experiment d'Apple - TicDoc Enric Mestre Ribera\nHome Mòbils Provant l’iPhone 5c: el nou experiment d’Apple\nwritten by Enric Mestre Ribera 8 de febrer de 2014\nL’iPhone 5c és un nou experiment d’Apple. Aquesta versió d’iPhone ha sortit juntament amb la nova sèrie de la marca de la poma, el flamant 5s, però 100 € més econòmic, introduint dos nous models i jubilat l’anterior versió 5. D’una banda, l’iPhone 5s, pensat per a usuaris avançats a la recerca del model màxim de gamma; per un altre, el 5c, pensat per a aquells que volen un iPhone sense tantes necessitats i amb acabats de més colors.\nQuina és la diferència entre 5s i 5c,? bàsicament la tecnologia, la 5s és el primer que funciona amb una freqüència 64 bits, el 5c va a 32 bit. També hi ha diferència amb tecnologia aplicada a la càmera i acabats.\nProvant el 5c:\nEl funcionament és molt semblant a la passada versió 5, canvia l’estètica i disposa d’una mica més de bateria. El seu rendiment és molt bo, encara que no porti la velocitat de processador o memòria que d’altres smartphones, però la seva optimització fa que pugui competir o millorar qualsevol altre terminal (HTC one, Galaxy S4, LG G2, Sony Z1, etc…)\nAlguns llocs he llegit que el seu punt feble és la càmera , per mi funcionament òptim, no té res a envejar altres smartphones.\nPel que fa la bateria, funcionant el màxim (jugant, navegant, trucant, etc…) no tens problemes per aguntar un dia.\nConclusió: és un gran smartphone, els seu rendiment és òptim, ben acabat, però seria més competitiu si el preu rondes els 400 € i no els 600 €.\nProvant l’iPhone 5c: el nou experiment d’Apple was last modified: febrer 8th, 2014 by Enric Mestre Ribera


Alta tecnologia per operar el càncer - Desembre de 2020 - INFOCOM | Consorci Hospitalari de Vic\nL'Hospital Universitari de Vic incorpora tres noves torres de cirurgia laparoscòpica d'última generació que permetran intervenir tumors amb la màxima precisió\nEn la seva aposta per dotar-se de la tecnologia més avançada en el diagnòstic i tractament dels pacients, el Consorci Hospitalari de Vic ha renovat les torres de laparoscòpia dels quiròfans de l'Hospital Universitari de Vic amb la incorporació de tres equips d'última generació.\nLes noves torres de laparoscòpia ja funcionen en els quiròfans i s'utilitzen, sobretot, per a intervencions de Cirurgia General i de l'Aparell Digestiu (recte, còlon, estómac...) i d'Urologia (bufeta, pròstata, ronyó...).\nSuport d’Osona Contra el Càncer\nLes noves torres de laparoscòpia estan valorades en 240.000 euros i suposen un salt qualitatiu, en especial, per a les intervencions relacionades amb l'extirpació de tumors. Els nous equips han estat finançats amb l'ajuda de l'associació Osona Contra el Càncer, que ha aportat 70.000 euros.\nUn dels equips, en funcionament al quiròfan de l’Hospital Universitari de Vic\nOsona Contra el Càncer ha finançat una de les torres de laparoscòpia adquirides


El TC denega l'empara a l'abusador sexual d'una menor\nActualitzada 21/09/2017 a les 06:49\nEl Tribunal Constitucional no ha admès a tràmit el recurs d’empara de l’advocat d’un resident espanyol condemnat pel Tribunal de Corts a 10 anys de presó per haver abusat sexualment d’una nena de 4 anys, sentència que va ser ratificada pel Tribunal Superior. El lletrat havia demanat l’empara de l’alt tribunal en considerar que s’havia vulnerat el dret del seu client a un procés degut i reclamava l’anul·lació de totes les resolucions impugnades: les sentències de Corts i el Superior i l’incident de nul·litat d’actuacions presentat al Superior.\nL’advocat considerava que se li havia vulnerat aquest dret perquè la menor, neta de la parella del processat i que va ser obligada per aquest, entre d’altres a abusos, a realitzar-li una fel·lació, va explicar les agressions als serveis socials sense la presència dels progenitors. Aquest fet aniria en contra de la Llei qualificada de la jurisdicció de menors, que estableix que en el marc d’un procediment penal els pares han d’autoritzar les declaracions i estar-hi presents. El Superior i la fiscalia es negaven al recurs perquè aquest apartat de la llei es refereix als menors que hagin comès un presumpte delicte.\nEl TC denega l’entrada a tràmit del recurs en considerar que els fets estan ben jutjats i que no es tracta d’una tercera instància.


COMENÇA LA INSTAL.LACIÓ DELS SUPORTS MULTIFUNCIONALS DE LA PLAÇA MAJOR\nCOMENÇA LA INSTAL.LACIÓ DELS SUPORTS MULTIFUNCIONALS DE LA PLAÇA MAJOR Han de millorar la il.luminació i sobretot la seguretat del sistema actual\nCada columna s’equipa amb una corona de vuit lluminàries Led de llum blanca càlida i un projector central de llum de color RGB. El nou enllumenat serà més uniforme i permetrà una reducció del 60% del consum elèctric. El conjunt es controlarà punt per punt amb un sistema de domòtica, permetent adaptar les condicions d’il·luminació a l’activitat. Es programaran un mínim de tres enceses bàsiques: la llum de posició (per no deixar a les fosques la plaça durant la celebració de concerts o espectacles), l’enllumenat convencional i la llum focalitzada a l’espai central. El nou sistema de suports permetrà una disposició de cablejat en requadre i en diagonal, a dues alçades diferents: abastant una àrea de 27 per 19 metres. Quan no hi hagi actes excepcionals la plaça quedarà lliure de cablejat aeri, contribuint també a una millora qualitativa de l'espai públic.


Tres professors de la URV són premiats per treballs sobre tributació i inno\nEls guardons del Centro de Estudios Financieros reconeixen projectes innovadors i pràctics\ndilluns, 16 de juliol 2018 - 14:01h | Actualitzat a 03/10/2018 18:45h\nTres professors de la URV han guanyat un accèssit del premi Estudios Financieros 2018 | CEDIDA\nTres professors de la Facultat de Ciències Jurídiques de la URV, Diana Marín, Estela Rivas i Antoni Carreras, han rebut un accèssit del premi Estudios Financieros 2018, lliurat pel Centro de Estudios Financieros.\nPer una banda, Marín i Ribas són docents de Dret Internacional Privat i de Dret Financer Tributari, respectivament. A partir del treball conjunt «Golden visa por inversión en inmuebles, residencia y tributación: ¿Una cuestión resuelta?» han guanyat l’accèssit de la categoria de Tributació.\nEn canvi, Carreras, professor de Dret Constitucional, ha estat premiat amb l’accèssit de la categoria Educació i Noves Tecnologies pel treball «Cómo hacer del derecho constitucional una materia amigable con la complicidad de la sociedad».\nEl projecte de Marín i Rivas estudia la relació entre la política fiscal i la llei d’emprenedors 14/2013, que estableix la política de la Unió Europea per atraure capital estranger que inverteixi en béns immobles i doni sortida a un immoble que no en té. El jurat del premi ha tingut en compte la interacció del dret internacional privat amb el dret tributari, que han aportat Diana Marín i Estela Rivas, col·laboradores de la Càtedra UNESCO d’Habitatge.\nPer altre costat, el treball d’Antoni Carreras és una iniciativa que ha implantat a l’assignatura de Dret Constitucional que realitza al primer curs de Comunicació Audiovisual, Periodisme, Publicitat i Relacions Públiques i el de Relacions Laborals i Ocupació. L’objectiu del seu projecte és fer més amena l’assignatura i que els alumnes vegin que la matèria té molta utilitat.\nD’aquesta manera, fomenta la part pràctica de l’assignatura mitjançant grups de treball entre els estudiants dels diferents graus. Així doncs, cadascú realitza un paper diferent en funció de les tasques que s’han de fer. Finalment, els estudiants han de presentar el treball davant dels seus companys, acompanyat d’un vídeo, un pòster i un espot publicitari.\nCarreras explica que «el resultat és una major motivació dels estudiants perquè impliquen agents del territori i troben respostes en la societat». Actualment, al voltant d’uns 200 estudiants han estat formats a partir d’aquest mètode. A més, el curs següent s’hi sumaran els alumnes del grau de Dret. Cal destacar que aquesta iniciativa també ha rebut el Premi del Consell Social l’any 2017 i el Premi Jaume Vicens Vives de la Generalitat de Catalunya.\nQuè és el premi Estudios Financieros?\nAquest premi reconeix els treballs d’investigació innovadors que utilitzen una metodologia pràctica i que permeten el creixement de les empreses i, per tant, de la societat. Els accèssits que han rebut els tres professors estan valorats en 900 euros.


CREIX - Grup Terapèutic Integració Sensorial – Creix – Grupo Terapéutico\nOrganitzar les sensacions per al seu ús\nIntegració sensorial és el procés neurològic que organitza e interpreta la informació sensorial (La del propi cos i la de l’ambient) per poder proporcionar una resposta adaptativa a l’ambient.\nEls sentits per els quals rebem informació de nosaltres mateixos i l’ambient són la vista, oïda, olfacte, gust, tacte i els sistemes propioceptiu i vestibular. Aquests dos darrers ens indiquen la posició del nostre cos i si està o no en moviment, així com la posició en referència a la gravetat. Per exemple, al tirar aigua d’una botella de plàstic a un tassó els músculs del braç estan contínuament adaptant-se a les petites diferències de pes que es produeixen, evitant que l’aigua caigui fora del tassó. Amb aquesta simple acció estan en joc la visió, propiocepció i tacte.\nLa integració sensorial dona forma a les nostre interaccions en l’ambient, ja que ens basem en elles per interpretar-ho. Aquesta interpretació ens ajuda a respondre al que experimentem d’una forma significativa i eficaç, obtenint una resposta adaptativa. Aquesta integració es la base tant per l’aprenentatge acadèmic com per les interaccions amb els altres. Per exemple, un nin que necessita més informació a nivell tàctil i propioceptiu pot que estigui assegut a la classe recolzat a la paret i encorbat. Això pot ser interpretat per el professor com desinterès o com una conducta desafiant quan el que passa és que el nin està cercant tenir la informació sensorial suficient per poder estar atent.\nAl desenvolupament normal, aquesta integració es produeix amb les activitats típiques dels nins com aprendre a gatejar, aprendre a vestir-se i en el joc; activitats on s’experimenta, explora, hi ha moviment… posant en joc els sentits. Però no sempre aquesta maduració es dona fàcilment. Parlem idò de dificultats a nivell de integració sensorial, on el nin no pot modular be els estímuls i, per tant, no pot proporcionar una resposta adaptada a l’entorn.\nAixò es pot observar en el nin que està sempre en moviment o per contra en el nin que és molt passiu o en el que està contínuament cercant el contacte amb altres nins o en el nin que no li agrada embrutar-se o que el toquin o el que no és conscient del perill… són exemples de nins que presenten alguna disfunció a nivell sensorial o poca organització de l’estimulació sensorial.\nLa teràpia en integració sensorial es base en proporcionar una entrada sensorial organitzada per que el nin pugui tenir control sobre ella i produir una resposta adaptativa que així com va evolucionant la teràpia serà més complexa, tenint en compte el seu nivell de desenvolupament. Aquesta resposta pot anar des de tenir un bon control del moviment del cos, tenir una millor planificació motora o poder realitzar un treball amb una meta i diferents etapes fins aconseguir arribar a tenir un bon concepte d’un mateix, autocontrol i autoconfiança i així permetre al nin ser competent tan acadèmicament, socialment i desenvolupar-se plenament.\nMés informació i cites:


