Els orígens de l’ésser humà- Sapiens.cat\n« La dictadura stalinista\nL’stalinisme econòmic: plans quinquennals i col·lectivització de l’agricultura »\nEls orígens de l’ésser humà\nD’on venim? Quin ha estat el nostre origen? Al llarg de tota la seva existència, les diverses comunitats humanes han creat mites, és a dir, narracions que expliquen l’origen de l’ésser humà i del cosmos a partir d’un o de diversos éssers sobrenaturals. Aquests mites van ser conservats i transmesos oralment de generació en generació, i per a aquestes comunitats van representar la resposta al problema del seu origen i destí, a la vegada que establien les normes inqüestionables del seu caràcter sagrat, sobre les quals van assentar-se les seves relacions com a grup.\nMolts d’aquests mites són el principi bàsic sobre els quals van fundar-se les religions. Així, al nostre món occidental de tradició judeocristiana, es parteix del mite de la creació exposat a la Bíblia. Segons aquest llibre, el primer home i la primera dona, i amb ells tot l’univers, van ser creats per un Déu únic anomenat Jahvè.\nD’aquesta manera, el món cristià va respondre a les preguntes sobre els orígens de l’home i l’edat de la Terra sota el refugi dels textos bíblics, i tant el planeta com els éssers que l’habitaven es consideraven immutables. Fins i tot, el 1650, James Usser va atrevir-se a datar l’aparició de l’home per obra i gràcia de Déu el 4.004 a.C.\nLa Creació d'Adam segons Miquel Àngel\nNo seria fins a mitjans del segle XVIII i principis del segle XIX quan els avenços realitzats i acumulats en diferents camps de les ciències van permetre assentar les bases d’una interpretació científica sobre l’origen de la Terra i de tots aquells que l’habiten. En aquesta època, les investigacions efectuades per geòlegs i per paleontòlegs van permetre de comprovar el caràcter estratificat de les roques i l’existència en elles de fòssils d’éssers vius que ja no existeixen.\nTot i això, els defensors de la teoria bíblica seguirien donant-la per vàlida i explicant les diferents troballes d’animals fòssils com una simple prova del diluvi universal (és per això que se’ls anomenava “catastrofistes”).\nA partir d’aquestes primers descobertes, Charles Lyell (1797-1875), un geòleg anglès, va demostrar que la Terra va estar i continuava estant sotmesa a processos de transformació molt lents però continuats. Aquestes aportacions van facilitar, per altra banda, els estudis dels naturalistes. Així, Lamarck (1744-1829), un filòsof i naturalista francès, va enunciar per primer cop una teoria coherent de l’evolució en considerar que a la natura es produeix una evolució, des dels organismes més simples fins als animals i vegetals més complexos.\nPoc després, Charles Darwin (1809-1882), un naturalista anglès, posava les bases definitives de la teoria de l’evolució sobre la que es venia especulant des del segle XVIII, segons la qual l’univers i tot el que hi existeix, inclòs l’ésser humà, són el producte d’un procés d’evolució als canvis produïts en el medi ambient i no pas fruit de creacions distintes i diferenciades.\nDarwin, després d’iniciar els estudis de medecina i teologia va tenir l’ocasió d’embarcar-se com a naturalista a bord del vaixell Beagle, la missió del qual era confeccionar mapes per a la Corona Britànica de les cinc regions marines encara poc conegudes d’Amèrica del Sud i de les illes del Pacífic. Durant els cinc anys que va durar el viatge va reunir una gran quantitat de dades sobre la flora i la fauna d’àmplies zones, i també exemplars fòssils d’animals i vegetals ja extingits.\nL’estudi d’ambdues fonts va permetre Darwin esbrinar els mecanismes que expliquen el procés de l’evolució, i així va demostrar-ne el caràcter científic. Les principals conclusions a que va arribar van ser exposades a L’origen de les espècies (1859) i són:\na. El món dels éssers vius es canviant, dinàmic, i no pas estàtic. Les espècies canvien de manera gradual.\nb. Apareixen noves espècies mentre d’altres s’extingeixen.\nc. El procés no es realitza mitjançant canvis sobtats, sinó que és gradual i continuat.\nd. Les diverses espècies han compartit un avantpassat comú.\ne. El mecanisme de canvi, d’evolució, és la selecció natural, procés mitjançant el qual sobreviuen els individus més ben dotats, és a dir, sobreviuen aquells que millor s’adapten al medi i desapareixen els que no hi estan capacitats.\nDarwin va formular les bases principals de la teoria de l’evolució, la clau principal de la qual es troba en el concepte de selecció natural. No obstant això, no va poder explicar el mecanisme mitjançant el qual es produeixen les diferències entre els individus, les quals els permeten de sobreviure millor i per tant de reproduir-se com a espècie o extingir-se.\nAvui, gràcies als avenços realitzats en el camp de la biologia i de la genètica sabem que les característiques es transmeten de pares a fills per unes unitats químiques les quals denominem gens. Els fills, tot i podent tenir moltes característiques comunes amb els pares, mai no són idèntics. Aquesta variació es deu, en part, a la recombinació dels gens. Però aquest no és l’únic motiu de variació en els individus.\nUna segona causa són les mutacions. Les mutacions són canvis espontanis que es produeixen en el material genètic i que alteren les característiques hereditàries dels individus. Els efectes solen ser desfavorables i en aquest cas l’individu mutant té menys possibilitats de sobreviure. També, però, poden ser neutres i per tant sense conseqüències importants; o bé, ser favorables, el que suposaria que els canvis acumulats per mutació en diferents poblacions d’una mateixa espècie poguessin donar lloc, amb el pas del temps, a espècies diferents.\nLa selecció natural actua sobre aquestes variacions que es donen en els individus, i afavoreix els que tenen unes característiques físiques i de comportament que faciliten l’adaptació al medi i, per tant, la supervivència. És a dir, la selecció natural afavoreix la possibilitat de reproduir-se i transmetre les seves característiques als seus descendents en unes determinades espècies.\nEtiquetes: Arqueologia, Charles Darwin, Darwinisme, Hominització, Prehistòria\nEntrada publicada a 2.1 El procés d'Hominització\tel divendres, 21/05/2010 a les 19:16.\n11/07/2013 - 08:44\nÉs molt interessant, gràcies.


Para que la economía vuelva a funcionar és el títol de la conferència que impartirà l’enginyer industrial i economista Antón Costas dilluns pròxim, 4 de febrer, a les 19 hores, a l’Espai Baronda. Deixeble del professor Fabià Estapé, és catedràtic d’Economia Política i director del Màster en Economia i Regulació dels Serveis Públics que s’imparteix a la UB. Les seves publicacions més recents analitzen les causes, efectes i respostes a la crisi actual. El seu últim llibre és La Torre de l’arrogància. Polítiques i mercats després de la tempesta, 2011 (en col·laboració amb Xosé Carlos Arias).\nCostas ha presidit o format part de diferents comissions d’experts per assessorar governs en qüestions de política pública. Participa activament en el debat públic sobre els problemes econòmics actuals. És columnista dels diaris El Pais i El Periódico de Catalunya i les seves opinions apareixen amb freqüència en altres mitjans de comunicació.\nEn el vessant empresarial, és conseller de diverses empreses i ha estat president del Consell d’Endesa a Catalunya. En el camp institucional i social, és vicepresident del Cercle d’Economia i membre de diversos patronats de fundacions i associacions sense ànim de lucre.\nL’entrada a la conferència d’Anton Costas és lliure, però cal confirmar l’assistència trucant al telèfon 933 720 416 (Glòria Fabra).\nEtiquetados Antón Costas, clau, Conferència, economia, Emprenedors, Fabià Estapé\nAnterior Entrada anterior: Siete de cada diez familias pobres no pueden garantizar una alimentación sana a sus hijos\nSiguiente Entrada siguiente: El País publica «Las cuentas secretas de Bárcenas»


