Savis, Bojos i Difunts - Selecció de Ramon Mas ~ Els llibres del celler - per Jordi Policarp\nPublicat a les 21:46 per Jordi Policarp - Els llibres del celler amb 0 comentaris\nAgraeixo a Ramon Mas i a Joana Castells per haver-me fet descobrir uns relats tan sorprenents, tan insòlits i tan sortits de norma que m'han fet veure amb uns altres ulls un aspecte de la literatura que desconeixia fins el moment.\nM'ha encantat la selecció de primers autors com: Santiago Rusiñol, Eugeni d'Ors, Joaquim Ruyra, Víctor Català, Prudenci Bertrana i Gabriel Alomar. Aquests escriptors segurament us sonaran, n'hi ha d'altres que n'haureu sentit poc a parlar. Tots els seleccionats han deixat autèntiques obres d'art en aquest recull de contes que en podríem dir "decadentistes", escrits a Catalunya entre el període que va des del 1895 al 1930.\nHi ha alguns d'aquests relats que m'han provocat un agradable estat de xoc. En altres, he constatat que les normes catedralícies, comunament acceptades en diferents corrents acadèmics, poden ser totalment transgredides. I que amb mestria, podem sortir del marc normatiu per crear ART (amb majúscules) amb les paraules i amb diferents estructures gramaticals.\nHi ha qui voldrà encotillar el contingut de "Savis, Bojos i Difunts" dins del corrent literari abans esmentat conegut com el Decadentisme. Alguns potser, el voldran considerar com simples extravagàncies bohèmies per fer-se veure. Penso... que la creativitat i la inspiració d'aquests escriptors va anar més enllà; marcant un estil propi de fer a casa nostra. Això, al marge dels corrents literaris de moda de finals de segle XIX i de principis de segle XX.\nQuan el llegiu, veureu que no us costarà gaire trobar entre els 25 texts un lligam de coincidències temàtiques, de to, d'estils i de plantejaments filosòfics. Una pista... si us atreviu a llegir-lo, heu de saber que sereu colpejats moralment, sereu arrencats de la vostra zona de confort -possiblement un xic aburgesada- per viure una experiència que en el primer moment us semblarà un tràngol però que immediatament després, us despertarà una inusitada admiració.\nBé, no m'estendré més. Valentia i ment oberta pels que decidiu fer el pas i entrar en un món literari possiblement desconegut per molts dels lectors.\nCategories: Alomar, Decadència, decadentisme, Esclasans, fora de canons, Joaquim Ruyra, literatura segle XIX, literatura segle XX, Prudenci Bertrana, Rusiñol, Victor Català, Zanné, Zengotita


Molinet Peugeot fusta xocolata | Gadgets & Cuina\nMolinet de pebre Peugeot París en fusta de faig color xocolata. Posseeix un mecanisme d'acer especial que es compon d'una doble dentadura en espiral, la qual guia i sosté els grans per obtenir un resultat perfecte. A més, compta amb un sistema patentat d'ajust de molta amb 6 nivells predefinits (U-Select), d'extrafí a gruixut.\nPer a cada espècie, la marca Peugeot ha dissenyat un mecanisme específic, buscat per expressar millor la seva riquesa organolèptica i la seva singularitat.\nEl mecanisme dels molinets de pebre compta amb les següents característiques:\nFabricat en acer, compta amb un tractament que el protegeix de la corrosió conservant la seva nitidesa i resistència al desgast.\nEquipat amb una doble filera de dents helicoidals que guien els grans de pebre cap avall.\nCurta, en lloc de triturar, per revelar subtilment les aromes i sabors del pebre.\nQuè pebre utilitzar?\nPer treure el màxim partit al molinet de pebre de Peugeot, recomanem utilitzar grans de pebre amb un diàmetre de 6 mm o menys. Aquest molinet és apte per moldre grans de pebre negre i blanc. El pebre rosa només es podrà moldre si es barreja amb alguna de les altres tres (un màxim de 15% de pebre rosa), ja que si no s'encallés el mecanisme. També podràs utilitzar el molinet per moldre llavors de coriandre. També podràs utilitzar el molinet per moldre llavors de coriandre.\nEn el món dels molinets d'espècies, pebre i sal sempre hi ha una menció especial per a Peugeot, fàbrica francesa especialitzada en molinets des de 1810. Dos segles d'història han portat a la marca Peugeot a la seva condició de líder mundial en molinets d'espècies, presents a les taules i cuines dels grans xefs del món. La tecnologia de Peugeot s'expressa ara a través dels seus mecanismes específics per moldre espècies amb un sistema patentat únic, que garanteixen l'ajust precís del gra acabat de moldre i l'explosió de tot el seu sabor i frescor. Garantia de per vida en mecanismes per molinets manuals i elèctrics d'autèntica referència culinària.\nProductes relacionats de Molinet Pebre Peugeot fusta xocolata\nMolinet Pebre Peugeot fusta xocolata?


El mon està boig: 07/01/2011 - 08/01/2011\nNoruega o l'assassí en el pais del seny?\nNo es que en sàpiga massa sobre els ciutadans dels països nòrdics. De fet, em sembla que no en conec personalment a cap i tot el que en se d’aquelles societats em ve a traves de la lectura de llibres, diaris i fins i tot alguna pel·lícula. Be, tocant les pel·lícules, les de l’Ingmar Bergman ens mostraven unes escenes d’aquells països que en l’edat que les vaig veure em semblaven com a escenes venusianes.\nLa imatge que en tinc però era la d’una gent assenyada, treballadora amb una certa tendència a la introspecció, justificable per mi tenint en compte que habiten unes zones de paisatges idilics de forta duresa climàtica. També tenia l’idea de que son socialment avançats, tolerants i compromesos amb el respecte al medi ambient i amb uns dels millors resultats del mon en matèria d’educació i formació. De fet, a les converses tertulianes, quan es tractava de posar un model de com enfocar molts temes, sempre algú sortia amb ”això els suecs (o els danesos, o el noruecs) si que ho saben fer be, allà es un altre historia...”\nAquesta imatge em va començar a canviar tot just en afeccionar-me a llegir novel·la negre escrita per autors escandinaus, com en Henning Mankell, la Asa Larsson, la Camilla Lackberg o el propi Stieg Larsson i la seva trilogia Millenium. A mesura que llegia llibres d’aquests escriptors, se m’obria un mon ple de personatges obscurs pertanyents o vinculats a aquells països, ben retratats literàriament amb trets de gran duresa, maltractadors, traficants de drogues, paramilitars, ultradretans, pederastes, en fi tot del mes granat de les misèries humanes.\nTot i així, encara pensava que la imatge literària tenia que oferir un panorama truculent i per tan exagerava la nota. Des d’ahir me’n adono que no es exageració.\nUna vegada mes el cor em dol per la facilitat amb que algú pot fer-se amb un instrument per segar la vida de tanta gent innocent. Algú que es manifesta en contra del islamisme i ho demostra matant adolescents de 13 anys!! I que al damunt el causant encara digui que era atroç però necessari!!??\nSalvador Esteve, President de la Diputacio de Barcelona\nLlegeixo les declaracions inicials de l'alcalde de Martorell al ser nombrat com a President de la Diputacio de Barcelona. I sobre el seu contingut em venen de seguida dues reflexions: Diu el Sr. Esteve que si considera que el que li pagan es massa per el treball que ha de fer, es reduira el sou. I penso jo, qui controla els sous dels funcionaris, encare que siguin d'alt nivell com aquest? Qui estableix les incompatibilitats entre ingressos? Qui estableix que no pot haver-hi "pluriempleo" quan es tenen responsabilitats tan delicades? No es que em malfii del Sr. Esteve, que tot just ha iniciat la seva tasca, pero d'exemples sobre males practiques hi han a dojo...Benidorm, Mollet, etc. Quan hi haura una entitat independent que reguli el tema de salaris, i demes compensacions per els carrecs politics? Segon tema, les vegueries. Diu que com a nacionalista sempre ha estat partidari de dividir el territori en vegueries. Mal anem. D'entrada sembla contradir el que preten el seu partit en el Govern de la Generalitat, es a dir, simplificar l'administracio. A que ve aquesta falera per reeditar sistemes que pertanyen el passat? Les vegueries semblen poc adequades a una estructura territorial que ha de apostar per politiques d'ampli abast i no donar cau a minimalismes que no porten mes que contradiccions i problemes. Es la politica que (en la seva escala) ha portat a disbarats com l'Ave de Toledo, l'aeroport d'Alguaire o el de Castello, les autopistes de Madrid i una llarga llista de desproposits amparats en la cerca constant de vot i no en el real interes dels ciutadans. Com diuen els bons i justificadament Indignats, Srs. Politics, possint-se les piles!!\nPublicado por Jordi Manzanera en 10:33 a. m.\nSalvador Esteve, President de la Diputacio de Barc...


Caminant descalça: de maig 2014\nAl ajupir-me l’he sentit repicar. Petit cascavell vingut de Hampi. Índia per sempre al cor, memoritzar els ulls negres, curiosos, desperts. Veure-hi molt més que negre.\nHi va haver un dia en que em vaig ajupir davant d’una noia preciosa. Feia molta calor i suàvem. Em volia vendre polseres i no ens acabàvem d’entendre. Em sentia estúpida parlant mentre ella feia aquell curiós moviment en forma d’infinit amb el caparró. Ara ja no recordo què ens dèiem, ni que volia aquell dia, ni tan sols si era feliç. Només recordo el seu rostre i aquella certesa que tenia de saber que malgrat i no parlar el mateix idioma, malgrat i viure a milers de quilòmetres l’una de l’altra, malgrat i tenir lloses culturals completament diferents, malgrat tot, fluïa l’empatia.\nAl ajupir-me l’he sentit repicar. Ja no sé si era el cascavell de la polsera, o potser el seu somriure distès. El seu rostre de primavera i aigua de riu.\nHi va haver un dia en que vaig pensar en tu, petita noia del riu. I et vaig voler desitjar totes les coses bones del món. Tots els desitjos acomplerts, futurs propers i l’estómac ple. Més somriures sonors i nens corrent-te entre les faldilles. Desitjos. Espero que funcioni.