FPB Electricitat i Electrònica | IES Llucmajor\nOferta educativa FP Bàsica\nQuè es la Formació Professional Bàsica?\nHas acabat segon de l’ESO i has perdut la motivació per a continuar estudiant. T’agradaria aprendre un ofici però vols rebre una formació molt pràctica, que se centri en ensenyar-te les habilitats professionals que t’interessen.\nEl principal objectiu de la FP bàsica és ajudar-te al fet que no abandonis la teva formació i reorientar-la cap a objectius que vagin més amb tu. La falta d’estudis és una de les causes per les quals molts joves es troben en l’atur. Si t’especialitzes en un camp professional, tens més possibilitats d’accedir al mercat laboral.\nQuan finalitzis, tindràs una titulació i, si li has enxampat el gust als estudis, res impedirà que els continuïs cap a una titulació superior.\nÉs a dir, l’FP bàsica no és per a mals estudiants, sinó per a joves que volen seguir un camí professional amb la possibilitat sempre de continuar avançant si ho desitgen.\nTenir compliments quinze anys, o complir-los durant l’any natural en curs, i no superar els disset anys d’edat en el moment de l’accés o durant l’any natural en curs.\nInstal·lacions elèctriques i domòtiques 10 h Instal·lacions de telecomunicacions 8 h\nEquips elèctrics i electrònics 8 h Instal·lació i manteniment de xarxes per a transmissió de dades 7 h\nComunicació i societat I 6 h Comunicació i societat II 8 h\nCiències aplicades I 5 h Ciències aplicades II 6 h\nFormació en centres de treball 240 h/ Tercer trimestre\nLa superació d’un Cicle de Formació Bàsica permet l’obtenció del títol de Tècnic Professional Bàsic de la família corresponent, com també d’una qualificació de Nivell 1 del Catàleg Nacional de les Qualificacions Professionals.\nEl títol de Tècnic Professional Bàsic permet l’accés als Cicles Formatius de Grau Mitjà així com també l’obtenció del graduat en ESO si es realitza la prova final o revàlida de la ESO.\nAquest professional exerceix la seva activitat per compte d’altri en empreses de muntatge i manteniment d’instal·lacions electrotècniques d’edificis, habitatges, oficines, locals comercials i industrials, supervisat per un nivell superior i estant regulada l’activitat pel Reglament Electrotècnic de Baixa Tensió i per la Normativa de les Infraestructures Comunes de Telecomunicacions.\nOperari d’instal·lacions elèctriques de baixa tensió.\nAjudant de muntador d’antenes receptores/ televisió satèl·lits.\nAjudant d’instal·lador i reparador d’equips telefònics i telegràfics.\nAjudant d’instal·lador d’equips i sistemes de comunicació.\nAjudant d’instal·lador reparador d’instal·lacions telefòniques.\nPeó de la indústria de producció i distribució d’energia elèctrica.\nAjudant de muntador de sistemes microinformàtics\nUn cicle formatiu de grau mitjà.\nAquest títol tindrà preferència per a l’admissió a tots els títols de grau mitjà de les famílies professionals d’Electricitat i Electrònica, Informàtica i Comunicacions, Fabricació Mecànica, Instal·lació i Manteniment, Energia i Aigua, Indústries Extractives. Marítim-Pesquera, Química, Transport i Manteniment de Vehicles, Fusta, Moble i Suro i Edificació i Obra Civil.


Virtuts del KUDZU - Herbolari Casa Pià\nInici » Salut Natural » Virtuts del KUDZU\nLa seva funció més important és la de regular el funcionament intestinal, ja que extreu l’excés d’aigua dels intestins i els lubrifica, restaurant la força del còlon perquè recuperi els moviments peristàltics i es creï un bon nivell de flora intestinal. Per tot això, està especialment indicat en el restrenyiment de l’intestí dilatat, provocat per un excés de sucres simples, farines refinades, cafè i begudes artificials. De la mateixa manera resulta molt útil en casos de diarrea, espasmes intestinals, intestins mandrosos o gastroenteritis.\nMoltes persones senten gran alleujament al prendre-la quan el seu estómac no tolera cap líquid ni sòlid. Fins i tot en casos d’úlcera d’estómac, ja que la capa gelatinosa del kuzu protegeix les parets de l’estómac, ajudant a cicatritzar la zona afectada.\nEl seu alt contingut en fibra disminueix l’absorció de greixos i sucres de la dieta, per tant és de gran ajut en casos d’obesitat, control de pes o hiperglucèmia.\nTambé es recomana per a problemes respiratoris d’origen pulmonar com ara bronquitis, refredats, tos, etc.\nAlleuja el cansament crònic i potencia el nostre nivell d’energia, ja que tendeix alcalinitzar l’organisme. Per això és ideal en casos de fatiga crònica.\nLa decocció de l’arrel tradicionalment s’ha utilitzat per afavorir la transpiració i reduir la febre quan s’està encostipat o amb grip, calmant alhora els dolors associats a l‘estat gripal general com son el mal de cap, d’esquena o muscular. En nens, per la seva alta naturalesa yang, resulta molt adient el caràcter neutre del kuzu.\nEls japonesos l’utilitzen com a relaxant muscular, alleujant la tensió muscular.\nLa seva concentració en flavonoides ajuda en problemes relacionats amb els vasos sanguinis cerebrals com el cansament ocular o l’insomni. A més, resulta altament eficaç en la disminució de les convulsions i els espasmes dels nens, així com en la rigidesa dels ancians; ja que estabilitza i relaxa el sistema nerviós vegetatiu.


Obra de la setmana #187 | Fundació Amics del MNAC\nObra de la setmana #187\nEntrada al monestir de Santa Maria de Montserrat\nL'obra de la setmana és 'Entrada al monestir de Santa Maria de Montserrat' (dijous 26 d'abril de 1827), del dibuixant francès Adolphe Hedwige Aphonse Delamare (1793-1861). Amb aquesta obra us volem desitjar una molt bona diada de la Mare de Déu de Montserrat, patrona de Catalunya.\nAquesta aquarel·la elegant i pintoresca ens mostra com era l'entrada principal del monestir de Montserrat a principis del segle XIX. El seu autor, el militar, arqueòleg i dibuixant francès Adolphe Delamare, ha traçat una acolorida vista de l'abadia i la muntanya que l'envolta des del camí principal de carruatges, una ruta que arribava fins al complex monàstic per darrere, de manera similar als actuals accessos per al trànsit rodat. A diferència del què passa actualment, però, aleshores l'entrada a l'abadia es trobava a la dreta del conjunt monumental, a través d'un passadís obert entre l'església i la paret de roques de la muntanya. La gran arcada i el porxo cobert d'aquest accés principal al monestir és un dels dos elements arquitectònics que destaquen en l'aquarel·la de Delamare. L'altre, més vistós i emblemàtic, és el gran campanar gòtic de vuit costats, un dels pocs elements medievals que s'han conservat fins als nostres dies. La visió que el dibuixant tenia d'aquesta torre, però, és molt diferent de la que podem contemplar actualment. Com ens mostra l'aquarel·la, a principis del segle XIX el campanar era més alt, perquè sobre el pis amb grans finestrals apuntats on es troben les campanes s'hi alçava una singular remunta barroca que donava caràcter i esveltesa a la torre. Aquest pis sota teulada, però, va ser enderrocat uns anys més tard. Aquest fet, unit a l'engrandiment i el recreixement en alçada dels edificis que l'envolten, fan que avui el campanar gòtic sigui molt menys visible per als visitants del monestir.\nEn l'aquarel·la de Delamare, l'edifici de l'abadia està envoltat d'una natura que pren tant o més protagonisme que l'arquitectura. Per sobre del campanar, el dibuixant ha immortalitzat fidelment les inconfusibles agulles de la muntanya de Montserrat, que s'alcen majestuoses amb els seus tons grisosos. Al centre de la composició, el monestir se'ns mostra encaixonat entre alts murs de pedra, a la dreta, i el bosc atapeït i frondós que el flanqueja per l'esquerra. Aquesta arbreda s'alça sobre unes ruïnes mig desdibuixades que ens recorden les destruccions sofertes per l'abadia uns anys abans.\nAdolphe Delamare va visitar Montserrat en una època especialment tràgica i convulsa en la història d'aquest monument tan emblemàtic. Quan va pintar l'aquarel·la, la vigília de la festivitat de la Mare de Déu de Montserrat de 1827, ara fa 193 anys, feia només tres anys que els monjos s'havien tornat a instal·lar al monestir després de les destruccions sofertes durant la Guerra del Francès. En aquest conflicte, la muntanya de Montserrat va ser l'escenari de diferents batalles i l'abadia en va acabar pagant les conseqüències, ja que va ser cremada dues vegades per l'exèrcit francès en els anys 1811 i 1812. En aquests incendis es van perdre la biblioteca i nombroses obres d'art que s'havien anat preservant al llarg dels segles. No va ser, però, l'única destrucció que patiria l'abadia. Pocs anys després de la visita de Delamare, els monjos van ser expulsats per la desamortització de Mendizábal de 1835 i el monestir va ser novament malmès i saquejat. L'obra que presentem aquesta setmana és, doncs, un document d'una gran importància històrica ja que ens permet veure l'aparença de l'abadia en els anys situats entre les dues principals destruccions que patiria el monestir al segle XIX.\nEntre 1824 i 1827, Adolphe Delamare va ser llargues estades a Catalunya per conèixer i dibuixar els seus paisatges, viles i ciutats. Aquest artista viatger va recórrer sobretot Barcelona i el seu entorn, immortalitzant aquelles arquitectures i paisatges que li cridaven l'atenció en dibuixos ràpids que després a vegades retocava i completava amb tocs d'aiguada o aquarel·la. Delamare va visitar Montserrat com a mínim dues vegades. Al setembre de 1826, set mesos abans de realitzar l'obra que presentem, ja havia pujat a la muntanya i havia pintat amb aquarel·la les diverses ermites i capelles que s'hi alçaven. Aquestes vistes montserratines, que com l'obra de la setmana són uns documents visuals importantíssims per conèixer com eren abans aquests edificis singulars, constitueixen només una petita part del centenar de dibuixos sobre Barcelona i Catalunya que s'han conservat d'aquest artista i que van ser adquirits per la Generalitat de Catalunya i dipositats al Museu Nacional l'any 2017.


27 agost 1974 (46 anys)\nDebut i salt al circuit espanyolModifica\nPrimers canvis de cadenaModifica\nA finals del 2006, va fitxar per laSexta per a presentar el concurs Tres en raya, una versió del programa VIP. La baixa audiència va fer que el retiraren dues setmanes després de l'estrena.\nRetorn a l'activitatModifica\nEl dia 7 de setembre del 2008, ja de nou a laSexta, va estrenar el programa de tele-realitat De patitas en la calle, que va durar cinc lliuraments.\nDes de juny de 2018 fins desembre de 2020 va presentar el magazín À Punt Directe en À Punt.\nPròximament estrenarà el seu nou programa Tresors amb Història.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Carolina_Ferre&oldid=27003104»\nDarrera modificació: 19 abr 2021 a les 17:13\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 abr 2021 a les 17:13.