Una altra vegada, el canvi d'hora: no s'havia quedat obsoleta aquesta pràctica? | Consumer\nMalgrat que el 84 % dels ciutadans europeus estan a favor d'eliminar el canvi d'hora, a la fi d'octubre avançarem els nostres rellotges de nou\nEl debat es repeteix un parell de vegades tots els anys: conforme s’apropa la primavera o la tardor, trobem un reguero de notícies sobre el canvi horari. La productivitat, els efectes en la salut o l’eficiència energètica són alguns dels aspectes clau. Hauríem de seguir canviant l’hora, o no surt a compte fer-ho? En aquest article tractarem d’examinar els arguments a favor i en contra.\nEncara que molts ja donaven per fet que aquest any ja s’haurien acabat els ‘viatges temporals de pa sucat amb oli’, a la fi d’octubre canviarem els nostres rellotges de nou: la matinada del dissabte 26 d’octubre, les manilles del rellotge retrocediran una hora; a les 03:00 del matí, tornaran a ser les 02:00. És a dir que, ara com ara, la norma es manté, encara que és probable que no durant molt temps: la nova data establerta pel Parlament Europeu per pronunciar-se sobre aquest particular és l’any 2021.\nL’assumpte té molla, ja que, en l’enquesta que va realitzar l’any passat la Comissió Europea, un 84 % de les persones consultades estaven a favor que es modifiqués. I s’esperava que el canvi fos imminent: en teoria, el passat 31 de març s’hauria d’haver produït l’últim. No obstant això, finalment s’ha retardat la data. Els països membres de la UE tenen fins a abril de l’any que ve per comunicar a Brussel·les l’horari pel qual opten.\nA Espanya, el percentatge de població favorable a acabar amb el canvi horari no és tan ampli: un 60 % dels espanyols es mostra a favor, alguna cosa que, curiosament, troba més partidaris de la tercera edat que entre els joves. I solament un 13,8 % opta per l’horari d’hivern, enfront d’un 65,4 % que prefereix el d’estiu, segons les dades del CIS. Aquestes decisions tenen conseqüències, però, abans d’examinar-les, repassem els orígens del canvi horari. D’on sorgeix?\nEncara que sol assenyalar-se a Benjamin Franklin com a responsable d’aquesta norma, això no és del tot exacte: el president americà es va limitar a defensar, en 1784, els beneficis que, en la seva opinió, tenia aixecar-se primerenc: abans de res, estalviar ves-les i aprofitar millor la llum solar. Així, va publicar un article defensant la seva postura en el Journal de Paris, però no va arribar a proposar un canvi d’horari. Va ser necessari esperar més d’un segle perquè uns altres reprenguessin el seu testimoni: l’entomólogo neozelandès George Hudson ho va proposar en 1895; el constructor William Willett, a Anglaterra, va advocar pel canvi horari en 1907; i, finalment, Ontario va ser la primera ciutat a fer efectiu el canvi en 1908.\nSegueix tenint sentit canviar l’hora actualment?\nEncara que para poca gent el canvi horari suposa veritables quebraderos de cap, ja que estem molt habituats a realitzar-ho, el nostre cos es ressent lleugerament amb ell. Per exemple, en aquest estudi assenyalen que al nostre organisme li resulta més senzill adaptar-se al canvi horari tardorenc, mentre que no ho és tant a la primavera, especialment per els qui tenen per costum ficar-se al llit tarda i aixecar-se avançada el matí. L’efecte és alguna cosa similar al que s’observa amb el jet-lag: aquest ens afecta més quan viatgem cap a l’est -i, per tant, perdem temps- que quan ho fem cap a l’oest. Encara que les diferències entre individus són notables, simplificant una mica les coses podem estimar que al nostre cos li costa un dia adaptar-se per cada hora de canvi.\nEn principi, optar per l’horari estiuenc sembla temptador: així disposaríem de més hores de llum, i fins i tot en els mesos hivernals no fosquejaria mai abans de les set. No obstant això, entrar al col·legi o al treball quan encara no ha clarejat —el sol sortiria més tard de les nou— no resulta tan temptador, i s’estima que la productivitat es ressentiria amb el canvi. A més, les nostres activitats es desenvoluparien en major mesura durant les hores de màxima calor, elevant el consum d’aire condicionat. A canvi, els avantatges semblen òbvies: gaudirem de més hores de llum natural i a la sortida del treball encara no serà de nit, alguna cosa molt valorat en un país com el nostre, on és habitual romandre al carrer i estar actiu fins a relativament tarda.\nÉs inevitable que, en plena febre de l’ecologisme, molts es preguntin també per l’efecte que tenen sobre el nostre consum els canvis d’hora i, per tant, l’aprofitament de la llum solar. Fins ara tendíem a pensar que el canvi horari tenia un evident efecte beneficiós sobre la nostra eficiència energètica. Alguna cosa que la literatura científica recent sembla desmentir o, almenys, matisar. Per exemple, aquest estudi mostra com el que es guanya d’una banda (la nit) es perd per l’altre (el matí), i aconsella realitzar anàlisis més profundes. També és necessari tenir en compte que aquesta alteració dels nostres bioritmes similar al jet-lag de la qual parlàvem abans provoca que la productivitat es ressenti: els dies immediatament posteriors al canvi horari som menys eficients.\nAixí, encara que, en resum, sembla que hi ha motius raonables per eliminar el canvi horari, optar pel de estiu o el d’hivern sembla dependre més de factors culturals i geogràfics que de qualsevol altra variable. Així, és natural que un gallec (la regió en la qual més tard fosqueja) tingui una perspectiva diferent de la d’un llevantí (on abans clareja), i atenir-se a un o un altre horari pot marcar una important diferència. A més, estem condicionats pels nostres horaris de treball, l’hora de tancament dels comerços i bars, etc. I, finalment, pels nostres hàbits personals i bioritmes. De moment, toca preparar els rellotges de nou i aprofitar les hores diürnes el millor que sapiguem i puguem.


La Molina inaugura l'exposició commemorativa del 75è aniversari — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La Molina inaugura l'exposició commemorativa del 75è aniversari\nLa Molina inaugura l'exposició commemorativa del 75è aniversari\nLa mostra, que es pot veure a l'Espai Provença de Barcelona fins al 4 de març, repassa l'evolució de l'esquí i els esports d'hivern al Pirineu català. La presentació ha comptat amb la intervenció d'Emma Roca\nDes d'aquest dimarts es pot visitar a Barcelona l'exposició La Molina: 75 anys estimant-te, la mostra commemorativa del 75è aniversari de l'estació cerdana, que en repassa l'evolució des que l'any 1943 s'hi va instal·lar el primer telesquí de l'Estat. L'activitat també busca relatar com s'ha transformat la forma d'entendre l'esquí i els esports de neu. L'entrada és gratuïta i es podrà visitar fins al 4 de març a l'Espai Provença, situat dins de l'estació de Provença d'FGC, en ple centre de la capital catalana.\nLa presentació va comptar amb les intervencions del president d'FGC, Enric Ticó, el fotògraf Antonio Campañá i el director de La Molina, Toni Sanmartí. No hi van faltar tampoc un bon nombre de representants dels esports d'hivern, com ara l'esportista i biòloga cerdana Emma Roca. La també membre del Parc de Bombers de la Seu va explicar la seva especial relació amb La Molina, on ha desenvolupat en bona part la seva passió pels esports de muntanya que l'ha portat a guanyar diverses proves internacionals, especialment en raids d'aventura i curses. Els altres convidats destacats van ser Pol Tarrés, pilot internacional d'enduro extrem, i Dani Alegret, músic del grup Els Amics de les Arts, que enguany han preparat una cançó commemorativa d'aquest aniversari de La Molina.\nHistòria de l'esquí a Catalunya\nEn el transcurs de les imatges, els visitants podran viure en primera persona la instal·lació del primer teleesquí del país, l'expansió cap a la Tosa d'Alp, l'accés a les pistes amb noves instal·lacions o com La Molina ha esdevingut un referent internacional en el món dels esports d'hivern, amb l'organització de competicions del màxim nivell en esports com ara esquí, surf de neu i paraesquí.\nUn dels elements en què incideix l'exposició és en el fet que al llarg del darrer segle, fins i tot abans de la instal·lació del primer telesquí, La Molina ha estat sempre un referent per a moltes famílies pel que fa a l'esquí. Al llarg dels anys milers de catalans, especialment de l'àrea de Barcelona, s'han desplaçat fins a la Cerdanya per aprendre a esquiar i viure la neu de ben a prop. En aquest sentit, s'ha teixit un sentiment de pertinença únic entre generacions d'esquiadors i la mateixa estació.\nUna relació afavorida per l'arribada del tren l'any 1922 i, més endavant, per la inauguració del túnel del Cadí l'any 1983 o per l'ampliació de pistes cap al límit amb el Ripollès i el Berguedà. Precisament la principal novetat per a les properes temporades serà l'allargament del telecabina Alp 2.500, mitjançant l'acord amb l'Ajuntament de Bagà, que permetrà atraure més visitants al refugi-mirador del Niu de l'Àliga i consolidar el sector de Coll de Pal.\nDurant l'acte també es va presentar el vídeo commemoratiu, que porta el mateix nom de l'exposició i que exemplifica mitjançant una història real les vivències que La Molina ha guardat i el creixement de l'estació fins a l'actualitat.\nLes activitats del 75è aniversari continuaran al llarg dels propers dos mesos. El 15 de febrer es farà el sorteig de la 'Megafoto'. El 17 de febrer tindrà lloc la Jornada Retro i la Nit de les 75 torxes. El 25 de febrer es presentarà el llibre La Molina: 75 anys estimant-te. I el dia 28 hi haurà les sessions a la Fotocabina i el Dia dels Nens.\nLa setmana següent, el 2 i 3 de març, es viurà l'acte central amb l'Estima Fest, que coincidirà amb la Copa del Món d'Snowboard Cross, que arribarà al Pirineu just després dels Jocs Olímpics de Pyeongchang. A l'aparcament del Telecabina, el 3 de març a 2/4 de 5 de la tarda hi actuarà el grup Els Amics de les Arts, que presentarà la cançó commemorativa del 75è aniversari. També es faran sopars especials per celebrar-ho.\nExposició 'La Molina: 75 anys estimant-te' (Foto: La Molina)\nInauguració de l'exposició 'La Molina: 75 anys estimant-te' (Foto: La Molina)