Sant Llorenç recorda les víctimes i afectats un mes després de la torrentada\n09/11/2018 by Ajuntament de Sant Llorenç des Cardassar\nAquest divendres s’ha llegit un manifest institucional que ha estat també una mostra d’agraïment cap als voluntaris i al poble\nL’Ajuntament de Sant Llorenç ha programat per aquest divendres 09 de novembre un acte en memòria dels afectats i víctimes de les inundacions que ara fa un mes van afectar al municipi.\nA aquest acte, s’ha llegit un manifest on s’ha volgut primer, tenir un pensament per a les víctimes i afectats; “el dolor que aquest malson ha produït en el cor i la memòria de tothom serà mal d’esvair. I la mort de tretze persones deixa un buit per sempre en l’ànima de tots”, s’ha pogut escoltar.\nAquesta oportunitat ha estat també una mostra d’agraïment sincer a l’enorme i important tasca de tots els voluntaris que s’han apropat durant tot aquest temps al municipi o han fet alguna de les nombroses donacions que s’han rebut de tots els indrets de l’Illa, i també d’arreu del món. Tenta dies després de la catàstrofe hi ha 1.115.000 euros d’aportacions econòmiques. “Per damunt la desolació, la llum que ens ha il·luminat ha estat precisament una altra onada, una onada extraordinària, una onada de generositat, d’altruisme, que ha fet que ben aviat haguem pogut recuperar una certa normalitat”; s’ha llegit al manifest.\nDesprés de la lectura, la Plaça de l’Ajuntament ha quedat muda amb el minut de silenci que ha tancat un acte senzill i breu però intens en emocions. I és que encara esta ben present el mal moment viscut en tots els veïns i veïnes del municipi, uns veïns per a qui també hi ha hagut unes paraules d’orgull i suport per part del consistori, que ha volgut a través d’aquesta declaració enviar un missatge d’esperança i els ànims necessaris per a seguir fent feina en el camí de la recuperació total de tots els pobles afectats.


Dimarts, 14 Juliol 2015 12:22\nLa CUP de les Borges demana concrecions al qüestionari de l'Ajuntament sobre els usos de cal Gineret\nLa Candidatura d'Unitat Popular (CUP) de les Borges demana que l'equip de govern concreti molt més el qüestionari que ha engegat sobre els usos de l'antic molí de cal Gineret i que es pot trobar en un racó del full d'agenda d'actes de juliol que el consistori reparteix als domicilis. Allí s'hi pregunta “Què preferiríeu que s'ubiqués a l'espai de cal Gineret?” i quatre possibles respostes per marcar amb una creu: museu arqueològic, museu de…\nDimecres, 08 Juliol 2015 19:07\nEl Consell Comarcal de les Garrigues per al mandat 2015-2019 s'ha constituït aquest migdia. Antoni Villas ha estat escollit president per unanimitat. En primer lloc, han pres possessió del seu càrrec els 10 consellers de CiU (Antoni Villas, Anna Feliu, Olegario Alberich, Francesc Xavier Esquerda, Jaume Estradé, Lluís Dalmau, Jordi Capdevila, Jaume Setó, Jordi Ribalta i Josep Ma Solé), a continuació els 7 d’ERC (Albert Valero, Josep Cunillera, Carlos Gibert, Joan-Albert Roura, Gemma Farré, Ramon Abella…\nDijous, 18 Juny 2015 11:33\nA punt el local de les Borges Blanques que acollirà l’Arxiu del Pubillatge de Catalunya\nL’Ajuntament de les Borges Blanques ja té enllestit el local que acollirà l’Arxiu del Pubillatge de Catalunya, a més dels elements vinculats a la cultura popular i tradicional de la capital de les Garrigues. El local, de 150 metres quadrats de superfície, està situat a l’avinguda Santiago Rusiñol número 44. És propietat del consistori gràcies a un acord de cessió amb Visoren SL que data de l’any 2005, quan l’empresa va comprar el terreny i…\nAlumnes de l’institut Josep Vallverdú de les Borges Blanques, guardonats als mSchools App Awards\nSara Camí, Ioana Cenan, Sergi Pairada i Alícia Sedó, alumnes de 4t d’ESO de l’institut Josep Vallverdú de les Borges Blanques van recollir el passat 5 de juny el premi Mschools App Awards en la categoria de serveis a la comunitat per l’aplicació que han realitzat durant les classes de tecnologia. L’app, que duu el nom d’Elderly, facilita l’atenció mèdica i sanitària a la gent gran recordant-los quan han de prendre la medicació, i fins…\nBicicletada contra la contaminació i les pudors de la firma d’oleàcies de les Borges\nMig centenar de persones van participar el passat 14 de juny en una bicicletada contra la contaminació i les pudors que genera la fàbrica de General d’Olis i Derivats de les Borges Blanques. L’acció reivindicativa estava organitzada per la Plataforma Garrigues per la defensa del Territori, l’associació de defensa del patrimoni natural La Banqueta de Juneda, l’Ateneu Popular Garriguenc i el grup ecologista Ipcena. Reclamaven que la instal·lació compleixi la normativa ambiental i urbanística i…\nDiumenge, 29 Març 2015 19:30\nEnric Mir, escollit per unanimitat per a repetir a l’alcaldia de les Borges Blanques per CiU\nL’Assemblea de CDC de les Borges Blanques ha escollit, per unanimitat, Enric Mir per a optar a la reelecció a l’alcaldia com a candidat de CiU en les properes eleccions municipals. En l’assemblea, celebrada divendres dia 27, on Mir va agraït el suport i la confiança que fa 4 anys que ha tingut per part dels seus companys regidors i de la secció local durant aquest mandat al capdavant de l’Ajuntament de la capital de les Garrigues, va demanar…\nDimarts, 17 Febrer 2015 11:18\nS’incorporen dues noves empreses al CEI de les Borges\nEl Centre d’Empreses Innovadores (CEI) de les Borges Blanques compta des de fa uns dies amb dues noves empreses; Audivio Multimèdia SLU, una productora de serveis audiovisuals, publicitat, disseny gràfic i comunicació 3.0, i Donlove SLU, dedicada l’elaboració de software per a apps i videojocs en versió Android, Iphone i PC. Cada empresa una ocupa un mòdul de 45 metres quadrats, i amb la seva arribada ja són 4 els negocis instal·lats al CEI de…


Dijous s’inaugurava la darrera exposició de ‘L’Aparador’ del Museu Abelló que s’emmarca dins del cicle ‘Fotografia emergent. Fonts & derivacions’ - Mollet a mà\nDijous s’inaugurava la darrera exposició de ‘L’Aparador’ del Museu Abelló que s’emmarca dins del cicle ‘Fotografia emergent. Fonts & derivacions’\nDivendres, 8 de juliol de 2016 | 15:14h\nDijous d’aquesta setmana el Museu Abelló inaugurava una nova intervenció a l’espai de ‘L’Aparador’. Es tracta de ‘Kosmos’, de Marta Bisbal, una reflexió sobre el pas del temps a través de les variacions de la llum, que es podrà veure fins al 13 de novembre.\n‘Kosmos’ és la sisena i darrera intervenció del cicle ‘Fotografia emergent. Fonts & derivacions’ comissariat per Isabel Lázaro. “Amb les diferents intervencions d’aquest cicle, hem fet un viatge per les connexions entre diferents disciplines creatives i la fotografia, per descobrir de quines fonts beu la fotografia que es fa actualment”, expliquen des del Museu.\nPer acabar aquest cicle, Marta Bisbal tracta a ‘Kosmos’ l’essència primigènia de la fotografia, la llum com a principi de la fotografia i com a finalitat en ella mateixa. La inauguració va comptar amb l’exhibició ‘Dansem Kosmos!’, d’Artús Porta, animador de dansa lliure.


El primer dia a Istanbul vam arribar just després de l'hora de dinar, però la burocràcia interminable a l'aeroport, la distància entre l'aeroport i la ciutat i les poques infraestructures per fer el trajecte amb eficàcia, va fer que fins quasi tres hores més tard no deixéssim les maletes a sobre el llit de l'hotel.\nPer sort la nostra agent de viatges ens havia buscat un hotel molt i molt cèntric que ens permetia desplaçar-nos a peu als principals llocs d'interès que cal veure, però com ja començava a fer-se fosc ens vam decidir per passejar pels voltants de la Mesquita Nova i travessar el pont de Gàlata per veure el Bòsfor.\nA la mateixa plaça que comunica la mesquita amb el Basar de les Espècies, que està just al costat, es troben diferents carretons on majoritàriament podreu comprar blat de moro i castanyes i l'olor que desprenen a les brases és absolutament embriagadora.\nDesprés de visitar la mesquita vam enfilar cap al pont de Gàlata on una corrua d'homes ocupen el pont amb tot d'estris casolans per pescar els verats del riu Bòsfor. I és que els molls d'Eminonu i Şehirhatti és on cal apropar-se per tastar l'entrepà més típic de la ciutat.\nAls mateixos molls, just abans d'entrar al pont ja trobem grans parades de venda d'aquests entrepans, en forma de vaixells amb una estètica de parc temàtic, on disposen de taules per poder menjar-los tranquil·lament gaudint d'unes espectaculars vistes sobre el riu. La contrapartida és que aquests establiments estan pleníssims, de locals i visitants.\nDegut a aquesta gran afluència vam decidir tastar un altre dia l'entrepà de verat i travessar el pont tot passejant tranquil·lament. Un cop arribats a l'altra riba, l'asiàtica, ens vam trobar amb el mercat de peix de Karaköy, auster, amb parades senzilles i gènere més que fresc. I just al costat del mercat el carretó d'un home gran amb una gran graella on s'hi feien uns verats que amb l'olor que feien ja estaven venuts.\nI això vam fer, comprar-nos un bon entrepà de verat, amb rodanxes de tomàquet, fulles d'enciams variats, tires de pebrot i un pa de crosta cruixent i molla tova que xuclava més que bé l'amaniment de paprika. Un rajolí de suc de llimona com a únic amaniment del peix és el toc final per a un entrepà espectacular.\nAmb els nostres entrepans ben agafats, baixàvem per seure a la riba del riu i gaudir-los mentre miràvem passar els vaixells turístics i els dels pescadors que faciliten el peix als restaurants de peix situats sota el pont, i ens trobem amb una altra parada on hi venien l'acompanyament perfecte per a l'entrepà, el pilaf. Una barreja d'arròs i cigrons aromatitzada amb pebre i canyella. La proteïna completa i més senzilla i gustosa que he menjat en temps.\nUn sopar de luxe per a la nostra primera nit a Istanbul que ens va costar, al canvi, 2,50 a cadascú.