No12 Apartment Tbilisi Geòrgia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIrgvlivi 5, Tbilisi Centre, Tbilisi, Geòrgia, 0103 - Veure al mapa\nMés informació sobre No12 Apartment\nAl visitar Tbilisi, vosté es sentirà com a casa a No12 Apartment, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nNo12 Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a No12 Apartment.\nCal que informeu el No12 Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Consell de Joventut de Riuprimer: NOTÍCIES i oferta d'activitats diverses\nNOTÍCIES CJR, Estatuts i Reunió Marxa dels vigatans 10 setembre\n-El tema dels estatuts està en vies de resulució després de personar-nos al Departament de Justícia. Cal esmenar els antics i aportar nova documentació sobre el canvi d'ubicació de seu i de junta. Paciència que ja falta poc.\n-A la reunió sobre la marxa del vigatans del proper 10 de setembre celebrada dilluns a Vic amb diverses entitats, es va parlar de l'inici de la marxa al nostre poble i es va dir el següent:\nEl relleu de la flama l'hauria d'efectuar el mateix infant que la va rebre a Sant Sebastià durant la commemoració de l'Acord dels Vigatans, en Guillem Barceló.\nLa flama de moment la custodia la família de l'Elena Montells, i si hi ha algú que estigui interessat a custodiar-la cal que es posi en contacte amb ella o amb membres del CJR.\nAquest any, ja està en marxa la web de l'esdeveniment, que s'anirà actualitzant: www.marxadelsvigatans.cat\nEs va dir que cal buscar una fórmula per atraure més públic als actes de Santa Eulàlia que començarien cap a tres quarts de 7 de la tarda, i fomentar més participació a la marxa a peu cap a Vic. Per això es va dir de parlar amb l'AER, i de buscar voluntaris que deixin uns quants cotxes a Vic a primera hora de la tarda per tal de poder tornar al poble amb cotxe després dels actes de Vic. Sempre i quan la participació no fos prou elevada com per poder permetre'ns l'organització d'un microbús.\nTambé es va dir de fer-ne difusió a la revista que ha de sortir a principis de setembre, i a més potser fer uns targetons amb la informació per repartir-los casa per casa a la població.\nRes més per ara; propera reunió dilluns 11 de juny a les 21h al Casino de Vic.\nDissabte 9 a la tarda (17h.) 4a Mostra d'Entitats de Vic, a la plaça Major\nCoincidirà amb la Festa pel Comerç Just\nDivendres es va presentar el llibre La llengua que ens va parirwww.vilaweb.cat/www/noticia?p_idcmp=2427820&p_edi=vic\nEl voluntariat lingüístic, al Banc de Bones Pràctiques de Vic\nDivendres 8, a les 7 del vespre, al Consorci de Normalització Lingüística\nCloenda dels cursos de català. Llegim un paisatge i actuació musical\nDissabte 9, a 2/4 de 10 del vespre, al claustre de l'Escola d'Art de VicLa creació de Haydn, audició comentada pel contratenor Jordi Domènech\nA la Biblioteca Joaquim Pladevall, de TaradellExposició «30 anys de diaris en català»\nDiumenge 10, darrer dia per a veure Èric i l'Exèrcit del Fènix, al Teatre Borràs\nNo us perdeu el vídeo de Teatralnet a www.ericielfenix.cat\nDivendres 8, a 2/4 de 8 del vespre, a la Llibreria La TrallaPresentació del llibre Catalunya sota Espanya, d'Alfons López Tena, vocal del Consejo General del Poder Judicial\nDivendres 8 i dissabte 9, festa major a Sant Quirze de Besora\nDissabte 9, a la tarda, a la rambla del Passeig de VicJocs gegants per a la canalla i taller de castells10 anys dels Sagals d'Osona\nA la Biblioteca Joan Triadú, exposició sobre la desaparició de l'orde dels Templers\nDel 8 al 10 de juny, Diada de les Seleccions Esportives Catalanes a Reus (Baix Camp)\nAl botó de baix a l'esquerra del teu ordinador encara hi diu Inicio?\nCampanya «Catalanitza el teu ordinador»www.e-criteri.cat/participa.cfm?id=9\nUn munt de revistes consultables per Internet:Revistes Catalanes amb Accés Obert\nVisiteu Accèssit, el web de convocatòries que patrocia Òmnium Cultural a Vilaweb Vic\nposted by txevi taxvs @ 3:50 p. m. 1 comments\nAt 2:22 a. m., txevi taxvs said...\nDilluns va tenir lloc la primera reunió per a preparar la Marxa dels Vigatans. Vam trobar-nos-hi una dotzena de persones de 7 entitats diferents.\nA partir d'ara cada dilluns ens trobarem a les 9 del vespre al Casino de Vic per anar avançant en l'organització d'aquest acte. Ens agradaria que -encara que sigui de tant- hi vinguéssiu a treure el cap. Volem anar-hi incorporant idees i parers.\nAmb molts de vosaltres potser ens trobarem dissabte a la tarda a la Mostra d'Entitats de Vic. A vejam si ens hi podem saludar!


Santiago: «Hi ha una renúncia per part d'Espanya i d'Europa a fer una política d'acolliment»\n15 juny 2021 14:41\nDiversos membres de MÉS per Mallorca com el cocoordinador David Abril, la regidora de Serveis Socials Mercè Borràs i la consellera de Serveis Socials i Cooperació, Fina Santiago, el conseller del Consell de Mallorca Lluís Apesteguia, o el director general d’Esports i Joventut Carles Gonyalons, entre d'altres han participat en la manifestació convocada per la plataforma 'Les Balears Acollim’.\nMÉS per Mallorca se suma a les organitzacions i entitats que critiquen la manca de resposta davant una situació d'indefensió i de vulneració de drets humans «que ara pateixen les persones que han fugit de ca seva per una qüestió de supervivència, però que la podem patir tothom».\nLa formació ecosobiranista ha explicat aquest dimarts que fa dos anys exactament presentà mocions de solidaritat i suport a més de 20 municipis de Mallorca. «MÉS per Mallorca sempre ha denunciat que la resposta d'acolliment que ha estat una demanda de la ciutadania, ha estat totalment insuficient per part del govern Rajoy i també d'Europa».\nPel que fa a les Illes Balears, MÉS per Mallorca considera que ha estat «a l'altura de les circumstàncies des del primer moment». «Vàrem posar en marxa un seguit de mesures per poder dur a terme l'acolliment d'una forma adient. Vàrem treure un edifici que estava a la venda i el vàrem adaptar», ha recordat Fina Santiago. La consellera de Serveis Socials i Cooperació ha recordat també que a l'alberg han viscut 122 persones, de les quals 80 són del conflicte sirià. Alhora Santiago ha manifestat la disposició de posar més recursos en cas de ser necessari. Això sí, també ha remarcat que les competències són de l'Estat i «si l'Estat espanyol no envia refugiats, la comunitat no els hi pot anar a cercar, ja que els convertiríem en immigrants».\nLes xifres deixen clara la manca de voluntat del Govern espanyol, ja que l'acord firmat a Europa establia que Espanya havia d'acollir unes 17.000 persones i han estat unes 1.800 persones les que han estat acollides. «Es una vergonya que el Govern espanyol mentre mobilitza milers de policies i guàrdies civils cap a Catalunya, el triple dels refugiats acollits fins avui, que són un 10 % dels més de 17.000 a què es va comprometre Rajoy, deixant molt clares quines són les seves prioritats del PP, i la solidaritat és la darrera de totes, dins i fora d'Espanya», ha assenyalat Abril.\nPer hipocresia, fa mes de 3 anys\nEmpieza tú y el tal abril a dar ejemplo.


Comença el Pregó dels Infants - Escola Projecte\nComença el Pregó dels Infants\nJa fa uns anys que l’escola participa en el Pregó dels Infants de les Festes de Santa Eulàlia, que se celebren el mes de febrer.\nAquest projecte educatiu fa que l’alumnat treballem els drets dels infants i també ens permet conèixer les institucions polítiques i de participació ciutadana de Barcelona.\nEn aquesta primera trobada hem anat al poliesportiu de la Mar Bella per tal de conèixer les altres escoles que també hi participen i, finalment, ens han fet l’encàrrec del pregó, que haurem d’elaborar al llarg dels propers mesos.\nEn aquesta edició el tema escollit per al pregó és la mobilitat a la nostra ciutat (“Moguem-nos a Barcelona respectant el medi ambient”).\nPrevAnteriorProjecte de l’habitatge a 3r d’ESO\nSegüentUn Nadal per a tothomNext


Caín i Abel - Empordà\n«Em dol, i molt, la invasió russa a Ucraïna, i com a membre de l’Associació Amb les teves mans, hem organitzat un enviament als bombers voluntaris de Czestochowa-Bleszno»\n13·03·22 | 08:00\nQuan la Bíblia ens explica, a la seva manera, els orígens de la humanitat, després de relatar la creació del món i de la parella, amb l’expulsió del Paradís, en el capítol 4 del llibre del Gènesis, ens presenta el combat entre els germans Caín (pagès) i Abel (pastor d’ovelles). Una lluita caïnita entre pagesos i pastors, que s’explica com una guerra entre germans.\n«Llavors el Senyor va preguntar a Caín: – On és el teu germà Abel? Ell va respondre: – No ho sé. Que potser soc el guardià del meu germà? El Senyor li replicà: – Què has fet? La sang del teu germà clama a mi des de la terra!» (Gn 4, 9-10).\nM’ha semblat començar amb el primer crim de la humanitat en aquest moment en què Vladimir Putin i Rússia ataquen salvatgement els seus germans ucraïnesos. El patriarca Ciril de Moscou fa pocs dies va dir: «Els pobles rus i ucraïnès tenen una secular història comuna, que arriba fins al baptisme de la Rus pel príncep Vladimir (988)».\nGovern rus i Patriarcat de Moscou coincideixen en el fet que Kiiv és l’origen de Rússia i de l’Església russa. També nosaltres, després de la guerra civil, hem viscut una lectura coincident entre Església i Estat. Lamentablement, hem viscut molts anys de cesaropapisme i de nacionalcatolicisme.\nDes del punt de vista eclesial, Kiiv és la seu metropolitana de l’església ortodoxa ucraïnesa del Patriarcat de Moscou; per tant, de l’Església ortodoxa russa. I, políticament, diu Sebastià Janeras, el govern rus ha aspirat sempre a «recuperar» Ucraïna i, sobretot, el seu centre, Kiiv. Això és el que ha proclamat ara ben clarament Putin.\nL’any 1920, durant la independència política d’Ucraïna, naixia l’Església ortodoxa ucraïnesa autocèfala, que fou liquidada pel govern soviètic l’any 1930. Amb la independència d’Ucraïna, després de la caiguda del mur de Berlín, l’any 1991, ressorgí de nou aquesta Església, considerada sempre com a cismàtica per l’Església russa, i reconeguda finalment pel Patriarca Ecumènic de Constantinoble Bartomeu I, l’any 2018, amb el nom d’Església Ortodoxa d’Ucraïna.\n«El patriarca de Moscou – deia en una entrevista el patriarca llatí de Jerusalem – no és que calli; és que s’ha posat de la banda de Putin». A Ucraïna, i sobretot al costat oest del país, amb capital a Lviv, hi ha el Patriarcat Grecocatòlic d’Ucraïna, vinculat al papa de Roma. En els darrers anys, he conegut molts creients grecocatòlics ucraïnesos mentre era a Figueres. També vaig visitar, el mes d’agost de 2019, en ocasió del Col·loqui Europeu de Parròquies, la ciutat de Lviv i Ivano-Frankivsk. I, com podeu suposar, hi vaig fer un bon nombre d’amics. El tema del Col·loqui era: «Qui ens ajudarà a ser Cristians a Europa, avui?».\nEm dol, i molt, la invasió russa a Ucraïna, i com a membre de l’Associació Amb les teves mans, hem organitzat un enviament als bombers voluntaris de Czestochowa-Bleszno (Polònia), de menjar per a infants, mantes tèrmiques i guants d’esquí. I, amb els diners recollits a través del compte corrent i del Bizum 00779, els dos membres de l’associació que viatjaran a final de mes a Polònia, compraran en establiments d’allà, el que sigui urgent en aquell moment, fomentant així l’economia local.\nMaksim Óssipov, escriptor rus, escrivia fa uns dies a l’ARA: «També tenen raó els qui consideren que la guerra amb Ucraïna és el principi de la desintegració de Rússia. No hi ha hagut una Blitzkrieg, una guerra ràpida i victoriosa. Als governants autoritaris no se’ls perdonen les guerres perdudes, però difícilment la cosa quedarà en un canvi de governant. La història del nostre país s’acaba».\nPutin (Caín), on és el teu germà Abel?