Edicions Documenta Balear - Somnis compartits\nLa identitat mallorquina a debat\nAntoni Rico i García\nÉs possible parlar en el segle XXI d’una identitat compartida? Encara més, és possible fer-ho per al cas d’una societat tan complexa i heterogènia com la mallorquina? Aquest és el fantasma que recorre Somnis compartits des de la primera fins a la darrera pàgina.\nAixí comença Toni Rico el pròleg d’aquest llibre, una obra que, a partir d’entrevistes a personalitats diverses, intenta interessar els lectors en el debat sobre els mínims comuns denominadors que ens defineixen com a comunitat, un debat que, més prest que tard, haurem de tenir com a col·lectivitat, i que, si no l’abordam amb la serenor i l’altesa de mires que els temps requereixen, suposarà un llast a mitjà termini per al nostre progrés social, polític i econòmic.\nPer dir-ho en paraules de Guillem d’Efak, «un poble no serà mai poble si no té somnis compartits». Sigui, per tant, aquest llibre una aportació dins aquests somnis compartits, perquè, algun dia, els mallorquins i les mallorquines puguem esdevenir veritablement poble.\nJoan Pau Jordà i Sánchez\n(Palma, 1986), és llicenciat en història per la UIB, doctor en demografia per la UAB. Actualment resideix a Barcelona, és col·laborador del Centre d’Estudis Demogràfics i va ser professor de Geografia a la UAB. Ha col·laborat en projectes diversos especialment vinculats al món estudiantil i del lleure a Mallorca. És coautor de llibres com L’independentisme a les Illes Balears. De la Transició a l’actualitat (1976-2011) (2012) i Manifest Contra el Desencís (2014).\n(Sencelles, 1988) és llicenciat en història per la UIB i màster en història contemporània i món actual per la UB-UOC. Actualment treballa com a professor de secundària de ciències socials. Ha impulsat projectes i iniciatives culturals tant al seu poble com a la comarca del Pla de Mallorca. Col·labora puntualment amb la revista local Sa Sella amb articles de temàtica històrica i va coordinar la publicació del llibre Mossèn Bartomeu Oliver de Sencelles. L´autèntic militant en defensa de la Cultura (2015).\nGabriel Mayol Arbona\n(Montuïri, 1986) és llicenciat en història i màster en patrimoni cultural: investigació i gestió per la Universitat de les Illes Balears. Ha treballat en diversos projectes universitaris i de gestió cultural. Durant vuit anys va ser el director de la publicació digital montuïrera esBinerbo.com i ha col·laborat en mitjans de comunicació com la revista Bona Pau i el diari AraBalears. Actualment és el responsable de comunicació del president del Consell de Mallorca.\nEl crèdit del discurs filosòfic\nQuan el llenguatge es va convertir en amo i senyor, les coses varen perdre els atributs verbals dels quals gaudien i així es va fer possible, en contra del pensament únic, un discurs de lògiques múlti ...\nCrònica del Divuit de Juliol a Palma (1937-1977)\nCrònica del Divuit de Juliol a Palma (1937-1977) és el tercer volum de la col·lecció «Papers de l’Institut», publicada per les Edicions Documenta Balear. Aquest llibre ofereix un relat de les celebrac ...