Josep-Lluís Carod-Rovira - El dur desig de durar | NacióDigital\n«Hi ha un independentisme que un cop toca poder, el poc poder que l’Estat li permet, ja sembla haver aconseguit el seu objectiu: quedar-s’hi»\nper Josep-Lluís Carod-Rovira, 4 de maig de 2022 a les 20:00 |\nSón les nou del vespre quan l’avió, sortit una hora i quart abans de Barcelona, aterra a l’aeroport de l'Alguer, d’on ens duen directament a L’Ulmet (S’Ullumeddu), a sopar, amb una representació d’independentistes sards i corsos, encapçalats pels seus dirigents històrics, Gavino Sale i Jean Guy Talamoni. El restaurant on ens entaulem pertany a un membre de la causa, el mateix que, anys enrere, conduïa una excavadora al capdavant de diverses accions de protesta.\nEs nota que s’esforcen per acollir-nos amb tot d’atencions, mentre la taula allargassada s’omple de plats variats de la cuina popular sarda, generalment forta i d’una consistència notable, impensable per a la modèstia del meu sopar habitual: embotits i formatges, llengua, fetge, porc, senglar, anguila i també albergínia amb tomaca perquè no sigui dit. Tot regat amb un bon vi negre i, com a llevant de taula, un batallador aiguardent, el típic filuferru sard, nom de clar origen català. És ja la una tocada que arribem a l’hotel.\nAl llarg del matí de dissabte, tenim oportunitat de fer una passejada tranquil·la per la ciutat, perdre’ns pels carrerons del nucli històric on destaca un immoble d’stile gotico catalano, fer la despesa obligada en un parell de llibreries i continuar garlant amb uns i altres. La majoria dels edificis antics, d’una presència extraordinària si es beneficiessin d’una rehabilitació a consciència, tenen una pàtina com a decadent que recorda i molt tants casalicis sicilians.\nParlem, tranquil·lament, al llarg d’un dinar de peix, en un indret inesperat, que passa desapercebut a tothom que n’ignori l’existència i que és un oasi agraït d’ombra i de fresca en aquest matí calorós on el sol pica fort i la gent ja sent el goig d’alliberar-se de gecs i mànigues llargues. A la taula del costat, sota del mateix rafal, a l’eixida, un grup de comensals parla en veu alta i posa música a tot drap amb el seu telèfon mòbil, mentre en cantussegen la melodia, s’alcen sovint i s’allunyen una mica per encendre la cigarreta, un cop i un altre.\nÉs a les cinc de la tarda, una hora gens habitual per a nosaltres, que comença l’acte polític, organitzat conjuntament per Indipendentzia Repubrica de Sardigna, Progres i Torra, tres col·lectius independentistes sards en procés d’aproximació i treball conjunt. Més enllà de l’escenari cors, dibuixat per Talamoni, i català, a càrrec de qui signa, són Simone Maulu i Adriano Sollai els que parlen de Sardenya, davant el públic que omple la sala, veritable representació de les diversitats de sigles polítiques i culturals sobiranistes existents en aquest país.\nSardenya, on només tres llengües poden designar els topònims de les diferents poblacions en la forma adient a cada idioma (sard, català i italià), té una població que voreja els 1.700.000 habitants. I anant des del nord, Sàsser, fins al sud, Càller, la capital, hom pot veure camps abandonats i sense conrear, ja que només l’1% del sòl agrícola és cultivat en l’actualitat. Això ajuda a entendre perquè el 84% dels productes agrícoles i el 90% de la carn que s’hi consumeix són d’importació.\nUna cinquantena d’ajuntaments estan adherits a la Corona de Logu, l’organisme que aplega avui els electes municipals d’orientació independentista. Al Parlament, però, la majoria és integrada pel partit tradicional del nacionalisme sard, el Partidu Sardu de Atzione, a què pertany Christian Solinas, el president del govern autònom, guanyador de les eleccions i que fa aliança de govern amb la Lega de Salvini, amb la qual abans havia fet acord electoral. Aquest gest deshonora la seva tradició progressista, antifeixista i independentista, que deu fer remoure a la seva tomba antics dirigents tan respectables com Antoni Simon Mossa, de família algueresa, teoritzador de l’independentisme sard contemporani, procatalà i que parlava, escrivia i editava en la nostra llengua que també era seva.\nA Sardenya, els problemes s’eternitzen sense resoldre’s, als pobles hi ha un dèficit sanitari importantíssim des de pediatria fins a l'atenció bàsica; hi ha projectes que s’arrosseguen un any i un altre pendents de realitzar-se, com la carretera que va de la capital provincial, Sàsser, al principal nucli turístic del nord de l’illa, l’Alguer; el dèficit d’infraestructures és colossal i, les agressions al territori, constants, com la que ara amenaça el conjunt romànic de Sacaggia, una veritable meravella artística i un plaer per a la vista.\nLa decepció amb el poder establert és notable i res no ha demostrat que amb els sardistes pragmàtics al govern les coses hagin canviat a millor. Les limitacions de l’autonomia són una evidència flagrant quotidiana i, per això, molta gent es demana si l’autonomia és una finalitat en ella mateixa, com ara sembla ser-ho, o bé tan sols un mitjà per avançar cap a la independència com es pensava que havia de ser. La sensació de llunyania, deixadesa i abandonament de Roma és absoluta.\nEl sistema electoral per entrar al "Consell Regional de Sardenya", segons la denominació establerta per l’Estatut d’Autonomia de 1948, fixa un 10% dels vots com a condició per accedir-hi, en un llindar discriminatori per als grups independentistes que, en canvi, baixa fins al 4% en aliança amb un partit estatal. D’aquesta manera, amb vora 100.000 vots que puguin treure els independentistes no n’hi ha prou per obtenir un escó, mentre que 4.000 són suficients per tenir un diputat en llista estatal.\nQuan pregunto com és possible que s’accepti aquesta situació i com pot avenir-s’hi el partit històric del sardisme polític, l’amic Talamoni em respon que pels mateixos motius que, a Còrsega, el partit del president cors s’ha instal·lat en la gestió del limitat marge d’autogovern de què disposen, deixant la independència a l’horitzó, ajornant-la sine die, neutralitzats per la funció anestèsica del poc poder que toquen. En un lloc i en un altre, administren el que tenen, com si fossin un partit normal en un país normal, i, el detall no és menor, la majoria dels militants tenen càrrec, és a dir, depenen laboralment del seu suport acrític l'statu quo, sigui com a administratius en un municipi, diputats, assessors, membres del govern o fent de president. I la “premsa amiga”, de les subvencions.\nA 540 quilòmetres de distància de Catalunya, no sabria dir perquè, la situació descrita no em sorprèn gaire, ans al contrari, em resulta familiar. Hi ha un independentisme que un cop toca poder, el poc poder que l’Estat li permet, ja sembla haver aconseguit el seu objectiu: quedar-s’hi i, si pot ser, ampliar-lo en altres àmbits, com el municipal, tant de temps com calgui. Talamoni, que és un home il·lustrat, em resumeix la situació amb un vers de Paul Éluard: "Le dur desir de durer". Deu ser això...\nEl exemple ets tu mateix\nPer Jacob el 6 de maig de 2022 a les 18:08\nLlàstima de “error" de Perpignan... Suposo que t'has empenidit tota la vida... No pel fet, sino perque et van pillar... I això que no havia Pegasud\nPer Nonembé el 5 de maig de 2022 a les 11:36\n... No oblidem que tots aquests polítics acomodats hi són perquè la gent els ha votat... I probablement els tornarà a votat malgrat haver vist el que han fet i, sobretot, el que no han fet.\nPer Silvestre el 5 de maig de 2022 a les 07:51\nPer . el 4 de maig de 2022 a les 22:29\nHi ha una esquerra estupida i un sobiranisme imbècilque cercant els vots de C's han preparat el camí per a VOX.