Comprar Terra Remota Caminante 2017. Vi | enterwine.com\nVi Blanc Terra Remota Caminante 2017\nVi blanc ecològic de L'Empordà fermentat i criat entre 6 i 8 mesos en roure francès\nVarietats: Chardonnay, Chenín Blanc, Garnatxa Blanca,\nCellers: Terra Remota\nPreu regular: 15,40 €\nAquest original vi blanc ecològic està fet d'un cupatge de Garnatxa Blanca, Chenin Blanc i Chardonnay. Terra Remota Caminante s'elabora a partir de raïms provinents de la finca que el celler Terra Remota, propietat dels francesos Marc & Emma Bournezeau, té als peus de la Serra de l'Albera, al cor de la DO Empordà.\nLa verema manual va començar a mitjan agost i el raïm va romandre refrigerat fins a la fi del procés. Premsat neumàtic a baixa pressió, cada varietat a banda. Tot seguit, Terra Remota Caminante 2017 va fermentar a temperatura controlada en bótes de roure francès, noves i de 2n i 3r any, on també hi va completar una criança d'entre 6 i 8 mesos amb les mares.\nD'aquest vi blanc ecològic només se n'han produït 12.000 ampolles.\nGaudiu d'aquest vi de L'Empordà durant els propers 4-6 anys.\nAquest vi blanc ecològic Terra Remota Caminante és molt brillant i net. El vi Terra Remota Caminante té un color or pàl·lid amb reflexos grisosos i irisacions verdoses. Dens en copa amb formació de llàgrima.\nAromàticament, aquest blanc de Terra Remota és complex, intens, molt original. Hi destaquen les aromes de fruita de pinyol, anet, vainilles i records minerals, combinades amb confitura de préssec, orellanes i un subtil aroma d'olives verdes. De fons hi trobem una intensa mineralitat.\nAquest vi blanc criança és delicat i seductor en boca, de pas ampli fresc i complex. Fruita exòtica i madura equilibrada amb notes de criança. El postgust del vi Caminante de Terra Remota és llarg, amb un record mineral i floral matisat per tocs herbacis i de confitura pel retro-nasal.\nEl vi blanc Terra Remota Caminante 2017 destaca per la personalitat i el caràcter. Un vi blanc de L'Empordà per gaudir a consciència.\nPrimera collita amb certificat ecològic. 92 punts Enterwine.\nArrossos caldosos, Aus, Carns blanques rostides, Formatge d'anyada, Formatges curats, Formatges d'ovella, Formatges de vaca, Fumats, Marisc a la graella, Risotto\nPerquè si, Si tens un compromís, Sopar a la llum de les espelmes\nPura seda aquest vi blanc. Carícia sensorial...\nOpinat per Cosa fina (publicat a 13 novembre de 2018)\nUn blanc elegant\nPura elegància i subtilesa, vet aquí el que ens ofereix aquest vi. Sens dubte, val el que costa.\nOpinat per Monsieur Hulot (publicat a 1 agost de 2018)


François Koltès: “El meu germà hauria volgut ser negre” | Coralí Pagès\nFrançois Koltès: “El meu germà hauria volgut ser negre”\nAmb admiració i tendresa. Així parla François Koltès del seu germà, el dramaturg francès Bernard-Marie Koltès. El Festival de Teatre en Francès de Barcelona s’estrena amb una de les obres d’aquest gran autor i director contemporani: La nuit juste avant les forêts. François Koltès és arquitecte, director de documentals, escriptor i gestor dels drets d’autor de Bernard-Marie.\nFrançois Koltès al Teatre Estudi de l’Institut del Teatre de Barcelona\n“Jo m’entenia molt bé amb el meu germà, vam crear un lligam molt fort”. François explica que van dormir a la mateixa habitació fins als 18 anys. Fins i tot, de ben petits van dormir durant 3 anys al mateix llit del col·legi-internat d’Estrasburg on junts ploraven a les nits i s’explicaven històries per adormir-se. Aquests són alguns dels records que François Koltès té la intenció de recollir en un llibre. Al cap d’uns anys, cadascú va anar a viure en el seu propi apartament, però sempre a la mateixa ciutat. François va començar els estudis d’història de l’art i arquitectura; Bernard els de periodisme, tot i que només va assistir a les classes 3 o 4 cops.\nNo va ser fins als 23 anys, després de veure a Mara Casares representar la Medea de Jorge Lavelli a Estrasburg, que Bernard va descobrir la seva vocació teatral. “Vull escriure una obra com aquesta per a una actriu com aquesta”, li va confessar al seu germà. Mentre estudiava, François també participava en les obres que el seu germà escrivia i dirigia creant els decorats, el vestuari, els cartells… Fins La nuit juste avant les forêts, la última obra que Bernard va posar en escena.\n“El meu germà era molt alegre però al mateix temps tímid”. Tímid, menys quan escrivia. François explica amb orgull que en les redaccions escolars el seu germà era capaç de dir coses molt fortes reclamant la llibertat a l’escola. Tenia una personalitat molt potent i era molt tossut. “Si no hagués sigut realment tossut, no hauria aconseguit mai esdevenir un bon escriptor”, afegeix François.\nEl teatre artesanal de Koltès\nTossut com un artesà, escrivia i re-escrivia com l’ebenista que tracta i poleix les fustes més fines per construir mobles de gran qualitat. “Ell no era pas un poeta inspirat com Victor Hugo que en moments d’inspiració escrivia tot una novel·la amb tres dies”, sinó que es prenia molt de temps per escriure les seves obres. Escrivia molt, però desprès passava el morter, altre cop com l’ebenista, per deixar només l’essencial. Ni un mot de més, ni un de menys.\nCartell de la primera producció de ‘La nuit juste avant les forêts’, del 1977. Fotografia de François Vila\nNomés es conserva un sol esborrany de totes les obres de Bernard-Marie Koltès, el de l’obra Quai Ouest on es pot comprovar com reescrivia i suprimia. “Malgrat el seu valor, aquest manuscrit de Quai Ouest no ha estat mai estudiat, caldria que algú en fes un anàlisi profund”, demana el germà del dramaturg, que l’ha dipositat a la Biblioteca Nacional, a París.\nTímid, tossut, artesà… i original. Es fa difícil dir quines son les influències de Bernard. “Després de llegir Koltès, sovint es diu que no s’assembla a res: és nou, original, però sense que ell mateix busqués ser experimental”. La veritable influència de Bernard-Marie Koltès, explica el seu germà, consta de tres persones: la seva mare, que tot i no tenir estudis llegia una novel·la per dia; el seu pare, que l’únic regal que els feia eren llibres; i un professor que van tenir a l’escola dels jesuïtes que els va obrir la porta del món de la cultura.\nAl 1983, després de viatjar a l’Àfrica, Bernard-Marie Koltès escriu Combat de nègre et de chiens. Un oncle missioner a l’Àfrica els va despertar el desig de viatjar-hi pintant-los una Àfrica sublim i generosa. No obstant, el que expressa Bernard en la seva obra no és pas amor i passió per l’Àfrica, sinó que fa una constatació d’un continent perdut, sense esperança. Afirmació que el seu germà comparteix totalment després d’haver-hi viatjat molt sovint amb l’associació “Action Direct Sahel” per fer-hi recerques d’aigua i construir-hi dispensaris mèdics i escoles, projectes que es financen amb els diners guanyats amb la gestió dels drets d’autor. “Es té la impressió que Àfrica ha evolucionat una mica, però no és cert: cada vegada hi ha més guerres, més dones violades i més persones que intenten emigrar a Europa.”, constata François.\nAixí doncs, Koltès no sentia una gran passió pel continent africà, sinó més aviat pel color de pell negre. “El meu germà hauria volgut ser negre”, li va confessar un dia Bernard al seu germà. A part de l’atracció eròtica que li pogués despertar, explica François, aquesta passió li venia realment per la força que aquest color de pell simbolitza, sobretot en els negres americans. “Per ell, la pell negra representava la lluita i la resistència; coses que no existeixen a l’Àfrica”.\nSegons François Koltès, aquesta és la primera obra d’un veritable escriptor. “Amb aquesta obra ell va entendre que havia aconseguit allò que sempre havia volgut”. En La nuit juste avant les forêts, obra amb la qual el Festival de Teatre en Francès va arrencar aquest dimecres la seva primera edició, un jove intenta retenir un desconegut que ha abordat a la cantonada d’un carrer, mantenint amb ell una conversa, en una nit en què es troba desesperadament sol; de fet és un monòleg, ja que mai sentim l’interlocutor del personatge.\n‘La nuit just avant les forêts’, de Koltès, al Festival de Teatre en francès\nPotser és el mateix Bernard-Marie Koltès el personatge de l’obra? “No, no ho crec”, contesta el seu germà i explica que en una de les cartes que li va enviar a la seva mare, Bernard desvela que el personatge de l’obra s’inspira en tota la gent que va conèixer quan militava al Partit Comunista i freqüentava els bistrots i la Festa de la Humanitat de Parés, gent sense feina i desesperançada, que a diferencia del propi Bernard, no tenia ningú que els pogués ajudar.\nSegons François Koltès, aquesta gent en la qual s’inspira el personatge de La nuit juste avant les forêts, són gent que no va al teatre. Per què? “Perquè jo penso que, malauradament, la cultura està sempre reservada i destinada a la mateixa elit”. Per François Koltès, un exemple d’aquesta elit és La Comédie Française, amb la qual al 2007 François va tenir una topada. Muriel Mayette, la directora encarregada de la posada en escena de l’obra Retour au dêsert no va escollir un actor àrab pel paper d’Aziz, tal i com Koltès havia deixat escrit. Acusat de “racisme a la inversa” per Mayette, François Koltès anunciava la interrupció de l’obra després de la 30ena representació. “Simple aplicació del contracte”, explica ell. La directora i la institució teatral li van obrir un procés al·legant “abús de drets d’autor” que va perdre i que va haver de pagar amb la venda de la casa dels seus pares. El cas està explicat detalladament en el llibre L’Affaire Koltès de Cyril Desclés.\nAllò que era simplement una qüestió d’estètica, de voluntat i llibertat creativa de l’autor, es va convertir en una qüestió d’Estat, en una qüestió política. “Koltès només volia que es respectés la seva voluntat i llibertat creativa. Per ell era important que l’actor fos un àrab perquè ell no creava papers en les seves obres, ell creava cossos en escena que deien un text, cosa que és completament diferent”.\nEncara que més tard Bernard-Marie Koltès hagi conegut l’èxit i la glòria, hauria volgut que el seu teatre arribés a les classes populars, tal i com explica el seu germà, “ell volia que l’Annie, aquella dona sense cap mena d’educació que venia de tant en tant a cosir a casa la mare, pogués entendre la seva obra”.\nMés teatre francès a Barcelona\nEl Festival de Teatre Francès de Barcelona ofereix deu obres de teatre. Consulteu la cartellera aquí i compreu entrades aquí. Des del Núvol sortegem cinc entrades dobles per a les obres que es podeu veure a l’Institut del Teatre. Si voleu participar al sorteig envieu un correu a info@nuvol.com.\nFins al 19 de febrer al TNC podeu veure En la solitud dels camps de cotó, de Bernard-Marie Koltès, dirigida per Joan Ollé i amb els actors Andreu Benito i Ivan Benet. Podeu comprar les entrades aquí.\nBernard-Marie Koltès Festival de teatre en francès de Barcelona Institut del Teatre La nuit juste avant les forêts