Maig 68 - Flaneur Assegut\nFlaneur assegut/ Maig 68 /\nTEXT 4. MAIG 68: ALTRES REVOLTES ESTUDIANTILS ARREU DEL MÓN\nLa revolta estudiantil a l’estat espanyol\nFebrer: Assalt i crema dels arxius del SEU (Sindicat Espanyol Universitari) a la Universitat de Madrid. Invasió de la Facultat de Dret per la guàrdia de Franco.\nAmb motiu del Dia de l’Estudiant Caigut, es produeixen enfrontaments entre estudiants falangistes i anti-SEU. És ferit de gravetat el falangista Miguel Álvarez. Detencions i tancament de centres durant dues setmanes. Cessament del ministre d’Educació, Joaquín Ruíz-Giménez.\nVagues en la mineria asturiana. Naixement de Comissions Obreres. Manifestació dels estudiants de Madrid en solidaritat amb els miners. “Astúries, sí; OPUS, no”.\nCreació d’organitzacions estudiantils semiclandestines. La Federacion Universitaria Democrática Espanyola (FUDE) serà la més forta.\nCreació del Tribunal de Orden Público (TOP), especialitzat en la repressió d’obrers i estudiants.\nJulián Grimau, dirigent del PCE, i els anarquistes Francisco Granados i Joaquin Delgado, son condemnats a mort i executats.\nNeix la Unió d’Estudiants Demòcrates (UED).\nNeix el Partit Comunista Marxista-Leninista (Pcml), primera escissió del PCE.\nCelebració de l’Assemblea Lliure d’Estudiants de Barcelona i de la Semana por la Paz, a Madrid.\n24 de febrer: Manifestació en la Universitat de Madrid reprimida per la policia. Els professors Aranguren, García Calvo, Aguilar Navarro, Montero Díaz, García Vercher y Tierno Galván són expedientats.\nMarç: Primera Reunió Coordinadora d’estudiants de Barcelona, en la que s’acorda fer una Constitució de Sindicats Democràtics. Enfonsament del SEU. El govern crea les Asociaciones Profesionales de Estudiantes (APE).\nOctubre: Expulsió de la Universitat de Barcelona del professor Manuel Sacristán pel rector García Valdecasas.\nNovembre: Els estudiants boicotegen les eleccions oficials a les APE a Barcelona, a Madrid i a d’altres universitats.\nDesembre: Tancament de la Universitat de Barcelona. Es prohibeix la V Assemblea Lliure de la Universitat de Madrid.\n11 de març: Es constitueix en el convent dels Caputxins de Sarrià el Sindicat Democràtic d’Estudiants de la Universitat de Barcelona (SDEUB) per mitjà d’eleccions lliures.\n27 d’abril: Tancament de la Universitat de Barcelona.\n11 de maig: Detenció de representants de SDEUB, que són processats davant el TOP.\n28 de juliol: El govern substitueix les APE per les Asociaciones de Estudiantes (AE).\nSetembre: Eleccions sindicals a les fàbriques, amb una ampli triomf de membres de CCOO en molts sectors.\nOctubre: Eleccions lliures en moltes Universitats.\n30 de novembre: Acomiadats treballadors de Laminaciones de Bandas en Frío, de Echevarri (Álava). S’inicia una vaga perllongada.\n14 de desembre: Referèndum convocat pel dictador Franco, amb Manuel Fraga com a ministre d’Informació i Turisme, sobre la Ley Orgánica del Estado.\n30 de gener: Mor Rafael Guijarro, membre de les Fuerzas Armadas Revolucionarias, a mans de la policia.\nPrimera Reunió Coordinadora Preparatòria (RCP) del moviment estudiantil a escala estatal, a València. Detencions i vaga general en la majoria de les Universitats.\n7 de febrer: Els detinguts són alliberats.\nAbril: Constitució del Sindicato Democrático de la Universidad de Madrid.\nJudici contra la Junta de delegats del SDEUB(Barcelona).\n26 de novembre: Tancament d’alumnes de ciència a Madrid.. Sancions i detencions.\nDesembre: Els delegats del curs i Facultat de Ciències Polítiques i Econòmiques de Madrid són expedientats.\nGener: Tancament de la Facultat de Polítiques i Econòmiques de Madrid. Sanció de pèrdua de matrícula per a tot l’alumnat.\n20 de gener: Ocupació de la Facultat de Filosofia de Madrid. Un crucifix és llençat per una finestra. 39 expedients en Ciències i Filosofia de Madrid i 137 a Barcelona.\nAssemblees i manifestacions a les universitats de Sevilla, Oviedo, Màlaga, València i Valladolid.\nCreació per decret de la Policia d’Ordre Universitari (POU). Ocupació dels campus. Davant les protestes estudiantils i de professors, les POU són retirades de la Universitat de Madrid (28 de febrer).\n6 de febrer: Els Premis Nobel Jacques Monod i André Lwoff rebutgen el doctorat “honoris causa” de la Universitat de Madrid.\n8 de març: Boicot a la conferència que el liberal neocapitalista Servan-Schreibet dona a la Facultat de Dret de Madrid.\n14 de març: La policia desallotja l’edifici central de la Universitat de Santiago de Compostela, on s’estava celebrant una assemblea estudiantil. Inici de mobilitzacions dels estudiants gallecs.\n26 de març: Cessament del ministre d’Educació Lora Tamayo. El reemplaçarà Villar Palasí, de l’Opus Dei. Tancament de la Universitat de Santiago.\n1 de maig: Estudiants participen en la Jornada convocada per CCOO en el marc de solidaritat amb els treballadors de Standard i de Pegaso, de Madrid, i SEAT de Barcelona. Comencen els “judicis crítics” i les “ocupacions de càtedres” a Barcelona i Madrid.\n18 de maig: Recital de Raimón a la Facultat de Polítiques i Econòmiques de Madrid. La manifestació després de l’acte desborda el control policial i de l’escorta de l’avui dia Reina Sofia, que passava en cotxe per la carretera de La Corunya.\n29 de maig: Tancament de la Facultat de Filosofia de Madrid després de l’intent de proclamar una “Comuna estudiantil”..\n4 de juny: Mort de Txabi Etchevarrieta, militant d’ETA, a mans de la Guàrdia Civil.\n2 agost: ETA atempta mortalment per primera vegada contra Melitón Manazas, cap de la Brigada Político-Social de Donosti-San Sebastià. Es declara l’estat d’excepció a Euskadi.\nEl govern aprova el Decret-Llei sobre “Bandidaje y Terrorismo”.\nOctubre: Dimissió del Rector i de varis decans de la Universitat de Barcelona.\nAprovació de la creació d’Universitats “Autònomes” a Barcelona, Madrid i Bilbao.\n17 de gener: “Assalt al Rectorat” de la Universitat de Barcelona després d’una assemblea estudiantil, amb la crema de la bandera oficial i derrocament d’un bust de Franco.\n20 de gener: Detenció de varis membres del LFP. Mor a mans de la policia Enrique Ruano. Els diari ABC, en complot amb la policia, converteixen l’assassinat en suïcidi. Protestes estudiantils en la majoria de les universitats.\n24 de gener: Declaració de l’estat d’excepció en tot el territori. Repressió generalitzada.\nFebrer-abril: Tancament d’editorials progressistes (Aguilera, Halcón, Ciencia Nueva, Equipo Editorial,…).\nLa protesta en els països de l’est\nLa joventut tenia pocs canals de protesta. No tenien gaires motius de queixa, doncs el sistema havia creat oportunitats en el camp de l’educació i del progrés. Però,des de 1956 es va creant un creixent distanciament generacional.\nEl Partit Comunista de l’URS publica “El codi moral del constructor del comunisme“, dotze principis que havien de regir la conducta social i personal dels soviètics:\nFidelitat a la causa del comunisme.\nAmor a la pàtria socialista, als països socialistes.\nTreball pel bé de la societat – “qui no treballa, no menja”.\nPreocupació de cada individu per conservar i multiplicar el bé comú.\nElevada consciència del deure social, intolerància a tot allò que representi un perjudici pels interessos socials.\nCol·lectivisme i mútua ajuda entre les persones – l’home és l’amic, el camarada i el germà de l’home -.\nHonradesa i sinceritat, puresa moral, senzillesa i modèstia en la vida social i privada.\nRespecte mutu en la família, interès per l’educació dels fills.\nIntransigència davant la injustícia, el parasitisme, la falta d’honradesa i l’afany d’acumular.\nAmistat i fraternitat entre tots els pobles de la URSS, intransigència cap a tot acte hostil de caràcter nacionalista i racista.\nIntransigència cap els enemics del comunisme, de la causa de la pau i de la llibertat dels pobles.\nFraterna solidaritat amb els treballadors de tots els països, amb tots els pobles.\nEls joves comencen a buscar regles més satisfactòries de conducta personal i d’altres conceptes del sentit de la vida dels que expressaven els organismes oficials. Es tracta d’una forma vaga i difusa de rebel·lió juvenil, centrada entorn a un nou èmfasi sobre els valors de l’ individualisme. Examen dels valors preestablerts. Tendència de formular preguntes i no acceptar respostes estereotipades.\nAparició dels stiliagi:, “nois que van a la moda”. Buscaven la pròpia personalitat, color i novetat en una societat grisa i monòtona.\nInterès per la religió. Forma desacostumada de rebel·lia juvenil, però comprensible, reactiva, en una societat atea. Atractiu de les cerimònies religioses i creixent popularitat de la celebració d’unions matrimonials seguint el ritus de l’església ortodoxa.\nTardor de 1965- febrer de 1966\nMoscou: procés de Siniavski i Daniel, acusats de publicar material antisoviètic en editorials estrangeres, fent servir els pseudònims Abram Terz i Nikolay Arzhak. Els joves es comencen a manifestar espontàniament en públic.\nGener : Detenció de joves, reunits a la Plaça Pushkin de Moscou, per demanar l’anulació de l’article 70 del codi criminal – pel que van ser processats Siniavsky i Daniel -, i la llibertat del grup encapçalat per Alexander Ginzburg, arrestat per posar en circulació literatura clandestina i condemnats a set anys de presó en camps de treball.\nFebrer- març: Detenció d’un grup d’intel·lectuals a Leningrad, en el que figuraven professors universitaris, estudiants, poetes, crítics literaris i editors, sota el càrrec de pertànyer a una xarxa terrorista. Condemnats a set anys de presó en camps de treball.\n25 d’agost: Livtinov, l’esposa de Daniel i altres cinc es manifesten en públic a la Plaça Roja, protestant contra la invasió de Texcoslovàquia. Foren colpejats i portats a presó.\nFinals de gener: Les autoritats de Varsòvia prohibeixen les representacions de “Avantpassats“, obra teatral del poeta des segle XIX Adam Mickiewicz, en la que afloraven sentiments anti-soviètics.\nFinals de febrer: Reunió extraordinària de la filial de Varsòvia de la Unió d’Escriptors. Es critica la prohibició de l’obra “Avantpassats” i tota la política cultural del règim.\n8 de març: 4.000 estudiants es manifesten a Varsòvia. Càrrega policial. No estudiants s’uneixen a la manifestació, exigint llibertat personal i cultural; en contra de la censura, les falsificacions de les noticies de premsa i la brutalitat de la policia. Disturbis a la ciutat de Poznan.\n19 de març: Gomulka pronuncia un discurs en el que revela que 1.208 persones, entre elles 367 estudiants, havien estat detingudes en relació a les protestes; i 207, entre elles 67 estudiants, havien estat condemnats o multats.\n20 de març: Es estudiants organitzen una “sentada” a la Universitat de Cracòvia.\n21 de març: 5.000 estudiants de l’Escola Politècnica de Varsòvia inicien una “sentada” de quaranta vuit hores per pressionar el govern. La policia envolta el campus universitari i el desallotgen. Distribució per la ciutat d’octavetes on es demana “llibertat de paraula, llibertat per a reunir-se i llibertat per a manifestar-se”.\n5 de gener: Antonin Novotny (stalinista) fou destituït de les funcions de Primer Secretari del Partit Comunista Txec (més tard també se’l destituiria de la presidència de la república). El substitueix Alexander Dubcek, que es convertiria en heroi nacional.\n23 de març: Reunió a Dresde dels “Cinc de Varsòvia” (URSS, Hongria, Polònia, Bulgària i RDA). Qüestionament la delegació txeca sobre les reformes.\nAbril: Primavera de Praga. Idees noves: descentralització de la indústria, més poder sindical, llibertat per viatjar a l’estranger, llibertat d’expressió i premsa, govern multipartidista… entre d’altres. “Socialisme amb cara humana”. Vist pels líders soviètics com una amenaça a la seva hegemonia sobre els altres estats comunistes d’Europa de l’Est.\n26 de juny: Abolició de la censura. Creació de clubs sense afiliació política. Els socialdemòcrates configuren un partit independent.\n27 de juny: Publicació del manifest “Les dues mil paraules”, per Vaculik, que especulava amb la possibilitat de defensar-se d’una invasió soviètica mitjançant la mobilització popular.\n3 d’agost: Representants de la URSS, RDA, Polònia, Hongria, Bulgària i Txecoslovàquia es reuneixen a Bratislava. Declaració de Bratislava: reclam de fidelitat al marxisme-leninisme i al proletariat internacionalista, mantenint la lluita contra la ideologia burgesa. L’URSS expressa la seva intenció d’intervenir en un país del Pacte de Varsòvia si es crea el perill d’establiment d’un sistema burgès.\n20 d’agost: Els exèrcits dels quatre països del Pacte de Varsòvia entren a Praga: 600.000 soldats, 2.300 tancs i 700 avions. 72 morts, 266 ferits greus i 436 ferits lleus. 70.000 persones fugen en el primers moments del país (arribant a un total de 300.000 emigrants en els dies successius). Manifestacions de resistència. Dubcek és portat al Kremlin i obligat a firmar un compromís. A la tornada, la ràdio retransmet un discurs pel que recomanava la submissió per evitar un bany de sang.\nAnulació de les reformes econòmiques i restabliment de les condicions de censura.\nManifestació a la Plaça Roja de Moscou en solidaritat amb els fets de Praga. Vuit manifestants exhibeixen pancartes i són detinguts i condemnats.\n19 de gener : Jan Palach, estudiant, s’immola a la Plaça Wenceslao de Praga com a protesta pel restabliment de la supressió de la llibertat d’expressió.\nDesprés de la 1ª Gran Guerra, els estudiants es van afiliar al a la Lliga Nacional d’Estudiants Socialistes Alemanys, abandonant associacions democràtiques.\nSota el control de Hitler, les universitats es manifesten dòcils a les polítiques nazis.\nDesprés de la II Guerra Mundial, consumada la divisió, es estudiants i professors de la República Federal mantenen les seves tradicions nacionalistes i conservadores.\nAlemanya entra en recessió per primera vegada en quinze anys. Els estudiants comencen a despertat del llarg immobilisme i seguidisme, començant a demanar un canvi democràcia en la gestió universitària, reformar el currículum acadèmic, aturar la guerra del Vietnam, millorar de les condicions del Tercer Món, aturar la influència de la premsa de dreta, modificacions en la legislació d’excepció d’Alemanya,…. Els estudiants es neguen a ser responsables pels fets dels seus pares. Es senten rebutjats, perceben la injustícia social, les desigualtats…i la necessitat d’un canvi. El govern reacciona establint reformes a la universitat: limitació del nombre d’estudiants, curs d’accés amb límit de temps per aprovar-lo… Els estudiants s’hi neguen, demanen prendre part activa en les millores de la universitat: més equipaments i expulsió dels professors actius durant el període nazi,… El Consell de la Universitat no els escolta i implanten les limitació de temps per estudiar i altres mesures restrictives. La reforma es presentada a la Universitat Lliure de Berlín durant les vacances d’estiu de 1966. En reprendre el curs, 4.000 estudiants fan la primera gran “assentada”.\n2 de juny: Els estudiants organitzen una manifestació contra la visita oficial de Mohammad-Rezal Shah Pahlavia, emperador d’Iran des del 1941 fins el 1979. Els estudiants no volien que el govern confraternitzés amb un règim dictatorial.\nDavant de la Casa de la “pera (Shah assistia a una representació de la Flauta Màgica) la policia de Berlín i el servei iranià ataquen els estudiants. Benno Ohnesor va morir en rebre un tret al cap per darrera. Els dies següents es produeixen manifestacions en contra de la brutalitat policial. Continuen les prohibicions de reunió. Perden el control de la Universitat Lliure de Berlín.\nTardor : S’organitzen grups de protesta a gairebé totes les universitats d’Alemanya. Es produeixen grans manifestacions. La premsa es posiciona en contra dels estudiants.\nMaig: Aprovació de les “lleis d’emergència”, signades pel Partit Social Demòcrata i la Unió Demòcrata Cristiana. Garantien al govern actuar en situacions de crisi, com ara desastres naturals, revoltes o guerres. En conseqüència, quan els alumnes organitzen debats en les universitats contra dels EUA i la Guerra de Vietnam les activitats es prohibeixen i les manifestacions aniran creixent i sumant cada vegada un número més gran d’estudiants. Estudiants i membres dels sindicats de treballadors, agrupant 80.000 persones, es manifesten a Bonn contra la “legislació d’emergència”. No aconseguint aturar l’aprovació de la nova llei, els estudiants es comencen a dividir.\nDesembre: Dissolució dels moviments unitaris d’estudiants alemanys.\nMèxic: la matança de Tlateloco\n22 de juliol: Incident de futbol entre els eterns rivals la “Vocacional 2” del Instituto Politécnico Nacional (IPN )i la “Preparatòria” de Isaac Ochotorena, de la Universitat Nacional Autònoma de Mèxic (UNAM). El cos de policia “granaderos” dissolen l’aldarull, detenint alguns estudiants i entrant dintre de les instal·lacions docents. .\n26 de juliol: Manifestació d’estudiants per commemorar la Revolució Cubana. Una altra manifestació, organitzada per la Federació Nacional d’Estudiants Tècnics (FNET), que protesta per la intervenció de la policia durant els aldarulls del 22 de juliol. Les dues manifestacions foren reprimides durament per la policia.\n27 de juliol: El estudiants ocupen algunes aules de la UNAM com a protesta per l’actuació policial.\n29 de juliol: La policia i l’exèrcit envolten sectors escolars del l’UNAM i del IPN. Disparen un bazooka contra la una porta de la Preparatòria 1 (San Ildefonso). Molts estudiants resulten ferits i d’altres són detinguts.\n30 de juliol: A la Ciutat Universitària, el rector Barros Sierra hissà la bandera a mitja asta i les transmissions de Ràdio UNAM finalitzen en senyal de dol pels fets dels dies anteriors. La policia abandona les instal·lacions de la Preparatòria 5.\n1 d’agost: Es produeix una manifestació encapçalada pel rector Barros Sierra, que llegirà un discurs al final de la mateixa. El president del país, Gustavo Díaz Ordaz, en un altre discurs, ofereix la mà a qui la volgués establir una treva.\n2 d’agost: Es crea el Consell Nacional de Huelga (CNH), format per estudiants i mestres de la UNAM, el IPN, les Escoles Normals, el Col·legi de Mèxic, Chapingo, la universitat Iberoamericana, el col·legi La Salle i algunes de les Universitats estatals.\n4 d’agost : El moviment estudiantil elabora un document (invalidant el de la Federació Nacional d’Estudiants Tècnics), que contenia els següents punts:\nLlibertat de tots els presos polítics.\nDerogació dels articles 145 i 145 bis del Codi Penal Federal.\nDesaparició del cos de “granaderos“.\nDestitució dels caps de policia.\nIndemnització als familiars de tots els morts i ferits des del inici del conflicte.\n13 d’agost: Manifestació de 150.000 estudiants universitaris secundada per estudiants del Conservatori Nacional i de la Normal Superior. El CNH declara que la FNET no representa els estudiants.\n22 d’agost: El govern vol dialogar. Professors i estudiants acceptes fer-ho, però en presència de premsa, ràdio i televisió.\n27 d’agost: Manifestació de 300.000 participants., dissolta per l’exèrcit.\n28 d’agost: L’exèrcit envolta la Ciutat Universitària i la Universitat de Zacatenco.\n7 de setembre: Míting a Tlatelolco.\n9 de setembre: Barros Sierra declara: “las demandas institucionales han estado satisfechas“.\n13 de setembre: “Marcha del silencio” (per evitar que la policia fes servir el pretext de provocació) de 250.000 persones.\n19 de setembre: L’exèrcit ocupa la Ciutat Universitària. Nombrosos estudiants detinguts.\n23 de setembre: Enfrontament entre les forces del govern i els estudiants en el Casc de Santo Tomàs, campus principal del IPN.\n27 de setembre: Míting en la Plaça de les Tres Cultures, a Tlatelolco.\n2 d’octubre: Milers de persones es reuneixen en la Plaça de les Tres Cultures. A les sis de la tarda un helicòpter sobrevolà la plaça disparant bengales (senyal pels franctiradors que estaven en un edifici proper). Disparen contra els estudiants. Es desconeix el número de morts i ferits. El govern manifestà que només foren 20.\n9 d’octubre: El CNH accepta la treva Olímpica. Cap manifestació del 12 al 28 d’octubre.\n12 d’octubre: Inauguració de les Olimpíades de Mèxic 68, “Les olimpíades de la pau“.\n4 de desembre: Els estudiants tornen a les classes.\nPost Maig 68\n1970: moviment Kabouter (petits dimonis)\nProclamació de “L’Estat Lliure d’Orange”.\nConstitució: No violència, nou model de convivència (vida comunal), economia alternativa (troc), desaparició dels polítics, repartiment assembleari dels centres de decisió,… abolició de tota autoritat i propietat ,…\nEls ciutadans (kabouters) estaran al servei dels provotariat (treballadors, pagesos, vells, boixos,…) , els quals tindran menjar, vestimenta i habitatge gratuïts.\n1980: Els Krakers (els que claven cop de peu a la porta i s’instal·len en un pis buit).\n¿La insurrecció que ve?\nAnònim (Comité invisible): La insurrección que viene, Ed. Melusina,Madrid, 2009, 171 p.\n(Sessió 28 gener 2010)