Actualitat - Pàgina 2 de 3 - Musicop\nTotes les persones que treballem a Musicop compartim unes trobades de formació. El proper 8 de febrer fem la segona sessió del “Compartim”; de nou, hem creat 4 píndoles de formació pensades perquè totes ens sentim representades.\nMusicop al “Fòrum: educació musical al XXI”\nAquest divendres participarem al “Fòrum: educació musical al XXI”, el Fòrum proposarà cada curs una temàtica d’actualitat vinculada al món de l’educació musical o artística, amb l’objectiu de compartir, contrastar i debatre -aprendre, en definitiva- al voltant de les idees i els projectes presentats. La sòcia Laia Serra (Doctora en desenvolupament de projectes artístics comunitaris) participarà en […]\nEl dofí i la lluna – 4 Cordes Les Fonts\nA càrrec del projecte 4 Cordes de l’Escola Les Fonts. A les 17:30h a La Sala d’Argentona.\nApunteu a l’agenda el dia 26 de Maig al Palau de Congressos de Tarragona, per veure “Tralalà i el globus vermell” del projecte 4CORDES de l’Escola Sant Salvador i l’Escola Els Àngels. Aquí teniu el vídeo de l’any passat:\nConcert Ven(t)s a Banda Alpens – Pont Trencat\nA les 12h a ….\nConcert 4 Cordes de les Escoles Mas Maria i Olivera de Cabrils\nConcert a càrrec del alumnes de 5è de les Escoles Mas Maria i Olivera. A les 11:30h a La Fàbrica de Cabrils! Tothom hi està convidat!\nPedagogia als Tallers Musicals d’Avinyó\nDes de Musicop participem als XIV Tallers Musicals d’Avinyó, coorganitzant alguns cursos de didàctica de l’instrument i dels conjunts instrumentals.\nL’EMMM amplia l’àmbit de música comunitària\nMés de 300 alumnes de diferents escoles i instituts de Mataró han participat en el programa de música comunitària que l’EMM ha desenvolupat els darrers mesos. El projecte s’ha desenvolupat al voltant de la rumba, el gospel i la percussió i es va tancar el passat diumenge 29 de maig, al Parc Central de la capital del […]\nTrobades dels projectes comunitaris Musicop\nEls diferents projectes comunitaris de la cooperativa -que s’agrupen sota els noms de ‘Vents a Banda’ i ‘4 Cordes’- han realitzat recentment trobades de treball a les localitats d’Alpens i Cabrils.\nOferta de feina Musicop, sccl\nNecessitem incorporar, pel curs 2016-17, dos professors de trompeta, un de flauta de bec i un de flauta travessera, per a les escoles de músisca del Masnou i Mataró. Ompliu aquest formulari si hi esteu interessats.\nL’Escola Municipal de Música de Mataró ha presentat una nova edició del seu cicle ‘Concerts de primavera’ que omplirà de música tota la ciutat durant el mes d’abril. Feu-li una ullada\nMúsica, territori i cohesió social\nEl passat març va tenir lloc a Mataró la presentació dels documentals sobre els projectes Riborquestra i 4cordes, dirigits respectivament per Dèlia Serra i Guillem Roma. Aquí els teniu! ___ ___


El 7% dels CAP catalans tanquen aquest mes d'agost per les retallades\nL. BONILLA BARCELONA. Actualitzada el 01/08/2011 00:00\nA Catalunya hi ha 1.215 punts d'atenció primària, entre CAP (375) i consultoris locals (840). A partir d'avui, 85 d'aquests ambulatoris, un 7%, tancaran tot el mes a causa del nou horari d'estiu.\nLa intenció és reobrir al setembre tot i que els veïns d'algunes poblacions afectades temen que els tancaments siguin definitius. Tot i que cada estiu els ambulatoris redueixen horaris, aquest cop tanquen centres d'atenció primària que altres estius havien estat oberts. Al Vallès Occidental, per exemple, tanquen onze consultoris i vuit més redueixen horaris.\nAquests canvis han provocat les queixes d'usuaris i dels alcaldes de les poblacions afectades -també de Convergència i Unió- que s'han mobilitzat per impedir-ho. Els veïns del barri de Sant Feliu de l'Hospitalet, per exemple, han ocupat el CAP durant dies, però la pressió ciutadana no ha fet desistir el conseller de Salut, Boi Ruiz, dels seus plans.\nLa conselleria insisteix que aquests canvis, amb els quals pretén estalviar en personal en aquells llocs on durant l'estiu baixen les visites, són temporals i assegura que l'assistència sanitària està garantida en altres centres molt propers. Paral·lelament als canvis d'estiu, ja s'ha començat a aplicar la nova ordenació de les urgències a l'atenció primària. Aquestes mesures seran permanents: 56 CAP tancaran a la nit, 22 anul·len el servei d'urgències i 32 ofereixen la figura del metge a domicili. Segons el conseller Ruiz, molts d'aquests serveis d'urgències només feien una visita de mitjana a la nit, per la qual cosa és "insostenible" mantenir-ho.\nEl govern espanyol reclama per tercer cop a la Generalitat que no retalli en Sanitat


Tech Barcelona i Adigital uneixen esforços perquè l'economia digital generi el 40% del PIB\nMiquel Martí, Pau Solanilla, Lluís Juncà, Maria Mora i César Tello durant la presentació de l'acord.\nTech Barcelona i Adigital uneixen esforços perquè l’economia digital generi el 40% del PIB\nPer Maria Teresa Coca | 23 Feb 2022\nLes dues associacions treballaran conjuntament per incidir en polítiques públiques locals, nacionals i europees que contribueixin a assolir aquest objectiu a Espanya el 2030\nLes associacions del teixit empresarial digital Tech Barcelona i Adigital (Asociación Española de la Economía Digital) han iniciat una col·laboració per unir esforços i contribuir a millorar el pes de l’economia digital al Producte Interior Brut (PIB). El punt de partida és el 22% d’impacte que té l’ecosistema digital en el conjunt del PIB d’Espanya, amb dades de 2020 de l’informe Economia Digital a Espanya, elaborat per Adigital i Boston Consulting Group (BCG). L’objectiu serà doblar-lo, fins a assolir el 40% del PIB, el 2030.\nPer això, les dues entitats treballaran per incidir en polítiques públiques en l’àmbit de la Unió Europea, Espanya, Catalunya i Barcelona, que impulsin la digitalització de l’economia, especialment de les pimes, com a fórmula per incrementar la seva competitivitat, i de l’economia en el seu conjunt. Una altra de les finalitats d’aquesta aliança és compartir dinàmiques de coneixement sobre l’ecosistema emprenedor per acostar-se més a la realitat i deixar de dependre d’estudis i dades elaborades per institucions internacionals.\nEn aquest context, Barcelona, com a hub tecnològic de referència del sud d’Europa, té el posicionament estratègic per liderar la nova economia digital, segons el conseller delegat de Tech Barcelona, Miquel Martí. “En aquest moment resulta rellevant tenir una visió compartida —ha dit en referència a la suma d’esforços amb Adigital i altres actors de l’ecosistema— i ser capaços de decidir quin model de ciutat i de país volem per d’aquí a deu anys. El que fem ara condicionarà allò que tindrem”, ha assegurat.\nEl conseller delegat de Tech Barcelona, Miquel Martí, amb Pau Solanilla, comissionat de Promoció de la ciutat de l’Ajuntament de Barcelona.\nUn dels primers propòsits serà dotar l’ecosistema emprenedor i el teixit empresarial “d’una regulació intel·ligent que promogui la innovació”, va concretar el director general d’Adigital, César Tello. Per això és imprescindible que el marc regulador sigui favorable a l’emprenedoria i, en aquest sentit, les entitats han elaborat —juntament amb Foment del Treball— una sèrie d’esmenes al projecte de Llei de Startups que ha aprovat el Govern central. “Establir un marc regulatori que permeti competir i establir les bases del creixement a les empreses consolidades i emergents en igualtat de condicions” amb la indústria de la resta d’Europa és condició sine qua non per evolucionar i estendre la indústria 4.0, va explicar la directora general d’Innovació de Foment del Treball, Maria Mora.\nEl director general d’Adigital justifica que “una economia digitalitzada és una economia més resilient”, com ha quedat demostrat durant la covid. Segons l’informe Economia Digital a Espanya, els sectors digitals han sortejat millor les conseqüències de la pandèmia i s’ha accelerat la digitalització. Així, l’impacte directe de l’economia digital sobre el PIB es va situar el 2020 en el 10,9% —un percentatge que s’aproxima a la mitjana dels països més avançats de la Unió Europea—, davant del 9% del 2019, amb un ritme de creixement molt superior al de 0,9 punts registrat en els exercicis anteriors.\nUn dels primers propòsits serà dotar l’ecosistema emprenedor i el teixit empresarial d’una regulació intel·ligent que promogui la innovació\nL’acord entre Tech Barcelona i Adigital s’ha presentat a Barcelona i ha comptat amb la participació de Lluís Juncà, director general d’Innovació i Emprenedoria de la Generalitat; Pau Solanilla, comissionat de Promoció de la ciutat de l’Ajuntament de Barcelona; Maria Mora, directora general d’Innovació de Foment del Treball; César Tello, director general d’Adigital, i Miquel Martí, conseller delegat de Tech Barcelona.\nCésar Tello, director general d’Adigital.\nWallbox capta 33 milions per impulsar la seva expansió i duplicar plantilla\nAmb els recursos obtinguts, la companyia barcelonina també preveu desenvolupar...\nDecotherapy, interiorisme claus en mà i a preus assequibles\nEl marketplace ideat a Barcelona per Gràcia Cardona obre una...


27/10/2014 – INTERSINDICAL – CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nArchives for 27/10/2014\nEl Brasil de Lula segueix endavant\n@csc 27/10/2014 El Brasil de Lula segueix endavant2019-04-26T21:56:49+01:00 Internacional\nImatge: Partit del Treballador del Brasil (PT) La candidata del Partit dels Treballadors (PT) Dilma Rousseff, ha estat reescollida Presidenta de la República del Brasil en segona volta. Per quarta vegada consecutiva, el Partit dels Treballadors -PT- guanya les eleccions presidencials a Brasil (amb 51,45% dels vots) que, també per quarta vegada, s'han convertit en un plebiscit entre candidats del PT i del PSDB (Partit de la Social Democràcia Brasilera, el partit de Fernando Henrique Cardoso). Aquest cop la campanya tingué avanços i reculades, especialment des de mitjan agost fins a la segona volta, a finas d'octubre, i va acabar amb la decisió dels brasilers de seguir amb el camí iniciat en 2003 amb el primer govern de Lula. En l'enfrontament entre el model neoliberal de l'oposició i la via de sortida del neoliberalisme del govern, per quarta vegada els brasilers han reafirmat el camí que Lula va començar. Seran almenys 16 anys seguits de governs del PT, el període més llarg de continuïtat d'un partit al govern, en període democràtic a Brasil. Lula deia que era millor guanyar en segona volta, perquè en la contraposició de dos projectes, les alternatives i les seves diferències queden més clares. I així…\nLa Secció sindical de la CSC al Banc Sabadell denuncia alarmant empitjorament de les condicions laborals a l’entitat\n@csc 27/10/2014 La Secció sindical de la CSC al Banc Sabadell denuncia alarmant empitjorament de les condicions laborals a l’entitat2014-10-27T10:50:17+01:00 Acció Sindical\nLa Secció sindical de la CSC al Banc Sabadell compta amb 700 afiliats/des En un contundent comunicat tramés a la direcció de l'entitat i al conjunt de la plantilla, la Secció sindical de la CSC al Grup Banc Sabadell denuncia que "la manca extrema de personal està arribant a límits insostenibles". Així mateix constata altres factors que han empitjorat de manera alarmant les condicions laborals: manca de personal, subocupació de les oficines, perllongaments de jornada irregulars, etc. Reproduïm íntegre el comunicat: Els empleats de Banc Sabadell estem vivint una situació alarmant. La manca extrema de personal està arribant a límits insostenibles. Estem constatant autèntiques barbaritats, com ara oficines amb tan sols 1 empleat fent totes les tasques sense poder anar ni a esmorzar. Les absències d'empleats, en moltes ocasions, no s'estan cobrint ni amb ETTs, agreujant encara mes la situació. Això suposa una càrrega de treball tan gran que mai arribes a fer net tot i treballant hores i hores. El perllongament de jornada és un frau a la Seguretat Social , a la teva butxaca i a la teva salut. Malgrat que siguis tècnic o cobris voluntari no tens cap obligació de fer més hores de les que marca…\n#taldiacomavui de fa 100 anys era assassinat l'advocat laboralista Francesc Layret, un dels impulsors del partit Republicà Català. Va morir quan sortia de casa per anar a defensar Lluís Companys i el Noi del Sucre, que eren presos a la Model. 👉 http://sapiens.cat/preguntes-i-respostes/qui-va-morir-quan-anava-a-defensar-companys-i-el-noi-del-sucre_17747_102.html