S'inicia el procés d’innovació al llarg de tres anys cap un canvi en la manera d'ensenyar.\nFormaran part del programa Escola Nova 21, un total de 481 centres, incloent els impulsors.\nLa creació de xarxes territorials composades per un màxim de 10 centres educatius cadascuna. Aquestes xarxes esdevindran una eina clau per compartir coneixement, experiències i orientació per al canvi. La participació en el programa requerirà a cada centre, doncs, el compromís de ser actius a la xarxa que els correspongui.\nTrobada sobre projectes\nL'ICE de la UAB organitza el 25 de març la trobada "Projectes, una moda? Més enllà dels centres d'interès i la recerca d'informació" . A l'enllaç podeu consultar el programa i el full d'inscripció: http://ice.uab.cat/trobada_projectes2017/index.php\nPremis Medi Ambient i Escoles Verdes 2012 per a l'Institut Can Jofresa\nDimecres 13 de juny del 2012\nL'institut Can Jofresa ha estat premiat amb els Premis Escoles Verdes 2012 pel Projecte d'estalvi i eficiència energètica que aquest curs s'ha iniciat al centre. Un projecte de caràcter innovador que comporta millores en l'eficiència energètica a partir de la monitorització del consum d'energia, i de l'establiment d'actuacions que promouen comportaments més eficients per part dels diferents col·lectius de la comunitat en l'ús de les instal·lacions.\nVeure la notícia sencera...


La Generalitat destina 350.064 € a l’allotjament de temporers i persones sense llar a Lleida - Lleida\nGrup Municipal Dijous, 25.6.2020 18:15h\nEl conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha visitat avui la ciutat per conèixer el dispositiu d’atenció a les persones temporeres i ha remarcat que el paquet d’ajuts del departament per atendre les necessitats socials derivades de la covid-19 a Lleida i el Segrià supera els 730.000 euros\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, ha agraït el suport de la Generalitat i el reforç establert en la coordinació del dispositiu. Alhora ha tornat a reclamar a l’Estat espanyol la regularització de les persones migrades d’acord a les circumstàncies d’especial necessitat i per la condició essencial en el teixit social i econòmic del territori\nLa Generalitat destinarà 428.000 euros per finançar l’allotjament de fins a 300 persones temporeres i en situació de sensellarisme. Així ho ha anunciat el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, qui aquest matí ha visitat Lleida, acompanyat del paer en cap, Miquel Pueyo, per conèixer el dispositiu per atendre les persones temporeres que venen a treballar a la campanya de la fruita. El conseller ha explicat que s’ha ampliat el Contracte Programa amb l’Ajuntament de Lleida i el Consell Comarcal del Segrià per a la implantació de mesures extraordinàries en relació amb l’impacte social de la pandèmia de la covid-19 al llarg de 2020. La part més important d’aquests ajuts és per a aquest tipus d’allotjament. Concretament, el Departament hi assignarà 350.064 euros a la Paeria (229 places) i 77.760 euros al Consell Comarcal del Segrià (72 places).\n: agenda 2030 ajudes alcalde comunitat conseller generalitat lleida miquel pueyo paeria persones temporers


Va de teca: [#Restaurant] El @VICUSrestaurant amb l'excel.lent menú de l'Arròs\nEl restaurant d'origen familiar elabora una cuina creativa amb excel.lents arrossos a la seva carta. Concretament fa un menú d'Arròs de l'Estany de Pals, que és el que vam tenir el plaer de degustar nosaltres.\nAbans que res, unes olives farcides d'autèntica anxova.\nAquest menú consta de tres entrants a compartir:\n- Musclos al vermut: una delícia, molt ben presentats, amb un toc de vermut suau, molts fins, un plat molt fresc i agradable\n- Coca de seitons amb sofregit i olives: excel.lent presentació i combinació d'ingredients, seitó fresc i bo\n- Croquetes de llonganissa de Can Japot: originals, unes croquetes rodones amb arrebossat més gros i ben farcides de trossos de llonganissa amb una cremosa beixamel.\nDe segon podies triar entre dos arrossos, així que en varem agafar un de cada:\n- Arrós negre amb calamarsons: fet amb la varietat carnaroli, potent de gust i boníssim el punt de cocció.\n- Arrós sec d'escamarlans: servit amb quatre peces d'escamarlà pelat i amb el punt idoni de cocció del gra de l'arròs, bomba en aquest cas, grenyal, tal com m'agrada a mi i considero que s'ha de servir. Un arròs deliciós.\nPer acompanyar l'àpat podies triar entre dos tipus de pans artesans: un pa blanc, que es tractava d'una petita barreta amb dos crostons punxeguts, molt bufó aquest pa i segurament bo, tot i que nosaltres varem optar pel de tomàquet i alfàbrega, que era diví. Servit calent, n'anàvem traient en una safata de mimet de la cuina recent fornejat. Tenia un gust molt bo, em recordava a una focaccia, però menys ullada.\nI com a postres:\n- Xocolata i cafè: es tractava d'unes postres amb diferents textures de xocolata. De base hi havia una xocolata més cremosa amb un gust potent a cacau. Trossos d'una esponjosa coca de xocolata i sorprenents peta zetas. Combinat amb una quenelle de gelat de cafè, molt ben elaborat.\nUnes postres per a recordar.\n- Tatin de poma amb crema gelada de flam de vainilla: feta al moment, la serveixen tèbia i ja desprèn una olor a toffee que enamora. Una base de pasta fullada perfecte, la poma cuita i al cim dos filaments de crema gelada de flam amb delicats tocs de vainilla. Unes postres molt fines i, pel meu gust, la millor tarta tatin que he menjat mai.\nPer acabar aquest impressionant menú de l'arròs:\n- Petit fours: núvol de coco i maracujà i xocolata amb avellanes i pols de festucs. Ambdós originals i una delícia pel paladar.\nPer acabar dir-vos que a partir d'ara jo també el poso a la llista dels meus restaurants preferits :)\nPublicat per Lídia a 9:30:00


"A la Pobla de Benifassà els xiquets són més feliços que en cap altre lloc" - À Punt\n"A la Pobla de Benifassà els xiquets són més feliços que en cap altre lloc"\nSón les paraules de Teresa Sánchez, propietària de l'hotel La Tinença i d'Andrea Mansillia, dues veïnes del poble que van arribar-hi per diferents circumstàncies i que ara no ho canvien per res\nLa Pobla de Benifassa en 'Terra viva' / À Punt Mèdia\n24 de maig 2022 - 14:27\nLa Pobla de Benifassà és un dels pobles del parc natural de la Tinença de Benifassà, junt amb Bel, el Bellestar, el Boixar, Castell de Cabres, Coratxà i Fredes. Un lloc envoltat de natura entre dues comarques, la dels Ports i el Baix Maestrat. Un lloc idíl·lic molt a prop de tot, però amb la seua singularitat.\nEs troba a tan sols 35 quilòmetres de Morella i a només 50 quilòmetres de la mar i de Vinaròs. També té molt prop la Sénia (Catalunya), d'on dista sols 15 minuts. La Pobla de Benifassà, igual que la resta dels pobles del voltant, és un lloc per a viure-hi, per a somiar-hi, per a treballar-hi, per a descansar-hi un cap de setmana, per a gaudir-hi de la vida. Qui ho diu són persones que no sempre han viscut allí, però a qui la vida i els projectes empresarials els han portat fins allí.\nTeresa Sánchez, propietària de l'hotel La Tinença / À Punt Mèdia\nÉs el cas de Teresa Sánchez, propietària de l'hotel La Tinença, que en Terra viva ha explicat que "a diferència d'una gran ciutat, ací hi ha menys serveis; això no obstant, tenim molta més qualitat de vida. Ací els menuts i menudes són més feliços que en qualsevol altre lloc. Açò no té comparació".\nEn el programa Terra viva s'ha sentit com són de feliços els menuts. Tot i que al poble sols viuen 90 persones, els més menuts no parlen de veïns. Com ells diuen, "som tan pocs que ací som com una gran família". A la Pobla de Benifassà, a més de tindre metge amb servei d'analítica i farmàcia, també tenen escola, el CRA La Bardissa.\nEls xiquets de la Pobla de Benifassà estan encantats amb la seua professora / À Punt Mèdia\nAndrea Mansillia, una altra de les noves veïnes del poble, diu que aquesta vida no la canvia "per res". A la Pobla de Benifassà ha arribat amb el seu home i a la Pobla de Benifassà han augmentat la família. Ja en són tres. "El meu home és bomber forestal. L'han destinat ací i vam decidir provar, veure com seria passar de tindre tots els serveis a viure en un poble on no hi ha res... però hui dia aquesta vida no la canviem per res".\nUn embassament, pintures rupestres i el jardí de Peter\nPel terme passa l'embassament d'Ulldecona i el riu Sénia. A més a més, acull les pintures rupestres de la cova dels Rosegadors, catalogades dins l'art rupestre de l'arc mediterrani de la península Ibèrica, i declarades patrimoni de la humanitat el 1998. Al terme del Bellestar es conserven els jaciments de l'antic poblat iber de la Morranda. I poc abans d'arribar a la Pobla de Benifassà, un camí a la dreta porta al divertit jardí de Peter. Allí, des de fa més de 25 anys, l'artista d'origen alemany Peter Buch va triar el poble per a viure, i fent ús dels elements del bosc mateix, així com de materials reciclats, ha creat escultures ben originals, algunes amb la tècnica del trencadís.\nUn dels racons del jardí de Peter / Petersgarden.org\nPerò encara n'hi ha més\nEls Estrets són un lloc d'interés geològic i natural. Un pas natural que, abans d'haver-hi carretera, històricament comunicava la Pobla de Benifassà, el Bellestar i la Sénia. El salt de Robert és un salt d'aigua d'uns 30 metres on naix el riu Sénia.\nEl paisatge conté una gran diversitat de vegetació i fauna autòctona. És molt fàcil veure pels cims la cabra hispànica, així com molts ocells rapinyaires que estan protegits. Els cims, els serrals i els barrancs són de gran valor botànic.\nI per als amants de la muntanya, cal arribar fins al Tossal del Rei. Un cim de 1.356 metres, situat al vèrtex de confluència de la Comunitat Valenciana, Aragó i Catalunya, els territoris que formaven l'antiga Corona d'Aragó. Un lloc on organitzar molts tipus d'escapades: gastronòmiques, per la natura i de visita arquitectònica.\nCamí entre muntanyes a la Tinença de Benifassà / Turisme GVA\nCasa rural a la Tinença / Turisme GVA\nEl campanar de la Pobla de Benifassà / À Punt Mèdia\nHotel La Tinença a la Pobla de Benifassà / À Punt Mèdia\nels Ports el Baix Maestrat