Pirineus TV | TOT A PUNT PER A LA FIRA DEL CAVALL – Cerdanya, 3-11-17\nPuigcerdà ja ho té tot a punt per acollir aquest cap de setmana la 37a Fira del Cavall, un dels esdeveniments més rellevants del municipi i una de les cites més importants del sector ramader. El personal de la brigada ultimava aquest divendres al matí els darrers preparatius al recinte firal del polígon industrial per tenir-ho tot a punt abans de l’arribada del bestiar. Senyalització a punt, graderia per seguir el concurs col·locada i prop de 200 corrals instal·lats. Com en les passades edicions s’espera la presència d’entre 800 i un miler de caps de bestiar.\nUn dels atractius principals de la fira tornarà a ser el concurs de dissabte al matí, que enguany arrencarà mitja hora abans, a dos quarts d’onze del matí, degut a la incorporació d’una nova categoria, la de sobranys i sobranyes, que s’afegiran a les categories de terçones, eugues amb pollí, terçons, quartons i sementals.\nLa Fira del Cavall de Puigcerdà atrau milers de turistes a la vila i a la comarca. En passades edicions s’havien superat els 20.000 visitants. És pera això que l’ajuntament posa en marxa un dispositiu especial de seguretat i també reforçarà la senyalització. A més, s’habilitaran diverses zones d’aparcament en camps propers al recinte firal, com aquest, situat a tocar del centre comercial.\nA banda de la fira ramadera, durant tot el cap de setmana els carrers de Puigcerdà acolliran un mercat multisectorial amb unes 400 parades, que es repartirà entre el polígon industrial, l’eix comercial i la zona de l’estany. Recordem que enguany no hi haura parades a la plaça Barcelona degut a les obres que s’hi estan duent a terme.\nBAIXADA DE LES TEMPERATURES I POSSIBILITAT DE NEU – Cerdanya, 3-11-17 COMPTE ENRERE PAR LA FIRA DE TARDOR DE SORT – Pallars, 3-11-17