Menú Degustació - Tardor en Sant Martí - Sant Martí Restaurant\nMenú Degustació – Tardor en Sant Martí\n24 octubre, 2018\tIn\tEsdeveniments noticies\nLa tardor és la temporada ideal per a la malenconia, passejar sobre catifes de fulles seques i veure com els dies s’afanyen a acabar-se. Per sort en Sant Martí hem volgut recol·lectar el millor de la tardor i portar-te’l a la taula en format de menú degustació especial Fongs i bolets.\nEl nostre menú degustació inclou les millors receptes per a cuinar amb bolets; receptes úniques que només podràs provar si reserves la teva taula per al pròxim 26 d’Octubre de 2018.\nNostra vetllada dóna començament amb una broqueta de bolets frescos amb oli d’herbes aromàtiques. Un aperitiu ideal per a començar a assaborir els millors bolets dels boscos de Catalunya.\nProcedirem amb un carpaccio de ceps, un tall perfecte i fi elaborat pels nostres xefs; amanit amb vinagreta de mel, Mòdena i pinyons. També ens delectarem amb un escabetx de rossinyols i fongs, elaborat en la nostra cuina amb la recepta tradicional; presentat en format d’amanida tèbia.\nPer als plats principals hem optat pel nostre, ja premiat, arròs melós de bolets. També una carrillera de vedella guisada en vi negre i a foc lent acompanyada d’un tartar de xampinyons i tocineta.\nAcabarem el nostre sopar degustació amb unes delicades postres inspirades en els fruits de tardor.\nEstem desitjant que vinguis a delectar-te amb aquest menú degustació de bolets especial tardor, una cita única per al divendres 26 d’Octubre a les 21:00h.\nEl nostre menú vindrà acompanyat amb el vi negre El Veïnat, la primera varietat D.O Montsantde Vinyes Singulars, realitzat únicament amb raïm Garnatxa, despalillada i reposada en barrica de roure 6 mesos. Vi lleuger en boca amb notes sucoses en paladar i aroma amb notes fresques a fruits vermells i criança.\nTots els nostres productes són frescos i de proximitat, afavorint l’agricultura local; apostem per una cuina de mercat que posiciona el nostre restaurant com un dels millors restaurants de Barcelona.\nReserva la teva cita amb els millors plats de Tardor.


Allò que han fet les empreses en el passat, si té gravetat i queda a la llum pública, pot afectar-ne la reputació actual i pot romandre per sempre com una llosa en la seva imatge.\nEncara que no tingui cap relació directa amb els actuals gestors és evident que queda un lligam amb la imatge, i sí que pot haver-hi encara un lligam més directe amb la propietat en el cas que les il·legalitats comeses haguessin estat font de beneficis llegats als successors.\nCom a temes centrals trobem l'esclavitud, el col·laboracionisme amb feixismes o l'holocaust jueu... De vegades la situació pot ser més punyent si el resultat es fa evident encara avui. Per exemple, sabeu que hi ha un complex d'edificis que pertany a l'Armada dels EUA a Coronado amb la forma de l'esvàstica? No se'n parlava, formava part del passat... fins que Google Earth ho ha captat, les organitzacions jueves han posat el crit al cel i ara l'Armada haurà de destinar 600.000 dòlars per fer reformes estructurals per tal d'esborrar-la canviant-ne la forma.\nEl Congrés va sentir ahir mateix unes paraules del diputat Tardà amb què amenaçava de dir noms d'empreses que van fer fortunes amb republicans esclaus:\n"De hecho, ustedes no pretenden cuestionar la actividad de los caciques expropiadores de empresas que todavía hoy —se lo voy a repetir: empresas que todavía hoy— cotizan en la Bolsa de Nueva York. Y usted sabe qué empresas son y conoce los nombres de algunos grandes accionistas que amasaron grandes fortunas con los esclavos. ¿Sabe a quién me refiero? Me refiero a todos los republicanos esclavos de estas empresas. Hablamos de explotadores, torturadores, asesinos, etcétera. Llegará un día que podamos dar nombres. No es el momento. Nosotros no los callaremos".\nEns pot sonar a 'política' però de vegades, quan hi ha unanimitat de punts de vista entre forces polítiques i sobretot la societat civil, aquestes ombres del passat es poden transformar en mesures i 'polítiques públiques', com va passar fa un parell d'anys a Chicago, on l'ajuntament obliga els subcontractistes a informar de possible relació amb l'esclavitud en el passat:\n"JP Morgan reconeix que els seus predecessors van utilitzar esclaus negres com avals entre 1831 i 1865 i demana disculpes. El banc d'inversió nord-americana JP Morgan ha reconegut que entre 1831 i 1865 les seves entitats predecessores van utilitzar esclaus negres com a avals, contribuint d'aquesta forma a 'una institució brutal' per la qual ara s'ha disculpat".\nL'anunci realitzat pel banc respon a la nova obligatorietat imposada per la ciutat de Chicago a les empreses amb les quals contracta serveis municipals, que han d'informar sobre possibles relacions amb l'esclavitud en el passat.\nSegurament estarem d'acord que no seria adequat una acció pensada per 'fer net' des de la coerció però les empreses poden fer, voluntàriament, un acte de constricció per demanar excuses, per compensar d'alguna manera part del mal causat, i per llançar un missatge ètic i pedagògic a la població. I això sí que és una mostra de responsabilitat social. Segurament, anys després del que pugui haver passat, el més important és el valor moral i exemplaritzant de l'acció de disculpes.\nPer exemple, una companyia ferroviària holandesa va demanar disculpes fa dos anys per haver transportat jueus cap als camps de concentració nazis. També l'església francesa va demanar disculpes públiques als jueus. I trobaríem altres casos... I també contra-casos, com quan la institució de la monarquia espanyola no tan sols no es va disculpar sinó que va afirmar que, al llarg de la història, el castellà mai no havia estat una llengua d'imposició, sense que pugui servir d'excusa transmetre la interpretació que les seves paraules eren el discurs que ve redactat pel govern de torn.\nLes grans empreses espanyoles líders a Amèrica Llatina també han de netejar una imatge negativa que ha vingut donada per la manera i la prepotència com al llarg del darrer decenni han actuat i s'han comportat en aquell continent. Totes elles fan ús de la Responsabilitat Social per millorar la seva reputació i obtenir una millor legitimitat social per operar. Seguint amb les reflexions fetes, encara que sobre accions d'una gravetat incomparable, seria bo que les empreses s'acostumessin a acceptar públicament els errors i plantejar mesures de reparació.\nLa Responsabilitat Social 'políticament correcta' hauria de construir-se sobre el reconeixement de les accions mal fetes, ja que altrament pot semblar que és una manera indigna de millorar merament una imatge malmesa per un mal comportament corporatiu no reconegut i per tant potser no prou assumit.\nCrec que toca fer reflexions d'aquestes perquè sinó podem anar cap a una aplicació asèptica de la RSE que sigui un maquillatge damunt un llegat fosc. Aquesta RSE no tindria mai prou credibilitat pública i, segurament, els encarregats d'aplicar-la tampoc ho farien amb prou convicció, els valors i l'autenticitat que caldria.\nAvui l'autenticitat és un valor preuat i cercat! Finalment, doncs, si algunes empreses fessin valer aquesta exemplaritat, potser també els Estats i tota mena d'organitzacions se sentirien compel·lides a actuar similarment. Tenim alguna disculpa històrica a demanar des de l'ONG?\n· A qui li interessa parlar de Territoris Socialment Responsables? de Josep Maria Canyelles\n· La responsabilitat social de l'empresa com a procés de Josep M. Lozano Soler\nArticle Josep Maria Canyelles publicat a Xarxanet\nEtiquetes de comentaris: articles, males pràctiques, transparència