La màquina de pellets de FDSP us ajuda a assegurar la rendibilitat del processament d'alimentació - Notícies FDSP - Notícies - Jiangsu Liangyou International Mechanical Engineering Co., Ltd\nEls molins d'alimentació són fonamentals per a la producció animal. L'elevada eficiència en la millora de les plantes modernes de pinsos contribueix de manera important a assegurar un subministrament segur d'aliments d'origen animal per a la població humana. La producció de pinsos compostos és una operació complicada que requereix la transformació d'un\nbarreja heterogènia de diversos ingredients en pellets uniformes. Actualment, els molins d'alimentació s'enfronten a reptes importants. Això inclou garantir la rendibilitat i la seguretat de les operacions de fresat. Hi ha grans variacions en els preus i sovint en subministrament de matèries primeres per a pinsos.\nLa bona qualitat del pellet és important, ja que comporta diversos avantatges com la compactació que redueix el volum de l'alimentació, estalviant la capacitat de transport i d'emmagatzematge. Els bons pellets tenen una forma homogènia i són estables en el transport i l'emmagatzematge, que reduiran les pèrdues per pols o multes. Els pellets de bona qualitat amb poca pols o multes solen ser ben acceptats pels animals, evitant la ingestió selectiva dels pinsos dels animals.\nFDSP pot subministrar molí de pellets d'alimentació animal sèrie SZLH d'alta qualitat per pelletitzar avellanes / grànuls / pellets d'alimentació animal. És amb alta capacitat, alta eficiència, baix soroll, fàcil maneig i un manteniment convenient. Podem personalitzar les diferents capacitats des d'1 tona per hora fins a 50 tones per hora o fins i tot més.\nCaracterístiques de la màquina de pelleting d' alimentació FDSP\na) Adopta tecnologia aerodinàmica, reduint la temperatura en la càmera de pelletització a uns 90 ° C, per tant, la màquina pot funcionar contínuament.\nb) Utilitzant ferro fos de grafit esferoidal, el cos de la màquina és més durador.\nc) Tractada per la frescor i la frescor de duresa, els engranatges mantenen una elevada concentricitat amb l'eix, garantint així un bon rendiment i una gran capacitat que els models de corretja.\nd) Amb el sistema de lubricació, podeu afegir greixos al eix principal sense necessitat d'apagar la màquina.\ne) El motlle de formigó es realitza mitjançant tecnologia de processament de calor, amb una vida duradora i producció de pellets qualificats.\nf) Equipat amb un acoblament serpentí de primavera avançat que connecta la càmera de pelletització amb el motor per augmentar la seguretat i l'estabilitat.\ng) El dispositiu d'imant permanent pot eliminar impureses en el procés de pelletització.\nh) Els condicionadors de múltiples capes es poden personalitzar per millorar la qualitat dels pellets de pinsos.\nUn parell de: Màquina de descortes de màquines calentes / Màquines de descàrrega de fusta\nSegüent: Il·lustració de la tamisadora de refredament del flux del comptador de la sèrie SNSZ de FDSP\n10TPH Feed Pellet Line, proveïdor d...\nEn aquest hivern fred hem utilitzat...\nImportància de la pelleting i la mà...\nCom seleccionar l'equip d'embalatge...


Necessites que el teu pla d'emergència funcioni?\nMira què t'oferim…\nÉs una plataforma web a través de la qual es transforma el pla d'autoprotecció en protocols operatius. Cada persona que forma part d'un equip d'emergència, envia o rep avisos sobre emergències, generant-se una sèrie d'accions a realitzar depenent de les diferents situacions o fases de l'emergència. L'ús d'aquesta eina en mode simulacre, permet posar a prova en qualsevol situació als equips d'emergència, facilitant un entrenament i coneixement de la informació necessari per a la correcta gestió.\nPER QUÈ GES-EMER?\nTens massa papers del pla d'emergència que no pots gestionar? Creus que la teva organització podria donar resposta adequada a una situació d'emergència? Està el personal preparat per a poder actuar en qualsevol moment?\nEl pla d'autoprotecció d'una organització hauria de ser la base de treball sobre la qual treballar un sistema d'emergències que permetés realment integrar en tota l'empresa les actuacions a realitzar. La realitat és que aquests documents no acaben per complir l'objectiu per al qual han estat dissenyats i s'acaben convertint en eines poc operatives; realitzar Sinónimos de realitzar verbo fer efectiu, fer 3 sinónimos más\nEquips poc formats, entrenats i motivats\nCanvis de personal\nActuacions poc precises\nDocuments molt complexos\nResposta poc adequada a les emergències


EDUCAR EN LA IGUALTAT DE GÈNERE EN LA FAMÍLIA I ESCOLA\nExisteixen diversos estudis que expliquen que els estereotips de gènere s'adquireixen des de la infància i aquestes nocions estereotipades afecten els interessos dels més petits.\nGràcies a les dones com Maria Montessori, Marie Curie, Francoise Barré-Sinoussi, GertrudeBelle Elion entre d'altres dones que van fer un pas al davant sense por a una societat amb prejudicis, gràcies per ajudar a divulgar la ciència i l'educació per a millorar el nostre món.\nGràcies a totes les nenes i dones per ser úniques, lluitadores i valentes. Gràcies a la meva mare per estimar-me com em va estimar i per l'amor incondicional que em va donar. Avui sóc com sóc gràcies a les seves abraçades.\nLes diferències de gènere han existit desgraciadament sempre. La història de la humanitat sempre s'ha caracteritzat per l'existència de persones que han tingut por a la diversitat i que no han deixat avançar cap a una societat més sana, empàtica i lliure.\nEncara avui existeixen persones que no volen reconèixer la igualtat per por. Per acabar amb la por a la diversitat i la discriminació s'ha de fer des de les generacions més joves, només ells la podran canviar.\nSabem que no és una tasca fàcil ja que de manera inconscient es tenen comportaments estereotipats cap als dos gèneres. Fins i tot des d'abans de néixer amb només saber el sexe. Tant pares com mares tenim el poder i deure d'educar als nostres fills en la igualtat de gènere. Els pares hem crescut en una societat masclista i portem interioritzades moltes de les seves idees, prejudicis i normes. Nosaltres som el millor model per als nostres fills.\nEl respecte s'aprèn sobretot amb la pràctica de les relacions que nens i nenes estableixen en la família i a l'escola. L'estudi "Gender stereotypesabout intellectual ability emergeix early andinfluence children's interests" (2017) revela que les nenes comencen a sentir-se menys intel·ligents que els nens a partir dels 6 anys, la qual cosa influeix en les aspiracions professionals de les dones. El sexisme subconscient limita la promoció de les dones en les carreres científiques segons la recerca\nL'estudi "Actitud en nens i adults sobre els estereotips de gènere en joguines infantils" (2008) revela també que tant les nenes com els nens de 3 i 7 anys ja relacionen les joguines amb el seu gènere influenciats per la família, escola i mitjans de comunicació.\nCom es pot evitar la desigualtat?\nÉs necessari promoure la formació dels educadors cap a la igualtat de gènere. Treballar la igualtat de gènere des de l'escola. Incloure propostes pedagògiques com la coeducació eliminant d'aquesta manera els estereotips relacionats amb el gènere prevenint situacions de discriminació sexista en el futur.\nPerò l'escola no és l'únic agent actiu en tot això, tant els docents com les famílies haurien de treballar junts per a trencar estereotips i afavorir la igualtat de gènere.\nEducar en igualtat de gènere des de les escoles i centres educatius\nFomentar a la classe i fora d'ella jocs i joguines neutres, no sexistes, cooperatius i compartits.\nMaterials escolars, llibres de text i recursos pedagògics no sexistes.\nQue els professors evitin tractar de forma diferent als nens i a les nenes en classe segons el seu gènere motivant a participar per igual en les tasques de l'aula.\nFormació per als docents en coeducació i estratègies per a afavorir l'educació en igualtat de gènere.\nCol·laborar amb les famílies i formar-les per a proporcionar-los pautes i criteris a practicar a casa per a evitar els estereotips sexistes.\nEducar en la igualtat de gènere en la família\nPautes per a educar sense sexisme en la família\nNo associar cap joc o joguina amb el sexe dels fills. Que siguin ells els qui decideixin amb quin tipus de jocs gaudeixen més.\nRepartir les tasques domèstiques equitativament. Són tasques que cal fer, a cap dels dos sexes li agrada ni se li dóna millor.\nDonar suport als fills en la seva selecció personal de jocs, aficions o professions.\nFomenta el respecte i la tolerància en la resolució de conflictes.\nRemarcar que l'agressivitat i la falta d'educació són trets negatius, ja els apliquin els homes o les dones.\nTreballar l'afectivitat. Que creixin sentint-se lliures de voler i expressar els seus sentiments.\nL'exemple és la millor educació. Incentivar la igualtat també en la parella.\nFELIÇ DIA DE LA DONA TREBALLADORA! El nostre desig és que pares, mares i escoles eduquin per a la igualtat de gènere. Perquè els nostres fills d'adults recordin aquest dia com aquell en el qual ells van ser protagonistes i van canviar el món. Perquè ja no haguessin de reivindicar més igualtat perquè van convertir la societat en una societat justa, igualitària i no sexista. Perquè els nostres fills són el canvi :)


IniciDocentsRecursos educatiusVolem fer un bon paper!\nVolem fer un bon paper!\nVolem fer un bon paper és un conte narrat que parla del respecte. Un valor que ens fa tenir consideració per nosaltres mateixos, pels altres i pel nostre entorn. Els protagonistes, cansats d’interpretar sempre els dolents, reclamen al director de contes que els tingui en consideració i els creï personatges que agradin al públic.\nEntre els objectius d'aquest recurs literari hi ha conèixer el valor del respecte i també els valors relacionats, com la igualtat, la tolerància i l’honestedat, com també identificar el respecte en la història contada i reconèixer les actituds que, en diverses situacions, l’afavoreixen.\nD'altra banda els alumnes podran comprendre i extreure informacions rellevants de la informació escoltada en el conte i relacionar-les amb el valor del respecte, i aprendre a valorar els beneficis del valor del respecte i analitzar els inconvenients d’aquells considerats anitvalors, com ara l’atreviment o la insolència.\nA més, nens i nenes entendran i analitzaran els diferents missatges orals gràcies a la reflexió que es produeix en el grup classe sobre la història escoltada.\nDescarrega't la unitat didàctica d'aquest recurs literari.\nAquí trobaràs el conte "Volem fer un bon paper".\nConsulta el poema “La princesa cavaller”, de Sònia Moll.\nEscola el conte "Volem fer un bon paper!"