Apunta't a les nits temàtiques de El Cafè de l'Aula\nEncetem l'any amb les nits temàtiques de El Cafè de l'Aula!\nComencem amb "Els dilluns son la canya a El Cafè de l'Aula!". Vine a prendre un canya o copeta de Moritz i et convidem a unes minibraves o una ració demusclos a la marinera de franc!\nEls dimarts com ja és tradició Jam Session! Porta el teu instrument, participa a la jam i tindràs una copa de Moritz de franc!\nEls dimecres a El Cafè de l'Aula és el dia de la Cervesa Artesana:\nTasta la varietat de cerveses artesanes de Montseny\nCombinales amb la oferta especial del dia\nAfina el teu paladar!\nTapes + cervesa + bon ambient= ArT-sana\nEls dijous gaudeix de la ruta del Terratapes: vi, gastronomia i aquitectura per gaudir de la ciutat!\nEls divendres i dissabtes tenim les nits jazztronòmiques: vine a gaudir d'un bon sopar amb jazz en directe!\nI els diumenges? Les nits del diumenge son freestyle! Gaudeix d'un mojito, fes-te unes braves, comparteix unes cerveses amb els amics, sopa lleuger o remata la setmana amb uns gintònics!


wiki de jonathan groff: els 5 principals fets per conèixer de holden\n5 fets a saber sobre Jonathan Groff des de 'Mindhunter'\nDel patrimoni net a com va començar el seu inici\nTot i que potser no és encara un nom de casa, l’actor Jonathan Groff segurament està treballant per convertir-se en un. Amb només 32 anys, Groff té una impressionant filmografia, amb papers a la de Hamilton i 'Spring Awakening' de Broadway, la exitosa sèrie 'Glee', 'Frozen' i, més recentment, 'Mindhunter' de Netflix. Aquest actor nascut a Pennsilvània es va atraure al món de l’actuació des de molt jove, sovint es vesteix amb vestits i cantant espectacles quan la majoria dels nois de la seva edat estaven fora d’esport. Amb el suport de la seva família, la dedicació al seu ofici i la quantitat adequada de conducció, Groff va fer realitat el seu somni. En aquest article trobareu els cinc principals fets que es coneixen sobre la nova estrella de Netflix, el valor net net del qual actualment és de 3 milions de dòlars i només continua creixent.\n1. Bebé de Broadway\nAbans de guanyar a teatres com Melchior Gabor a 'Spring Awakening' o públic amb encant com Holden Ford a 'Mindhunter', Groff era simplement un noi jove amb somnis a l'escenari. Es veuria vestit de Mary Poppins i Cinderella, i es representaria a Broadway. Ha encantat l'escenari durant el temps que pugui recordar. Mentre vivia a Pennsilvània, Groff es va implicar en nombrosos teatres comunitaris. Va interpretar funcions en diverses produccions locals, com 'The Sound of Music', 'My Fair Lady' i 'Peter Pan'. Després va passar a la terra amb papers de 'Honk'. i 'Bat Boy: The Musical'. A l'edat madura de divuit anys, Groff va aterrar el paper de Rolf en una producció itinerant de 'The Sound of Music' i, mentre que una acceptació per a la Universitat Carnegie Mellon va estar al seu davant, es va ajornar durant un any per fer gira. En lloc de continuar a l'escola al final de la gira, Groff va decidir traslladar-se a la ciutat de Nova York, amb l'esperança de començar la seva carrera. Una jugada arriscada, però que va resultar millor. Acabaria sotmetent-se i debutant a Broadway el 2005, només per interpretar el seu paper protagonista un any després.\nbikini noia alta\n2. Nominat de dos temps per Tony\nGroff ha tingut un èxit increïble als escenaris, guanyant-se al llarg del temps dues nominacions al Premi Tony. El 2006, Groff va originar el paper de Melchior Gabor en el musical de rock 'Spring Awakening' per a venir d'edat. El musical explica la història de diversos adolescents que van descobrir la seva sexualitat a l'Alemanya del segle XIX. Groff va actuar al capdavant, un adolescent rebel i carismàtic que assumeix la responsabilitat d’educar els seus companys. L'actuació estel·lar de Groff li va valer una candidatura a la 'Millor interpretació d'un actor principal en una categoria musical' als premis Tony 2007. Groff a penes tenia els seus vint anys en el moment de la seva nominació. Gairebé deu anys després, Groff es va trobar amb una altra nominació a les seves mans, aquesta vegada a la categoria de 'Millor interpretació d'un actor destacat' pel seu treball a 'Hamilton'. Groff va interpretar el paper del rei Jordi, que va creure que els colons nord-americans es retrobarien després d'una revolució fallida. Si bé cap de les nominacions de Groff va donar com a resultat una victòria, són categories molt competitives i, en la seva segona candidatura, va perdre davant dels seus propis coprotagonistes. Entre la seva veu i el seu talent, només ha estat qüestió de temps abans que hagi anunciat el guanyador d'aquest mateix premi.\n3. Besties amb Lea Michele\nMentre treballava al 'despertar de la primavera', Groff va mantenir una amistat pel seu interès amorós a l'escenari, interpretat per la única i única Lea Michele. Michele és coneguda pel seu treball a 'Glee', una popular comèdia musical en la qual Groff tindria un paper recurrent, interpretant de nou davant de Michele. Groff va interpretar al nòvio personatge de Michele, un capità coral de xou de rival rival, que sovint havia rebentat amb temps per a un duet. La seva química en pantalla i en escena és parcialment perquè els dos són tan propers a la vida real. Des que van actuar junts a Broadway, tant Groff com Michele es pensen els uns als altres com les seves pedres i l’única cosa de la seva vida saben que sempre poden comptar.\nva dibuixar dona de bledsoe maura healy\nCom a jove actor, Groff temia que el fet de sortir perjudicaria el seu futur èxit, per la qual cosa va mantenir en secret aquesta part de la seva vida. Durant el seu temps al 'Despertar de la Primavera', interpretar un individu tan honest i obert sexualment va ajudar a Groff a guanyar el coratge de ser fidel a ell mateix a la vida real. Va decidir que, en última instància, encara que es perjudicaria la seva carrera, preferiria tenir amor a la seva vida i ser fidel a ell mateix que no pas amagar-se. Molt per a la sorpresa de Groff, les coses només van millorar per a ell tant a nivell professional com personal quan va sortir públicament als 23 anys. Abans del seu treball a 'Mindhunter', Groff va tenir l'oportunitat de interpretar un personatge obertament gai al prestigiós programa HBO. ‘Mirant’. Groff considera que el seu treball en el programa LGTBI implicat és el seu treball més personal encara, un paper del qual és increïblement orgullós i una cosa que el va ajudar a entrar més en contacte amb ell mateix de manera que no esperava. Poder exercir el paper del xicot d'algú i expressar-se com un home gai tan obertament va ser la vida a Groff. Li va ajudar a sentir-se més còmode en la seva pròpia pell i estimava absolutament viure en aquest món i poder discutir temes gai i representar un estil de vida que està infra-representat penalment.\n5. Frozen va ser el seu primer treball de veu en off\nTenint en compte l’èxit massiu de “Frozen”, és sorprenent que anessin amb un principiant al món de la veu en off. Disney es va arriscar amb Groff, que mai no havia fet cap tipus de treball de veu enrere abans de ser protagonitzat per Kristoff a la pel·lícula d'animació i el risc va ser pagat. 'Frozen' va batre diversos rècords i es considera que va ser l'èxit modern més reeixit de Disney. Groff es va convertir en una brillant actuació com Kristoff, fent que la collidora tonto que fos millor amiga del seu ren fos increïblement encantadora! Groff també va jugar a l'estudi per trobar una veu per a Sven, el ren de Kristoff, del qual ell parlava sovint. Des de l'èxit de 'Frozen', Groff ha expressat el seu personatge en la seqüela de curtmetratges 'Frozen Fever', el proper curtmetratge 'Olaf's Frozen Adventure' i vol presentar el seu paper en el llargmetratge 'Frozen 2'.\nActualment Jonathan Groff està protagonitzant com Holden Ford al nou drama de Netflix 'Mindhunter', però no és aliè a Hollywood. Ha estat un showstopper de Broadway, un dibuix animat i una estrella de televisió. Groff és un polivalent talent que està protagonitzant un augment, mira aquest actor, veuràs molt més en els propers anys.\nAmor I Relacions 25 signes que ets més que un simple amic\n55 pentinats de noies asiàtiques fàcils i atractives per provar-ho