EL BLOG DEL TEMPS: d’abril 2011\nT.A.M. a Barcelona (29-04-2011)\nTxernòbil, 25 anys després\nResum: de l'1 al 15 d'abril de 2011\nT.A.M. a Bracelona (21-04-2011)\nEmbassament catalans (18-04-2011)\nT.A.M. a Barcelona (15-04-2011)\nAugment dels dies de pluja a la Península Ibèrica\nNou concurs de TV: Temps al temps\nResum: del 16 al 31 de març 2011\nT.A.M. a Barcelona (08-04-2011)\nCàlid inici del mes d'abril\nResum meteorològic Març 2011\nT.A.M. a Barcelona (01-04-2011)\nEstat del cel: 5/8 (Cu, Sc, As)\nObservacions: Nou increment (+0,7ºC) de la temperatura de l'aigua del mar al llarg de les últimes 8 jornades. Domini del marejol, amb vent del sector de llevant. Transparència regular de l'aigua. Cel mig cobert, amb domini dels núvols de tipus baix.\nDe vegades la història es repeteix. Mentre la comunitat internacional segueix pendent dels diversos esdeveniments que estan tenint lloc al Japó, avui es compleixen 25 anys de la catàstrofe nuclear de Txernòbil. Un accident que fins ara es posava com a exemple del perill de l’energia nuclear i per a il·lustrar que la proliferació d’aquestes centrals productores d’energia no és la solució vers un món més sostenible. Un quart de segle després, el desastre de Txernòbil encara persisteix i es mantindrà al llarg del temps. Actualment continuen les feines de construcció del nou sarcòfag per a aïllar el combustible nuclear (plutoni i americi) que encara hi ha a l'interior del reactor. Aquesta tampoc serà la solució definitiva, ja que els materials radioactius seguiran sent una amenaça durant milers d'anys.\nL’explosió del reactor número quatre va tenir lloc a la 1 h i 23 min de la matinada del 26 d’abril de 1986, i fins el 6 de maig es va anar alliberant radioactivitat a l’atmosfera. El núvol radioactiu, altament tòxic, va tenir un abast de fins a 1.200 quilòmetres al voltant de la central nuclear, impregnant més de 160.000 quilòmetres quadrats de terreny amb material radioactiu. Les condicions meteorològiques van jugar un paper clau en aquesta situació ja que, malahuradament, el vent es va encarregar d'estendre la radiació per mitja Europa. Els mapes del temps d'aquelles dates així ens ho confirmen:\n26 d'abril de 1986:\nUn fort anticicló, amb una pressió atmosfèrica superior als 1.030 hPa en el seu centre, impulsava vents des del mar Caspi cap a Escandinàvia, passant per sobre d'Ucraïna.\n27 d'abril de 1986:\nUn dia més tard, la radiació es va detectar en una central nuclear de Suècia, situada a més de 1.000 quilòmetres de distància. L'anticicló, estenent el seu radi d'acció, seguia impulsant vents cap a latituds més septentrionals.\n30 d'abril - 1 de maig de 1986:\nL'anticicló de les Açores va entrar en joc, llançant una dorsal cap a l'Europa més occidental. La presència d'una baixa sobre la península d'Anatòlia va crear un passadís on els vents circulaven ara cap l'oest. A l'endemà, aquesta circulació cap a l'oest es va reforçar com a conseqüència d'un segon nucli de l'anticicló sobre Alemanya, Països Baixos i França, formant un pont anticiclònic.\n3 de maig de 1986:\nEl nucli secundari de l'anticicló de les Açores es va desplacar cap al sud dels països nòrdics, fent que els vents giressin cap a component sud, estenent la radiació cap a nous territoris.\n6 de maig de 1986:\nDesprés de 10 dies, l'incendi va ser extingit, havent alliberat a l'atmosfera unes 8 tones de material radioactiu. El mapa d'aquell dia ens mostra una dorsal anticiclònica sobre els països bàltics i Ucraïna, impulsant vents des de Sibèria cap l'Europa de l'est.\n13 de maig de 1986:\nEn dies posteriors, les altes pressions van dominar sobre l'àrea més pròxima a la central nuclear. L'escàs gradient de pressió va permetre que les partícules radioactives s'anessin dipositant sobre el terreny, contaminant-lo de per vida. Les primeres pluges posteriors a l'explosió van accentuar aquesta contaminació, ja que la radioactivitat va infiltar-se en el sòl.\nUna verdadera catàstrofe ecològica i també humana. Centenars de persones van perdre la vida, i molts milers han patit i pateixen malformacions i càncers, com per exemple el de tiròides, que va augmentar en un 1.500%.\nAra caldrà veure quines seran les conseqüències del recent accident nuclear de la central Fukushima I. Serà un punt d’inflexió en l’ús de l’energia nuclear per a finalitats pacífiques? El debat està servit.\nPublicat per Diego Lázaro a les 1:23 , 0 comentarios\nForça del vent: 4 - 6\nEstat del cel: 5/8 (Ac, Sc, As)\nObservacions: Al llarg de les últimes 6 jornades, la temperatura de l'aigua del mar ha experimentat un lleuger ascens (+0,4ºC). Notable alteració de l'estat de la mar, amb forta maror i mar de fons de l'est. Vent de llevant, entre moderat i fort. A la platja oneja la bandera groga. Cel mig ennuvolat, amb intervals de núvols mitjos i baixos.\nDurant aquest mes d'abril, a diferència del mes anterior, les precipitacions estan sent molt minses a gran part de Catalunya. Per sort, els embassaments de les conques internes estan gairebé plens, ja que actualment el volum d'aigua acumulat és del 94%. Ara fa un any, la reserva d'aigua era inferior, concretament del 79%. La primavera avança i, encara que no plogui, el desgel de la neu caiguda al Pirineu segueix aportant aigua als pantans de rius com ara el Ter i el Llobregat. Així doncs, enguany no caldrà patir per la reserva hídrica durant l'època estival.\nEstat dels embassaments de les Conques Internes Catalanes (15-04-2011)\nObservacions: Marcat ascens (+0,8ºC) de la temperatura de l'aigua del mar al llarg de la darrera setmana. Maror generalitzada, amb una bona transparència de l'aigua. Vent moderat de llevant, que comportava un ambient bastant fresc. Cel pràcticament serè.\nAvui, TV3 ha realitzat una gravació d'aquesta observació.\nQuan es parla del canvi climàtic i s’analitzen els futurs escenaris, en tots ells sembla que la temperatura experimentarà un ascens, en menor o major grau segons la interacció d’altres variables.\nPerò en relació a les precipitacions apareixen incerteses, depenent de la regió del planeta i de l’escenari escollit. En línies generals, una pujada de la temperatura podria comportar un augment de les sequeres però, a la vegada, també un increment de les precipitacions com a conseqüència d’una major evaporació.\nEn definitiva, no sabem que passarà amb les precipitacions durant les pròximes dècades però sí podem conèixer com s’han comportat en el passat més recent. Un equip d'investigadors, dirigit per la Universitat d'Extremadura, ha analitzat per primera vegada la freqüència de les precipitacions en tota la Península Ibèrica de 1903 a 2003. L'estudi, que ha utilitzat dades de precipitació diària en 27 estacions d'Espanya i Portugal, proporciona la primera avaluació a llarg termini dels canvis de la pluja en la Península Ibèrica.\nEls resultats demostren que al llarg del segle XX el nombre de dies de pluja ha augmentat, tret de la zona del golf de Cadis i l'oest de Portugal. No obstant, les pluges són cada vegada menys intenses, excepte en aquestes dues zones.\nL'estudi, que s'ha publicat al Journal of Geophysical Research-Atmospheres, recull sèries homogènies de precipitació al llarg del segle XX de forma global en tota la Península Ibèrica. L'equip d'investigació va avaluar les tendències en el nombre de dies de pluja estacional, els màxims i mitjanes estacionals de durada de períodes secs i la proporció estacional de cada categoria de pluja (total, lleugera, moderada, intensa i molt intensa).\nLa durada màxima de períodes secs disminueïx per a la major part d'observatoris sobre la Península al llarg de l'any, amb les mateixes excepcions de la zona occidental de Portugal i el golf de Cadis, on estan augmentant. Com a conseqüència, els esdeveniments plujosos estan cada vegada menys espaiats en la Península.\nEls científics van dividir les dades en dos subperíodes: de 1903 a 1953, i de 1954 a 2003 per a analitzar amb més detall el comportament de les tendències. En el primer subperíode, els investigadors van observar una disminució gairebé generalitzada del nombre de dies de pluja a la tardor per a totes les categories de precipitació. Per al segon subperíode (1954-2003), van trobar un patró de comportament oposat: un augment del nombre de dies de pluja a la tardor per a totes les categories de precipitació, sobretot per a la total i lleugera. A la primavera, el nombre de dies de pluja va augmentar sobretot per a les categories de pluja total, moderada i intensa per al primer subperíode. Per al segon disminuïa lleument. A l'hivern, aquesta disminució era més clara.\nEls investigadors assenyalen que analitzar un període llarg ajuda a veure el comportament de la pluja al llarg del segle. Però si s'analitzen subperíodes més petits dintre del període complet, es poden trobar comportaments contraris al global.\nCita bibliogràfica: Gallego, M.C.; Trigo, R.M.; Vaquero, J.M.; Brunet, M.; García, J.A.; Sigro, J.; Valente, M.A. “Trends in frequency indices of daily precipitation over the Iberian Peninsula during the last century” Journal of Geophysical Research-Atmospheres 116: D02109, 21 de gener de 2011.\nFont d'informació: SINC, Google Images i elaboració pròpia\nA la Xarxa de Televisions Locals estrenen avui, dimarts 12 d'abril, Temps al temps, un concurs per posar a l'abast dels telespectadors el món de la meteorologia. Els actors Rafel Faixedes i Carles Xuriguera, exmembres de la companyia Teatre de Guerrilla, presenten aquest nou concurs. També contaran amb la col·laboració del naturalista Martí Boada i el meteoròleg Jordi Pons.\nTemps al temps tindrà en paral·lel un concurs a Facebook, on els telespectadors podran participar activament enviant les seves millors fotos sobre fenòmens meteorològics.\nEl programa es podrà veure els dimarts a les 7 de la tarda a l'XTVL i, sempre que es vulgui, a: http://www.xiptv.cat/tempsaltemps.\nMés informació: XTVL\nObservacions: Durant la darrera setmana, la temperatura de l'aigua del mar ha experimentat un sensible ascens (+0,6ºC), superant el llindar dels 15ºC. Situació marítima dominada pel marejol, amb una molt bona transparència de l'aigua. Vent fluix del sector de garbí. Ambient càlid, amb absència de nuvolositat.\nPublicat per Diego Lázaro a les 17:48 , 0 comentarios\nEl mes d'abril ha començat amb temps estable, fruit del domini de les altes pressions. Poc a poc, l'arribada d'una massa d'aire més càlida en alçada ha afavorit l'ascens de les temperatures. Durant les últimes jornades, temperatures màximes de 20ºC a 25ºC han estat freqüents a molts observatoris. Inclús, en zones de l'interior del país s'ha superat aquest llindar, amb uns valors més propis de finals de maig que no pas d'aquesta època de l'any.\nAhir al matí, a la costa central van aparèixer diversos bancs de boira que van afectar a uns quants centenars de metres de terra ferma, els més propers al mar. Aquesta formació de boires a la façana litoral és típica de la primavera, producte del contacte de l'aire càlid en alçada amb el fresc mar Mediterrani. Des del satèl·lit Terra de la NASA, situat a uns 700 quilòmetres d'altura, les boires es veien així:\nDurant una bona estona, la boira va cobrir alguns barris de la ciutat comtal. Les següents fotografies van ser realitzades des de la platja de la Barceloneta. Les conegudes "torres" de la Vila Olímpica van desaparèixer, i la visibilitat mar endins era molt reduïda.\nDurant els propers dies seguirem amb un temps similar. El sol s'imposarà a gran part de Catalunya. En punts del litoral es podran mantenir les boirines i bancs de boira, provocant una reducció de la visibilitat i un ambient fresc i humit. A l'interior, les temperatures tendiran a l'alça, tocant sostre entre divendres i dissabte. A les zones tradicionalment més càlides del país es podran assolir valors de fins a 30ºC. A partir de diumenge, el mercuri dels termòmetres recularà i augmentaran els intervals de núvols.\nFont imatges: Elaboració pròpia / Wetterzentrale / NASA\nResum Març 2011 al barri de Sants de Barcelona.\nTemperatura mitjana mensual (aritmètica): 13,8ºC\nTemperatura mitjana mensual (permanent): 13,5ºC\nTemperatura mínima mensual: 6,8ºC (dia 3)\nTemperatura màxima mensual: 20,7ºC (dia 17)\nTemperatura màxima de mínimes diàries: 13,9ºC (dia 29)\nTemperatura mínima de màximes diàries: 10,4ºC (dia 3)\nOscil·lació màxima diària: 8,7ºC (dies 5 i 18)\nHumitat relativa mínima mensual: 32% (dia 1)\nHumitat relativa màxima mensual: 98% (dies 12 i 13)\nOscil·lació màxima diària: 43% (dia 17)\nOscil·lació mínima diària: 7% (dia 15)\nPressió atmosfèrica mitjana mensual: 1021,0 hPa\nPressió atmosfèrica mínima mensual: 1000,0 hPa (dia 13)\nPressió atmosfèrica màxima mensual: 1035,0 hPa (dia 24)\nOscil·lació màxima diària: 15,3 hPa (dia 12)\nOscil·lació mínima diària: 2,1 hPa (dia 23)\nPrecipitació mensual: 175,9 mm\nPrecipitació màxima en 24 hores: 70,0 mm (dia 12)\nPrecipitació total anual: 224,5 mm\nObservacions: Al llarg de la darrera setmana, la temperatura de l'aigua del mar ha experimentat un marcat ascens (+1,2ºC). Marejol generalitzat i bona transparència de l'aigua. Vent feble de garbí. Cel poc ennuvolat.