El porquet de Sant Antoni: Dia catosfèric de l'enigma i l'endevinalla: Homenatge Mac McAbeu\nVolta porcina feta per El porquet a 10:00\nAlyebard 20 de novembre de 2012 a les 10:16\nOh, quin gran homenatge! m'afegeixo al "Per molts anys MAC! "\nsa lluna 20 de novembre de 2012 a les 11:18\nHauré de fer una passejada per l'òptica;)\nMcAbeu 20 de novembre de 2012 a les 11:53\nVaig trobant-me de sorpresa en sorpresa, mentre vaig de post en post de tot això que m'heu muntat avui. Però ets el primer que em fa buscar gamusins. :-))\nAra com ara, ni veig gamusins ni veig res però tornaré. Això si, moltes, moltes gràcies!!!\nGerònima 20 de novembre de 2012 a les 12:40\nQue bonic! Què millor que buscar Gamusins pel bosc?! :)\nI que fort això de la merla! és cert??? :)\nAssumpta 20 de novembre de 2012 a les 13:26\nOstres, PORQUET, això, a part d'un joc és un escrit magnífic, ple de poesia, d'amor a la natura... Genial!!! :-)))\nDesprés torno a mirar la foto (que no trobaré res hehehe) però de moment, et deixo un aplaudiment pel post!! ;-))\njomateixa 20 de novembre de 2012 a les 14:30\nAra, trobar, no se si trobaré res, crec que fan la migdiada.\nlolita lagarto 20 de novembre de 2012 a les 15:02\nje je.. ja m'han van fer passar d'hores buscant gamusins!! una altra vegada nooooooooooooooo! vinga va... ja pico pedreta amb pedreta a veure si surten...:)\nmira mira mira... allà just sota el tronc!\nDafne 20 de novembre de 2012 a les 15:36\nJo de gamusins no en trobo, però avui les teves paraules, encara que una mica perifollades amb l'iPhone, ens fan sentir un vincle catosfèric especial. Boniques paraules per un homenatge-felicitació a tot un personatge, en MaC!!!\nTornes a ser tu!!!\nAlba 20 de novembre de 2012 a les 15:37\nés que deuen ser molt petits aquests gamusinos.....\nXeXu 20 de novembre de 2012 a les 21:25\nEm sembla que a la base del tronc més gruixut hi ha com una cara, però no sabria dir si això és un gamusí, no sé quina pinta tenen! A banda d'això, no hi veig res de res!\nCarme 20 de novembre de 2012 a les 22:52\nAquí prop de Milany, més que gamusins, vam trobar maduixes... una estesa de maduixeres com no havia vist mai... quin gustet i quin plaer... Ara gamusins, ni un, tu!\nGlo.Bos.blog 21 de novembre de 2012 a les 0:20\nMira, jo de gamusí no en veig cap, però allà al fons m'ha semblar endevinar la vaca de cal XeXu atipant-se d'herba. Gairebé no n'ha deixat...\nAnònim 21 de novembre de 2012 a les 15:11\ni deieu que els meus engimes eren dificils... si aqui no hi ha res!\nOlga Xirinacs 21 de novembre de 2012 a les 16:48\nQui escolta la merla té un tresor. Quan busquen cucs entre les fulles seques sembla que passi algú i a vegades m'espanten. Però quan canten al capvespre... hi pots celebrar tots els aniversaris que vulguis. Fins i tot el de McAbeu.\nMiss Yuste 26 de novembre de 2012 a les 0:19\nEl meu aniversari és el 3 d'agost : )))\nEl porquet 29 de novembre de 2012 a les 7:25\nGràcies a tots per passar per aquí i caminar pels boscos de Milany, tot cercant els maleïts gaumusins, i fer-ho celebrant l'aniversari més enigmàtic de la catosfera! No sé vosaltres, però jo segueixo sense trobar-ne cap!\nJordicine 11 de desembre de 2012 a les 9:11\nUn altre que s'apunta al homenatge. Tens bons amics, MAC.\nEl porquet 11 de desembre de 2012 a les 10:13\nJORDICINE: Gràcies Jordi! I gràcies de part del Mac! ;p


Oriol Pujol va cedir 500.000 euros al seu germà perquè l'«incomodaven» - Empordà\nOriol Pujol va cedir 500.000 euros al seu germà perquè l'«incomodaven»\n?El fill de l'expresident de la Generalitat diu al jutge que Jordi Pujol Júnior va suggerir que li donés el compte bancari dels diners d'Andorra ?L'ex-secretari general de CDC assegura que quan va fer el traspàs desconeixia quants diners hi tenia\nEFE 28.03.2017 | 06:30\nOriol Pujol arriba a l´Audiència Nacional per declarar. efe\nL'exdiputat de CiU Oriol Pujol, fill de l'expresident de la Generalitat Jordi Pujol, va afirmar ahir al jutge que investiga la família Pujol-Ferrusola que va donar el 2010 al seu germà Jordi els diners que tenia a Andorra perquè «l'incomodaven», en estar ficat en política.\nOriol Pujol va declarar ahir, amb la seva germana Marta, com a investigat a l'Audiència Nacional per donar explicacions sobre la fortuna que la família va acumular al Principat i que tots dos segueixen atribuint a una herència del seu avi Florenci.\nSegons van informar fonts presents en la declaració, l'únic dels set fills de l'expresident català que ha estat en política i que va ser imputat fa només unes setmanes ha dit que en un moment donat va plantejar al seu germà Jordi que els diners l'incomodaven, davant la qual cosa aquest li va suggerir que fes una donació.\nOriol va decidir llavors lliurar-li aquests diners donant-li un poder sobre el seu compte a Andorra, del qual no coneixia ni el saldo, i ho va fer mitjançant un escrit que va enviar a l'entitat.\nEl seu advocat, Cristóbal Martell, li va preguntar si existia algun document acreditatiu d'aquesta operació i ell va dir que sí i que ho ha de tenir el banc. L'exdiputat de CiU, igual que la resta dels germans, va tenir des de 1992 compte a l'entitat Andbank, on es van registrar ingressos per 955.254 euros.\nEl 2010, com va passar també en el cas dels seus germans, es van transferir els fons a una altra entitat andorrana, BPA, encara que, a diferència d'ells, després es va treure tot en efectiu, sense que se sàpiga el «destí final» dels diners, sosté el jutge.\nAhir, Oriol Pujol va defensar la versió familiar que els diners provenien de l'herència del seu avi, però el magistrat José de la Mata li va fer veure diverses vegades que ningú de la família li ha aportat documentació que avali aquesta tesis, i fins i tot li va arribar a demanar perdó per insistir tant en aquesta qüestió.\nJúnior feia les gestions\nEl fill de Jordi Pujol i Soley va dir llavors que el seu germà Jordi era qui s'encarregava de la gestió d'aquests diners i era la persona que feia els ingressos en metàl·lic al seu compte i que alguns procedien d'inversions. El seu pare, va dir, no sabia res d'aquests moviments bancaris.\nSobre Marta, va defensar també la versió de l'herència i va recordar que ella, amb altres germans, va regularitzar els diners el 2014, quan es va publicar l'escàndol de la fortuna dels Pujol en els mitjans de comunicació.\nMireia, de la seva banda, va obrir el seu compte a Andorra el 1992 i s'hi van registrar ingressos i transferències per 757.708 euros. Després, el 2010, va traspassar d'Andbank a BPA 285.459 euros i 1.115.578 dòlars, també va usar una fundació de Panamà per ocultar la titularitat fins que, el 2014, va regularitzar 1.072.767 euros.\nAquesta fisioterapeuta que treballa com a autònoma va reconèixer davant la jutge de Barcelona que havia regularitzat 1.072.000 euros que va mantenir ocults a Andorra, en què es van multiplicar els 62 milions de pessetes que li corresponien del suposat llegat. Després al Parlament, es va desmarcar de la família. «Ells són ells i jo sóc jo», va dir després d'acollir-se al seu dret a no declarar.\nEl jutge observa que els ingressos en els comptes dels germans i la mare van provenir «principalment» dels diferents comptes de Jordi Pujol fill, «Júnior», a Andbank, encara que en alguna ocasió van ser els germans Oleguer, Pere i Josep els que van fer aquests ingressos.\nDestaca a més que un «alt percentatge» dels fons que van entrar en els comptes ho van ser en efectiu i es desconeix «l'origen dels mateixos i no consta cap raó que els justifiqui», a la qual cosa afegeix que els germans i els pares van negar «tenir o haver tingut comptes bancaris a l'estranger, cosa que abunda en la falta de justificació dels tals ingressos».


Ad multos annos. Facta, non verba (Per molts anys. Fets, no paraules) (10/02/2019) | Bisbat de Terrassa Ad multos annos. Facta, non verba (Per molts anys. Fets, no paraules) (10/02/2019) | Bisbat de Terrassa\nInici > Diòcesi > Bisbe > Cartes dominicals > Ad multos annos. Facta, non verba (Per molts anys. Fets, no paraules) (10/02/2019)\n69vdg22p 07 de febrer de 2019\nMans Unides compleix 60 anys. És el temps que ha passat d’ençà que un grup de dones d’Acció Catòlica va convertir la lluita contra la fam en un gran projecte col·lectiu. Varen sentir la crida del Senyor a donar testimoni d’un amor efectiu i universal per la família humana, commogudes pel fet que la meitat de la població mundial patís fam en aquells moments. Actualment podem dir que s’han realitzat grans progressos en la resolució dels problemes que afecten sobretot les poblacions de l’hemisferi sud; d’aquí ve que milions de persones hagin sortit de la pobresa extrema, que hagi augmentat l’accés a l’educació de nens i nenes i també que s’hagi produït una millora en l’accés a la sanitat. Però, malauradament, durant l’any 2017, i per primera vegada en molts anys, ha augmentat el nombre de persones que passen fam en el món. Al Sud una multitud de persones continua vivint encara en la pobresa i privada d’una vida digna.\nEn el nostre món, tan contaminat per l’individualisme, hem de recordar amb força la responsabilitat que tenim “els uns sobre els altres”. La pregunta de Déu a Caín: “On és Abel, el teu germà?”, és la mateixa pregunta que ha de ressonar a la nostra consciència. Caín respondrà amb una evasiva: “No ho sé, que sóc jo el guardià del meu germà?” (Gn 4,9).Entre nosaltres no ha de ser així, perquè efectivament som guardians del nostres germans, tots, els uns dels altres. I no únicament d’una forma primària i genèrica, sinó que som interdependents com a fills de Déu, cridats a viure en família.\nL’Església està cridada a viure la seva missió a través d’un compromís amb els més necessitats, seguint l’exemple de Crist. Sant Joan Pau II en la carta encíclica Sollicitudo rei socialis afirma: ”Vull assenyalar aquí l’opció o amor preferencial pels pobres. Aquesta és una opció o una forma especial de primacia en l’exercici de la caritat cristiana de la que en dona testimoni tota la tradició de l’Església” (n. 12).Posteriorment el papa Benet XVI en el discurs inaugural de la Conferència Aparecida, va posar el concepte de l’opció preferencial pels pobres en relació amb la condició de cristià, perquè la fe en aquell Déu que s’ha et pobre per nosaltres porta implícita aquesta opció pels pobres. Per això l’amor a Déu i al proïsme és inseparable i constitueix un únic manament.\nEl papa Francesc, darrerament, plantejava l’opció preferencial pels pobres (Evangelii gaudium 186-216). L’Església universal, cada comunitat concreta i cada cristià en particular, tots estem cridats a treballar en l’alliberament i promoció dels pobres, de manera que es guareixin les seves ferides, quedin capacitats per a viure pels seus propis mitjans, puguin integrar-se plenament a la societat, i siguin acollits en la comunitat cristiana. En aquesta tasca no pot faltar-hi mai el signe de la nostra opció pels darrers. El nostre compromís amb ells comporta programes i accions d’assistència i promoció, de denúncia i canvi d’estructures; també que arribin a sentir-se a casa, en família; i oferir-los així mateix atenció religiosa prioritària perquè recuperin plenament la seva dignitat de fills de Déu.\nEn aquest 60 aniversari, agraïm especialment a la família de Mans unides l’entrega generosa de tantes persones que fan present l’amor de Déu en el món i són ferment renovador en la nostra societat. Que el Senyor us beneeixi i us doni la seva força per a seguir construint un món fratern on regnin la justícia i la pau.