El Premi 2020 North-South distingeix el MedECC | Sostenible\nEl Premi 2020 North-South del Consell d'Europa ha estat atorgat a la xarxa d'Experts Mediterranis en Canvi Climàtic i Ambiental (MedECC) de la Unió per la Mediterrània.\nEl guardó reconeix la tasca del MedECC, format per més de 600 científics de 35 països mediterranis i europeus, entre els quals es troba l'oceanògrafa Patrizia Ziveri de l'ICTA-UAB.\nLa xarxa MedECC ha elaborat la primera avaluació científica sobre l'impacte del canvi climàtic i ambiental a la conca mediterrània, un informe en el qual Patrizia Ziveri ha participat com a autora principal en l'àmbit d'Ecosistemes. El jurat considera que el MedECC representa un exemple destacat del potencial de col·laboració entre estats i societats per fer front als canvis del canvi climàtic i la sostenibilitat ambiental, així com una resposta a la necessitat de cooperació científica i d'experts per produir anàlisis basats en el coneixement com una base sòlida per a la planificació de polítiques. El seu treball contribueix a la promoció de l'Objectiu Global 1.5 de l'Acord de París a la regió. La xarxa també constitueix un exemple concret de la visió de la mar Mediterrània com a espai compartit de pau, desenvolupament i drets humans, que va portar a la creació, fa 25 anys, de el Procés de Barcelona.\nAmb aquesta decisió, el jurat vol destacar una causa universal que està indissolublement lligada als principis de drets humans, democràcia i Estat de Dret, que constitueixen els principals valors de Consell d'Europa. També destaquen la importància de l'associació i la cooperació per aconseguir desafiaments globals comuns.\nPer a més informació, podeu consultar la decisió ampliada de Jurat.


contes de sempre - Biblioteca Virtual\nA continuació et presentem una sèrie de contes de totes les èpoques que donen una idea de que els temps no canvien tant com ens pensem. Es tracta de contes populars que sempre han format part de les tradicions de molts indrets del món.\nL'altre recurs és eBiblio repositori que aplega un munt de continguts digitals molt més actuals.\nTrencadís : Contes d'abans\n"La col·lecció recull 44 títols de literatura infantil i juvenil, entre els que destaquen àlbums il·lustrats d’editorials emblemàtiques com Muntañola i Molino; una selecció de contes clàssics que permet comparar i analitzar diferents versions d’una mateixa història; llibres amb un rerefons religiós i moral, que mostren realitat i les convencions de les diferents èpoques."\nA aquest enllaç trobaràs la presentació d'aquesta col·lecció\nConsulta els 44 llibres que integren el fons\neBiblio : Et presentem aquests 11 recursos sobre contes del món:\nCreation date 24-03-2020 Last updated\t24-03-2020


Parietaria officinalis - Morella roquera, morella de paret, parietària, blet de paret, herba roquera - Eixarcolant\nMolts de nosaltres d’infants, entre amics i amigues d’excursió, ens hem enganxat fulles a la samarreta. Possiblement eren fulles de parietària! Doncs resulta que es poden menjar i tot, estigueu atents i atentes!\nEs tracta d’una espècie extremadament abundant pràcticament arreu de Catalunya des del nivell del mar fins als 1400 m d’alçada, i apareix quasi sempre en ambients humanitzats. Concretament, creix en murs, parets, escletxes de roques, descampats on s’ha abocat runa o altres ambients ruderals prop de masies, pobles i ciutats.\nLes seves fulles són petites, verdes i peludes (pubescents) i tot i ser de la mateixa família que l’ortiga, de les Urticàcies, no són urticants. Les tiges són vermelles i floreix durant la primavera i l’estiu, amb flors molt petites i pol·len molt al·lergogen!\nFulles de Parietaria officinalis\nEn alguns indrets freds en aquesta època de l’any ja no la trobem, però en general és una de les plantes silvestres comestibles que aguanta tot l’any.\nLes fulles són comestibles, però la seva textura, fa que calgui consumir-les sempre triturades. Es poden afegir en salses com el pesto, en batuts, en cremes i sopes!\nSón una font de calci, a causa dels sòls on acostuma a créixer, rics en carbonat càlcic, K i Cl.\nEvidentment, sempre cal collir-la en ambients nets, i com que creix bé en zones hortícoles la podem sembrar o fer-ne planter, i una vegada instaurada difícilment tindrà competència perquè produeix un creixement horitzontal mitjançant rizomes.\nUs animem a mirar entre les parets de la vostra ciutat o poble i identificar-la!


Eina d'autodiagnosi per al Comerç\nEls Gremis llancen una nova i senzilla eina digital gratuïta d'autodiagnosi per a negocis de comerç i serveis\nEl Consell de Gremis ha creat una eina per a l'autodiagnosi per a dels establiments de comerç i serveis. L'objectiu és que en 2 minuts (30 preguntes test), l'interessat pugui respondre a preguntes bàsiques que serviran per orientar els seus serveis i productes. A més de poder valorar l'afectació vers la situació generada pel COVID19. Un cop fet el test rebrà un informe de resultats amb semàfors i recomanacions per a cada cas.\nA més, les pimes i autònoms que siguin membres d'un Gremi o entitat del Consell, poden sol·licitar gratuïtament el servei de mentoring per analitzar els resultats i definir l'estratègia de millora sobre l'escenari que particularment tingui. Aquest assessorament es farà per vídeo conferència i telefònic.\nAquesta iniciativa creada pel Consell de Gremis amb el suport del CCAM, pretén donar suport a un sector molt afectat i poder estar al costat dels establiments i a l'hora vetllar per una qualitat i bona praxi del sector. "El sector comerç està constantment en el punt de mira i sotmès a restriccions que considerem poc fonamentades. Cal que, al menys, des de les entitats estiguem al costat del sector ja que som el seu recurs d'empara més immediat" comenta Joan Guillén, President del Consell de Gremis.


La batalla de Fals | FONOLLOSA TURISME\nLa batalla de Fals\nAl llarg del segle XIX, bona part de la població de l’actual municipì de Fonollosa s’arrenglerava amb els carlins, fins i tot amb diversos caps locals com l’amo del mas la Gabriela, o Benet Bastardes, del mas Bastardes. Pere Sagristà, cap de la facció carlina de Fals, després de la segona guerra carlina va haver d’exiliar-se i passar uns anys fora del poble. Es parla també de l’allotjament del cap carlí Benet Tristany i les seves tropes al mas Junyent de Camps.\nA les vuit del matí del dia 9 de gener de 1837, Tristany entra amb els seus homes a la vila de Súria i redueix la guarnició. Un dels soldats fuig a Manresa i avisa, mentre Tristany carrega tota la munició i s’emporta els 30 presoners cap a Fals. El dia 11 el Governador militar de Manresa ordena al Coronel Novella que marxi amb el seu batalló a Fals. Com que no coneix el terreny, l’acompanyen dos guies. El dia 12 al matí comencen a sentir-se trets, que s’intensifiquen a mida que avança la tarda. L’endemà, els carlins baixen a Manresa i ocupen el sector del Congost i el Pont Nou. A mitja nit arriba de Berga el Coronel Aspiroz amb quatre companyies de tropes seleccionades i una part de la cavalleria de la segona brigada. En fer-se clar, es dirigeix a Fals amb el seu exèrcit, els voluntaris, i una peça d’artilleria. Després de l’enfrontament, rescaten els refugiats a l’església, mentre els carlins es dispersen havent patit algunes baixes.\nLes dades d’aquest fet històric van aparèixer a les planes del diari manresà “El Lacetano. Periódico de Política, Cultura y Arte.”, justament el dia que apareixia per primera vegada. Alguns historiadors qüestionen els 2000 carlins i els 70 cavalls que, segons les cròniques, van trepitjar el Pla de Fals (vegeu foto superior), probablement una fantasia producte de la por que deurien passar els soldats del coronel Novella.


Placa de timbre\nAprofitant la celebració de l’Any Joan Brossa que commemora el centenari del naixement del poeta barceloní, Barcelona Ciutat de la Literatura instal·larà el segon ‘Intèrfon poètic’ a la seu de la Fundació Joan Brossa. Els ‘intèrfons poètics’ són uns dispositius urbans que, sota la forma d'un intèrfon de porteria, amaguen poemes que els passejants o visitants d'un centre poden escoltar cada vegada que en premin un dels botons. Són una forma de revitalitzar el patrimoni literari de la ciutat per tal de recordar el ciutadà que la literatura (o la poesia, en aquest cas) és una art viva que pot manifestar-se a qualsevol lloc i en qualsevol moment. Si el primer intèrfon poètic es va instal·lar a L'Horiginal, ara nou poetes contemporanis faran reviure les paraules de Brossa: Blanca Llum Vidal, Carles Rebassa, Gabriel Ventura, Àngels Moreno, Maria Cabrera, Jaume C. Pons Alorda, Raquel Santanera, Maria Sevilla i Meritxell Cucurella. Aquesta presència consolidarà, de forma simbòlica, la Fundació com la casa de la paraula i de les noves generacions de poetes.\nPer a la inauguració de l'intèrfon o ‘placa de timbres’ es comptarà amb la participació de quatre d'aquests poetes (Carles Rebassa, Raquel Santanera, Maria Sevilla i Àngels Moreno) que recitaran els poemes que van enregistrar per a l'ocasió. L'acte també comptarà amb la presència de Vicenç Altaió, president de la Fundació Joan Brossa; de Marina Espasa, Comissària de Barcelona Ciutat de la Literatura; i de Manuel Guerrero, comissari de l’Any Joan Brossa.