Dra. María Antonia García Sastre - Contacta amb el personal de la UIB - Universitat de les Illes Balears\nDra. María Antonia García Sastre\n971 171337971171337 (1337)\nDespatx DB016Planta baixaGaspar Melchor de Jovellanos\nNascuda a Palma de Mallorca (1966). Professora Titular d'Universitat en el Departament d'Economia i Empresa de la Universitat de les Illes Balears. Llicenciada en Ciències Econòmiques i Empresarials (1989). Master of Business Administration (MBA). Middlesex Polytecnhic Business School, Londres.(1990). Doctora en Ciències Econòmiques i Empresarials (1998). Master en noves tecnologies aplicades a la gestió integral de l'empresa: SAP R/3. (1999).\nExperiència docent en estudis de llicenciatura, grau i postgrau de la UIB i en altres universitats. Les assignatures impartides han estat Màrqueting I, Màrqueting II, Direcció comercial II, Màrqueting Financer Màrqueting de Food and Beverage, en la Facultat d'Economia i Empresa, a l'Escola d'Empresarials, a l'Escola de Turisme i a l'Escola de Hotelería dels *Illes Balears. També ha dictat cursos de doctorat en les Universitats de Brasil i Argentina.\nRecerca: les seves línies de recerca se centren en els nous productes turístics i la competitivitat i innovació del sector així com el camp de l'excel·lència educativa. Ha publicat en diverses revistes d'àmbit nacional i internacional i diversos capítols de llibres. És membre del Grup de Recerca Competitiu 4MAC Recerca turística i educativa i ha col·laborat en diversos projectes de recerca tant d'àmbit nacional com a internacional.\nActualment està dirigint una tesi doctoral i el curs de Postgrau Màrqueting Digital i Community Management.\n21219 - Direcció Comercial II. Grau d'Administració d'Empreses a Eivissa.\n21219 - Direcció Comercial II. Grau d'Administració d'Empreses a Menorca.\n21219 - Direcció Comercial II. Grau d'Administració d'Empreses a Mallorca.\n21219 - Direcció Comercial II. Doble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Dret (Pla 2013) a Mallorca.\n20517 - Intermediació Turística. Doble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Turisme a Mallorca.\n20517 - Intermediació Turística. Doble titulació: grau d'Economia i grau de Turisme a Mallorca.\n20517 - Intermediació Turística. Grau de Turisme a Mallorca.\n21230 - Màrqueting Financer. Grau d'Administració d'Empreses a Eivissa.\n21230 - Màrqueting Financer. Grau d'Administració d'Empreses a Mallorca.\n21230 - Màrqueting Financer. Doble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Dret (Pla 2013) a Mallorca.\n21230 - Màrqueting Financer. Doble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Turisme a Mallorca.\n20509 - Màrqueting Turístic I. Doble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Turisme a Mallorca.\n20509 - Màrqueting Turístic I. Doble titulació: grau d'Economia i grau de Turisme a Mallorca.\n20509 - Màrqueting Turístic I. Grau de Turisme a Menorca.\n20509 - Màrqueting Turístic I. Grau de Turisme a Mallorca.\n20509 - Màrqueting Turístic I\nDoble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Turisme2020-21\nDoble titulació: grau d'Economia i grau de Turisme2020-21\nDoble titulació: grau d'Economia i grau de Turisme (Pla 2015)2016-17\nGrau de Turisme2016-17, 2017-18, 2018-19, 2019-20, 2020-21\n20517 - Intermediació Turística\nDoble titulació: grau d'Economia i grau de Turisme (Pla 2015)2020-21\nGrau de Turisme2020-21\nGrau de Turisme2016-17, 2017-18, 2018-19\n21219 - Direcció Comercial II\nDoble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Dret (Pla 2013)2020-21\nGrau d'Administració d'Empreses2016-17, 2017-18, 2018-19, 2019-20, 2020-21\n21230 - Màrqueting Financer\nDoble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Dret2016-17, 2017-18, 2018-19\nDoble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Dret (Pla 2013)2019-20, 2020-21\nDoble titulació: grau d'Administració d'Empreses i grau de Turisme2019-20, 2020-21\nGrup de recerca en Turisme, Xarxes i Màrqueting (TURNETMK) Membre


BM4 | Bàsquet Manyanet Reus\nArxiu de la categoria: BM4\nPUIGCERVER vs BM4\nDissabte els benjamins de 4rt van jugar a l’escola Puigcerver. Sabíem que seria un partit complicat però vam saber donar la cara els quatre quarts. Vam defensar, vam robar pilotes, vam agafar rebots (i això que els nois de l’altre equip ens treien un cap!). Va ser un partit complicat, però en comptes de baixar els braços vam saber donar-li la volta i convertir-ho en un aprenentatge. Som conscients que en aquest nou grup no ens serà tan fàcil aconseguir guanyar partits sense massa dificultats, i ser-ne conscients ens facilita molt la feina ja que treballem molt més i molt millor. Estem molt contents de la feina que vam fer dissabte i que fem als entrenaments, seguim!\nBMV vs REUS DEPORTIU\nDissabte el benjamí masculí verd va jugar contra el Reus Deportiu. No va ser un partit com el que estàvem acostumats fins ara; fins al moment no havíem tingut moltes dificultats per fer cistelles i tenir la pilota però en aquest partit va ser diferent. Els nois del Reus ens van defensar amb moltes ganes de manera que ens costava votar i aixecar el cap per poder-la passar i, a més a més, vam estar un pel desconcentrats a l’hora de defensar cosa que va facilitar que el rival fes cistelles. Hem de seguir treballant i hem d’aprendre amb partits com aquest. Estem treballant molt als entrenaments i estem segurs que tota la feina donarà els seus fruits. Seguim!\nPLOMS vs BMV\nDissabte el benjamí masculí verd vam jugar al pavelló del Ploms.\nEra el primer partit després de moltes setmanes i, per tant, vam anar a jugar amb les mateixes i inclòs més ganes que si fos el primer partit de la temporada.\nAquestes ganes es van veure reflectides a pista. Va ser un partit més complicat en comparació als que estàvem acostumats fins ara i vam lluitar moltíssim. Queden moltes coses a millorar però aquest equip porta demostrant tota la temporada que sempre vol més, per tant ens és molt fàcil treballar entrenament a entrenament per assolir els objectius plantejats.