ORIENTEM-NOS – IE Besalú\nIE Besalú > Blog > Activitats > Cicle mitjà > ORIENTEM-NOS\nEls últims dies de curs les nenes i els nens de 3r de primària hem realitzat una ruta d’orientació per la vila.\nAquesta ha estat molt divertida, ens ha servit per aprendre a ubicar-nos dins el nostre poble, reconèixer els diferents monuments més importants que aquest té i, a la vegada, poder fer un tancament únic i diferent del Projecte Besalú. Un projecte que com bé sabeu ha durat tot el curs i ens ha permès aprendre un munt sobre la nostra vila. Des de la situació geogràfica i la història, les fires i festes, els barris que hi ha i els monuments, escultures i personatges més importants (històrics i actuals).\nAl llarg de la ruta d’orientació hem hagut de descobrir un seguit de pistes per en cada cas, trobar unes plaques amb uns números amagats en els diferents espais de la vila (un monument, una paret, una font, un arbre, etc.). Ha sigut molt divertit i alguna vegada també difícil de trobar els números. Mentre hem fet la ruta també hem pogut esmorzar en diferents espais de la vila, sense deixar de jugar també una estona.\nEn finalitzar la ruta com que feia molta calor, hem aprofitat per refrescar-nos amb la mànega de l’escola. Que divertit que ha sigut, ens ha encantat!!\nUs deixem un recull d’imatges d’aquest dia perquè com bé diuen, una imatge val més que mil paraules.


El CUV es configura com a unitat operativa — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Notícies per al PDI i el PAS > El CUV es configura com a unitat operativa\nEl CUV es configura com a unitat operativa\nEl Centre Universitari de la Visió (CUV) esdevé una nova unitat operativa de la UPC en el si de la Facultat d’Òptica i Optometria de Terrassa (FOOT) i el Departament d’Òptica i Optometria, amb fins específics de docència, de recerca i de servei.\nL’acord del Consell de Govern del 29 de març pel qual el CUV es configura com una nova unitat operativa de la FOOT i del Departament d’Òptica i Optometria segueix la línia de l’article 23 dels Estatus de la UPC, que defineix com a unitats operatives els grups de recerca, els grups de recerca acreditats, les càtedres i aules d'empresa i les càtedres UNESCO. També té en compte la memòria presentada al Consell de Govern en la qual s’especifiquen els objectius, les funcions, el pla d’actuacions i els mitjans de la nova unitat.\nEl CUV és la Clínica Universitària de la Visió de la FOOT, amb seu a l’edifici TR30 del Campus de Terrassa, i està inscrit com a centre sanitari extra hospitalari en el Registre de Centres, Serveis i Establiments Sanitaris del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya. Gestiona una plataforma de serveis d’atenció a la salut visual de la població, que permet l’organització d’activitats docents de grau i de postgrau, així com d’activitats de recerca que es realitzen amb pacients amb problemes de salut visual.\nAprovació de la creació de la unitat operativa Centre Universitari de la Visió


Arenys.Org amb l'associació Amics de la Bressola segueixen treballant en noves propostes a partir del del CD "Musiquetes per la Bressola". Els primers resultats d'aquests mesos de treball i les noves propostes que han aparegut s'han presentat aquestes darreres setmanes a la Conferència Internacional de Programari Lliure de Màlaga i a les jornades UrbanLabs'08.\n5-11-08 11:46 / Isabel Artero\nEl nous curs escolar ha anat acompanyat d'una important renovació i presentació de noves propostes des de la Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya (XTEC). Els i les docents coneixen prou bé aquest espai del Departament d'Educació des d'on s'intenta promoure un us intensiu de les TIC en tots els àmbits i cicles educatius. Espais dedicats a projectes en xarxa, impulsar les pràctiques compartides i un nou espai dedicat als projectes audiovisuals i multimèdia són algunes d'aquests incorporacions. La reordenació d'espais i la millora de la navegació ha de facilitar l'accés a infinita [...]\nMind-mapping: els mapes conceptuals més fàcils\nD'ençà que Tim O'Reilly, l'any 2004, popularitzés el controvertit concepte web 2.0, un gran nombre de noves eines s'incorpora diàriament a la Xarxa. Eines per a tots els gustos, necessitats i edats. Algunes d'elles amb un gran potencial educatiu, que reforça metodologies i estratègies educatives convencionals. Tan sols un petit nombre d'elles incorpora conceptes nous i realment innovadors, que conviden a la investigació i a la seva experimentació en situacions educatives dintre i fora de les aules. D'aquest reduït grup d'eines destaquen aquelles que faciliten i redimensionen el tr [...]\n22-6-08 9:48 / oriol\nUn Sant Jordi no sexista\nEls llibres infantils, ja siguin contes o llibres en imatges, són el primer apropament a la lectura i constitueixen un material pedagògic i un suport privilegiat en els processos d’identificació i aprenentatge dels rols sexuals i de les relacions socials entre els sexes. D’aquesta manera, les imatges, observades durant molt de temps per les nenes i els nens que encara no han après a llegir, són eines de transmissió d’estereotips, així com la literatura infantil i juvenil, que actua com a agent de transmissió de normes, valors i ideologies. És per aquesta raó que el Centre de [...]\n21-4-08 5:56 / Isabel Artero\nEnguany, la Xarxa Internacional d'Educació i Recursos (iEARN) celebra el seu 20è aniversari. El referent català d'aquesta xarxa que promou l'educació i les TIC iEARN-Pangea, amb una llarga trajectòria i nombrosos projectes pioners en telemàtica educativa. Arran d'aquest vintè aniversari s'han començat a publicat a Internet vídeos amb les aportacions dels mestres i alumnes que formen part d'iEARN, explicant les seves experiències dins d'aquesta gran xarxa. Ara per ara, ja hi ha aportacions (podeu accedir-hi des d'aquí) d'Argentina, Canadà, Egipte, Geòrgia, Índia, Israel, Ma [...]\n20-4-08 15:18 / Isabel Artero\nJoc net: esportivitat i civisme\nDurant el tercer trimestre la nostra escola, concretament els nens i nenes de cicle superior (5è i 6è), participaran en un projecte telemàtic anomenat Valors en joc . Aquest projecte té com a principals objectius fomentar l’esportivitat i civisme a l’esport, i està basat en un conjunt de propostes didàctiques realitzades al voltant d’un partit entre el Real Madrid i el FC Barcelona. La intenció d’aquest projecte és que els nens i nenes facin una valoració crítica de les situacions, a vegades exemplars i a vegades just al contrari, que es generen al voltant dels Madrid-Bar [...]\nArenys de Mar / 7-4-08 9:07 / agustí\nAlumnes de les tres escoles de primària participen en una experiència educativa a través de Ràdio Arenys. Cada dissabte al migdia, fins a final del mes de maig, fan un programa de ràdio que preparen conjuntament a l'aula i enregistren durant la setmana. En Baldomer ho explicava fa uns dies. La ràdio és un bon recurs per desenvolupar tota mena de projectes educatius. A l'espai Edu365 hi ha una pàgina que fa un recull de programes radiofònics del grup d'emissores de Catalunya Ràdio relacionats amb el món de l'educació (podeu accedir-hi des d'aquí). Des d'aquesta altra pàgina hi [...]\n10-3-08 5:22 / Isabel Artero\nPor a anar a l'escola\nA diari milers de nenes de tot el món són agredides de camí a l'escola o quan hi són. Algunes pateixen amenaces d'agressió sexual d'altres estudiants, hi ha professors que ofereixen notes més altes a canvi de favors sexuals, i fins i tot són violades a l'escola. Als Estats Units, el 83 per cent de les estudiants de 12 a 16 anys han sofert assetjament sexual. A Sud-àfrica, una tercera part de les violacions de nenes ha estat comesa per professors. A Tanzània, 14.000 nenes van ser expulsades en els últims anys per quedar-se embarassades. A Jamaica, Togo, Nicaragua, Haití o Mèxic, [...]\nXarxa: Xarxa Solidària, Xarxa Lil@, Escola\n8-3-08 10:10 / Isabel Artero\nEls nens i nenes de 4tr del Joan Maragall fem un treball cooperatiu\nEls alumnes de 4t. hem realitzat un treball cooperatiu a l’àrea d’anglès. Era un treball en grups de quatre que consistia en l'elaboració de dos murals sobre uns temes que ja havíem estudiat: hobbies i collections. Ens havíem de posar d’acord i repartir-nos la feina; el més important era ajudar-nos els uns als altres i que tothom treballés en equip. Primer ens van fer dues fotos que després vam enganxar als murals. En una portàvem coses dels nostres hobbies: pilotes, raquetes patins,etc A l’altra ensenyàvem les nostres col·leccions de cromos, nines, àlbums ..... Va [...]\n28-1-08 8:57 / baldomer\nLa Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya (XTEC) té al seu apartat de materials telemàtics, dins de formació TIC, un seguit de recursos per a la formació en TIC del professorat. Aquests recursos però, també estan a la disposició de tothom. Els cursos que hi ha no es poden realitzar però, sí que es pot tenir accés al material relacionat. Un dels cursos, del qual es pot descarregar el temari o consultar-lo en línia, és un d'Introducció al programari lliure. En aquest curs es fa un recorregut per les aplicacions lliures Firefox, Thunderbird, Gimp i OpenOffice (processament de t [...]\nArenys de Mar, Arenys de Munt / 8-1-08 3:28 / Isabel Artero\nConeixements de franc: l'aparició de recursos educatius oberts\nEs tracta d'un estudi del Centre for Educational Research and Innovation de l'OCDE realitzat per un grup d'investigadors especialitzats en l'ús i l'aplicació de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per equilibrar l'accés al coneixement i a les oportunitats educatives arreu del món. Aquest grup d'experts de centres d'investigació i universitats d'arreu del món van assistir a dues trobades, una es va fer a Malmö (Suècia) i l'altra a Barcelona, de les quals n'ha sorgit l'informe. El treball analitza la importància dels Recursos Educatius Oberts (REO) que trenca barre [...]\n7-12-07 17:54 / oriol\nPremi arenyenc a la Mostra Literaria del Maresme\nArnau Artero, alumne de quart de primària a l'Escola de la Presentació , fou premiat el dissabte 17 de novembre amb el segon premi de la XXIV Mostra literària del Maresme per la poesia que portava el títol “La barqueta marinera” i que ja havia resultat guardonada amb el primer premi a la Mostra Literària d’Arenys de Mar. Arnau Artero va ésser l’únic representant de la població d’Arenys de Mar guardonat en una Mostra en què hi participen totes les poblacions del Maresme. L’acte de lliurament de premis tingué lloc al Centre Cívic el Gorg de la població de Sant Vicenç [...]\nArenys de Mar / 28-11-07 18:53 / Isabel Artero