González Ortea preveu una bona ocupació fins mitjan octubre\n17 maig 2021 22:44\nV.Campins | 03 setembre 1998\nEl conseller de Turisme, José María González Ortea, afirmà ahir que les previsions turístiques «són enormement optimistes fins mitjan octubre» i com a mostra de la bona temporada que es viu reiterà l'elevada ocupació que es registra aquesta setmana a les Balears, d'un 92'4 per cent.\nGonzález Ortea afegí que les estimacions de la despesa turística també són bones i indiquen que ha augmentat per sobre de l'IPC, inclòs el que es gasta al sector de la restauració.\nEn aquest sentit, es referí a l'informe elaborat per l'Associació de Restauració de Mallorca en què s'indicava que un 90 per cent dels professionals del sector consideraven que aquesta temporada és pitjor que la de l'any passat i apuntà que es tracta d'una «impressió» a partir d'un sondeig, no d'una enquesta, i repetí que la despesa serà superior també en aquest sector.\nEl conseller de Turisme recordà la bona evolució de la despesa turística l'any passat, en què s'incrementà prop d'un 4 per cent, per sobre, per tant, de la inflació.\nPel que fa a la possible incidència del reajustament econòmic de països com la Gran Bretanya o Alemanya, el principals mercats emissors de turisme vacacional cap a les Balears, José Ma. González Ortea apuntà que no té informació que s'hagi produït cap recessió en les vendes per a l'any vinent i assegurà que no ha observat símptomes de preocupació en el sector davant un possible efecte negatiu en l'activitat turística de les Illes.


La restauradora insisteix que la imatgeria de la Patum està «en risc» i «en situació límit» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa restauradora insisteix que la imatgeria de la Patum està «en risc» i «en situació límit»\nLes humitats han malmès material de l'estructura dels elements patumaires i obligaran a fer una restauració específica\nDegoters a la sala de la Casa de la patum a l'abril del 2018 ARXUI PARTICULAR\nDegoters a la sala de la Casa de la patum a l'abril del 2018\nAlerta màxima. La imatgeria més que centenària de la Patum està «en risc» i «en una situació límit» a causa de la degradació que ha patit i pateix per culpa de les elevades humitats per capil·laritat i infiltració que hi ha a la Casa de la Patum, on es guarda des de l'any 2007. Així ho ha assegurat a Regió7 Gemma Rodríguez, conservadora i restauradora de la comparseria des de l'any 2010, que ha fet una crida als responsables municipals i del Patronat de la Patum, òrgan responsable de la conservació de la festa, perquè actuïn de forma decidida per evitar que aquest valuós patrimoni patumaire pateixi danys irreversibles, i es pugui guardar i conservar en condicions òptimes en un immoble adequat. I també que els materials que hi ha restaurats es puguin mostrar per divulgar la riquesa d'aquests béns i disposar d'un espai perquè treballin els investigadors. Una vella assignatura pendent de la ciutat que fins ara no ha cristal·litzat tot i els intents que s'han fet.\nTal com ja va avançar al seu dia aquets diari, la humitat continuada, amb un episodi especialment greu detectat el desembre passat, ha provocat que s'hagin florit parts dels vestits dels gegants i altres elements, i les coles orgàniques de la carcassa de la imatgeria feta de cartó pedra han perdut la seva adherència i s'hauran de substituir perquè les peces recuperin la seva resistència (vegeu Regió7 del 13 de gener i del 28 d'abril). En el seu dia es van arranjar unes goteres, l'obra no va ser efectiva i va caldre actuar-hi de nou. Ja llavors es va plantejar la necessitat de trobar un edifici que no tingui humitats ni plagues de tèrmits, com ha succeït.\nTot i que va ser el desembre passat quan casualment es va descobrir l'episodi més greu d'humitats, no ha estat fins a l'abril que s'hi han posat fonts de calor (radiadors) per assecar les peces. Abans s'hi van instal·lar deshumidificadors que van permetre que els nivells d'humitat que s'hi van detectar del 80% se situessin en el 45%, que es consideren adequats per a les peces, segons ha explicat la restauradora.\nGemma Rodríguez ha fet una crida als responsables municipals i al patronat de la festa perquè actuïn i busquin una solució definitiva per a un problema que no és nou però que cada cop és més greu pel mal estat de l'edifici de l'hospital vell. Berga no té museu dedicat a la seva festa màxima, però tampoc un espai que permeti guardar en condicions òptimes el seu valuós patrimoni patumaire. La mateixa restauradora va explicar als membres del patronat a la darrera reunió de l'ens, celebrada aquest abril, la situació límit a què ha arribat la imatgeria i que la posa en risc.\n«No s'hauria d'haver arribat aquí», diu Gemma Rodríguez, que explica que el 2010, que va iniciar-se en la tasca de restauració de la comparseria, ja va detectar problemes ambientals en l'edifici de la Casa de la Patum. «Això ho he anat dient cada any», en els informes que fa periòdicament. «Sempre s'han aplicat solucions puntuals i sempre hem d'estar patint, entre cometes», relata.\nDanys «molts preocupants»\nLa restauradora ha explicat que ha documentat els episodis d'humitats, en «diferents memòries, informes i avisos» que ella mateixa ha lliurat «als responsables de la Patum dels consistoris dels dar-rers 8 anys». Rodríguez explica que les humitats s'han anat produint en aquest període de forma permanent i que «amb o menys intensitat ha produït danys diversos, el darrer dels quals molt preocupant per la seva intensitat i conseqüències per a les figures i altres elements», com detalla en el dar-rer informe facilitat als membres del patronat que ella mateixa va explicar als seus membres.\nEl problema de fons és que la imatgeria es guarda en unes estances a l'edifici de l'hospital vell, que no té suficient espai i no reuneix les condicions per tenir-les-hi, atès que hi ha molta humitat. Hi ha elements que ja es van treure al seu dia, com vestits antics restaurats dels gegants que es van haver de portar al fons de reserva del museu, on hi ha la temperatura adequada i una humitat constant controlada permanentment. Altres materials, com documents de l'arxiu que hi havia en aquest magatzem de la comparseria, s'han hagut de traslladar a l'àrea de cultura del consistori. A banda de la sala on hi ha les figures, hi ha una petita estança per a la restauració i també la sala on la modista arregla i guarda els vestits.\nEnguany les feines de restauració no han pogut començar fins a la segona setmana de maig perquè les 77 peces que componen la imatgeria que surt als carrers s'havien d'assecar-se bé, ha explicat Rodríguez. Normalment la tasca de restauració de les peces es fa a començament d'any i s'allarga entre 3 i 4 mesos.\nRegió7 no ha pogut fotografiar la feina de restauració de la restauradora perquè l'Ajuntament no ha donat permís per entrar a la Casa de la Patum.\nUna comissió per decidir\nEl Patronat de la Patum crearà una comissió d'experts en la festa per plantejar opcions per trobar un edifici per guardar la comparseria adequadament. Aquesta és una mesura que es va acordar en el darrer patronat arran de la intervenció i el detallat informe de la restauradora explicant els diferents episodis d'humitats i altres problemes que ha patit la comparseria des del 2011.\nLa regidora de la festa, Mònica Garcia, ha explicat que s'han adoptat les mesures indicades per la restauradora en el seu informe consistents en la instal·lació de deshumidificadors i radiadors, que ha permès que actualment «les condicions ambientals es mantinguin estables i controlades». Garcia ha explicat que també s'està treballant perquè a la plantilla del consistori hi hagi una restauradora fixa. Actualment el consistori contracta els serveis de Gemma Rodríguez per fer el manteniment puntual de cada any. A banda, s'ha contractat una tècnica encarregada de Patum.\nMònica Garcia va dir ahir en una piulada que «en altres moments de la història les figures de la Patum han estat en perill i no s'ha tingut el valor suficient per a protegir-les». La regidora Garcia ha defensat la feina feta com un protocol per aturar la festa si plou i evitar que les figures es mullin. Ha dit que «hem aguantat xiulades per preservar les figures que, com a berguedanes, ens estimem i volem conservar».


Entremig de les fulletes planes i obertes... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nEntremig de les fulletes planes i obertes...\nAutor:Utrillo i Morlius, Miquel\nObra:Història anecdòtica del Cau Ferrat (p. 76-79)\nEntremig de les fulletes planes i obertes, com vanets, ell hi veia els jardins que estimava, les avingudes cobertes d'una volta formada per les branques, els boscos plens de racons de contextura insospitada, la llum filtrada per l'espessetat del verd..., i després d'una estona mirant encuriosit el seu bosc encenia un cigar, i quan tingué més anys una pipa, i a pintar, o escriure si feia mal temps i no es trobava llatí. Aquesta contemplació sempre muda, no era única. Diferents vegades havia esmerçat bones estones precisant les coincidències de les formes que vagament ofereixen les rajoles de València amb lacticinis, o les fugitives aparences que semblen presentar els núvols. [...]\nEl brollador del Cau Ferrat era al que fou hort de l'ermita del Vinyet, nom femení que abunda molt a Sitges. I a quatre passes, a Vilanova, de la mateixa advocació de la Verge en diuen nostra Dona de les Neus. Hi ha un quadre al Cau que és l'absis de l'església del Vinyet, on es pot veure el brollador que sens dubte colpí les ganes de portar-lo a la seva casa Rusinyol, tot pintant.\nEn resum, la cambra del brollador a més d'alegre i bonica és aquella on el que visita el Cau Ferrat per primera vegada, refet de la sorpresa rebuda en entrar, ja ha copsat el caire de la casa, encara que sospita la vàlua de les col·leccions del primer pis. El curiós es troba deturat per la visió d'una massa verda, de natura indefinible al primer esguard. Es veu que és una planta de poca consistència, de vores imprecises, com si fos una garba flonja d'herba que es mogués a l'impuls d'una brisa poc bufadora. De primer sembla com si amb la seva abundor omplís tota la cambra, i un cop més a la vora es veu que no sobrepassa els límits d'un brollador de conca corba, octogonal. La planta és la capil·lera, que segons la traducció espanyola de «Medicamenta», feta per l'eminent químic català Enric Soler, en "infusió és una excel·lent tisana, més apreciada com beguda d'hivern que com remei". Essent així no cal parlar-ne més.