Veïns dels Poblats Marítims de Borriana alerten de la proliferació de mosquits i urgeixen solucions - revistapoble.net\nVeïns dels Poblats Marítims de Borriana alerten de la proliferació de mosquits i urgeixen solucions\npor Revista Poble | Sep 5, 2019 | BORRIANA | 0 Comentarios\nLa regidora del PP, Consuelo Suay, tendeix la mà per a ser eficaços i treballar perquè “és el que esperen els ciutadans d’els qui ocupen un càrrec públic”\nVeïns dels Poblats Marítims de Borriana han traslladat la situació d’alarma provocada per la proliferació de mosquits registrada en les últimes setmanes. “Les pluges registrades de forma intermitent han anat alimentat a un dípter que s’ha reproduït de forma exponencial aquest passat mes d’agost i que arribat setembre provoca que molts veïns vegen modificats hàbits com gaudir d’una terrassa o jugar en el parc amb els xiquets”, ha comentat Consuelo Suay.\nSuay, regidora del PP en l’Ajuntament de Borriana, ha fet una crida al PSPV per a garantir “l’eficàcia i el treball que els ciutadans esperen d’els qui ocupen càrrecs públics. És evident que és necessari un control i supervisió estricte d’aquesta plaga que torna a amenaçar amb modificar hàbits de vida i impedir rutines quotidianes“, ha explicat la regidora del PP.\nEn la zona del Port, “la problemàtica és especialment virulenta”. No obstant açò, assenyala Suay, “no és un cas aïllat. Hi ha altres zones de Borriana en les quals els veïns també han denunciat la proliferació del mosquit i el malestar generat de la presència del dípter. Des del PP, tendim la mà a treballar però també exigim responsabilitat i compromís als qui governen”.\n“Als ciutadans els importen poc les guerres polítiques. El que esperen d’els qui ocupem responsabilitats públiques és que assumim les nostres obligacions i treballem. Per açò, crec que és necessari resoldre aquesta situació i aplicar mesures eficaces. I més enllà del puntual, treballar amb previsió, perquè el que no és de rebut és que durant el primer semestre de l’any el PSPV oblide que ha de traure el plec de tractament contra el mosquit i haja de prorrogar el contracte. Més lliurament, més responsabilitat i més esforç perquè si s’ocupa un càrrec públic és per a servir als ciutadans, no per a servir-se d’ells”, ha considerat la regidora.


Col.locada la primera pedra de la nova promoció d'habitatges de protecció oficial a la Seu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Col.locada la primera pedra de la nova promoció d'habitatges de protecció oficial a la Seu\nCol.locada la primera pedra de la nova promoció d'habitatges de protecció oficial a la Seu\nEl model de comunitat de propietaris permetrà que els habitatges siguin un 10% més econòmics L'INCASÒL farà arribar a la zona en els pròxims mesos tant la línia elèctrica com el tronc de fibra òptica\nAquest matí ha tingut lloc l'acte simbòlic de col•locació de la primera pedra de la promoció Setúria d'habitatges amb protecció oficial de règim general a la Seu d'Urgell, promoguda per la cooperativa Nostrallar i gestionada per Salas.\nL'acte ha estat presidit per l'alcalde de la Seu, Albert Batalla, el president de la cooperativa Nostrallar, Jacint Vilà, i el conseller delegat de Salas, Pere Esteve, i en el qual hi han assistit regidors i regidores del Consistori urgellenc, així com adjudicataris d'aquest futur bloc d'habitatges.\nDurant aquest acte simbòlic, l'alcalde urgellenc, Albert Batalla, ha destacat que amb la construcció d'aquests habitatges a l'Horta del Valira es construeix un nou barri de la ciutat que s'estén cap a a ponent, on també s'hi construiran nous equipaments. Batalla ha remarcat que “així també es fan els primers passos en aquesta nova zona de la Seu pel que fa a la promoció de la vivenda social, a través de gent sensible que busca l'interès de l'adjudicatari i alhora d'encaix en l'actual situació econòmica, i això, des de l'Ajuntament, ens fa molta il•lusió”.\nL'alcalde de la Seu també ha afegit que “avui és un dia molt important, un dia feliç, tant pels adjudicataris com per l'Ajuntament i la ciutat, ja que actuacions com aquesta ajuden a construir una ciutat una mica millor”. Batalla també ha anunciat que l'INCASÒL farà arribar a la zona en els pròxims mesos tant la línia elèctrica com el tronc de fibra òptica.\nAquesta nova promoció consta de 20 habitatges, en una primera fase, d’entre 62 i 80 m2 amb pàrquing i traster. L’edifici està constituït per dues plantes soterrani i cinc alçades. Els pisos compten amb acabats de qualitat amb marques de primer.\nEls habitatges d’adjudicació tenen 3 dormitoris, a excepció de 6 que són de 2 dormitoris, i gaudeixen d’àmplies vistes a Castellciutat i a la Serra del Cadí. Els habitatges, per ser amb protecció oficial i de règim general, contemplen ajuts a l’entrada i subsidis al préstec hipotecari.\nA més a més, el marc econòmic actual ha permès que els costos, principalment de construcció, es reduïssin. Aquesta reducció de costos que, en una promoció corrent s’haurien reservat com a marge pel promotor, en el cas de les Comunitats de Propietaris reverteix sobre els socis. Per tant, i gràcies a que la promoció es desenvolupa en Comunitat de Propietaris regida per la Llei de Cooperatives, i, per tant, els habitatges costen el que costa fer-los, s’ha aconseguit reduir un 10% lineal el cost dels habitatges que, actualment estan per sota del preu del mòdul. La reducció del cost també permetrà absorbir el Fons de Reserva Obligatori per a tota cooperativa.\nAquest és un exemple dels avantatges que té el model que aconsegueix ser un exemple de com es poden desenvolupar projectes dins del món de l’habitatge de manera més justa (els habitatges costen el que costa fer-los), més transparent (els socis participen de tot el procés) i més racional (només es desenvolupen projectes amb una demanda certa).\nNostrallar és una entitat sense ànim de lucre i inscrita al registre de Cooperatives de Catalunya, que amb el suport i servei de la gestora Salas que compte amb 20 anys d’experiència i ha entregat 2.250 llars en Comunitats de Propietaris, ofereix un marc legal i regulador a les persones amb necessitat d’habitatge a la demarcació de Lleida.\nCol•locació de la primera pedra de la promoció Setúria1\nCol•locació de la primera pedra de la promoció Setúria2


territoris.cat 21:16 26/03/20\npolicia cap local borges convoca agent\nLa Policia Local de les Borges patrullant per la ciutat\nL'Ajuntament de les Borges Banques convoca tres places d'agents de la Policia Local i una de responsable de la brigada de neteja, una convocatòria que respon a la jubilació de dos dels agents, un d'ells de l'àrea de Medi Ambient. Pel que fa al tercer agent i el cap de neteja viària, eren llocs de treball ocupats interinament, per la qual cosa el consistori té la voluntat de consolidar les places, segons ha explicat la primera tinent d'alcalde, Núria Palau.\nLa primera tinent d'alcalde de l'Ajuntament de les Borges Blanques ha afegit que la previsió del consistori, en pic la situació o permeti, és convocar dues places més d'agent de la Policia Local, una pel sistema de concurs específic, reservat a mobilitat horitzontal, el que implica que només hi podran optar funcionaris de carrera, provinents de cossos de Policia Local de la resta de municipis de Catalunya, del cos de Mossos d'Esquadra, o de forces i cossos de seguretat de l'Estat, destinats a Catalunya; i una altra per a cobrir definitivament una altra plaça que, en aquests moments, també està ocupada de manera interina i temporal.\nUna Policia Local encara més professionalitzada\nNúria Palau ha indicat que, una vegada cobertes totes aquestes places el consistori passarà a tenir nou policies de carrera, en lloc dels sis agents actuals i dels tres interinatges, que integraven fins ara la plantilla de la Policia Local de les Borges, tot i no tenir l'obligació de disposar d'aquest servei, ja que tenim menys de 10.000 habitants. Palau afegeix que d'aquesta manera, disposarem d'un cos encara més professionalitzat, i preparat per a donar cobertura a totes les necessitats de seguretat, amb dos nous efectius de carrer, que fins ara habitualment estaven destinats a altres tasques.\nEn aquest sentit, la responsable de la regidoria de Governació a la capital de les Garrigues exposa que actualment, amb una mitjana d'1,5 agents locals per cada 1.000 habitants, estem per damunt de la mitjana de Catalunya, i cal tenir en compte que a les Borges també tenim comissaria dels Mossos d'Esquadra, el que implica que també disposem de 2,3 agents més, de mitjana, per cada mil habitants.\nDurant el procés de selecció, a banda de valorar els diversos mèrits, també es realitzarà una prova de coneixements culturals, d'aptituds físiques, psicotècnic i proves mèdiques. Una vegada finalitzat aquest procés, els opositors que l'hagin superat hauran de fer el curs bàsic de l'Escola de Policia de Catalunya.


Diversos estats de la UE reprenen la vacunació amb AstraZeneca\nL'aval de l'EMA ha provocat que alguns països revaloren les seues postures inicials\ndiumenge, 21 de març 2021 - 11:46h\nLa vacuna d'AstraZeneca fa setmanes que està en el focus mediàtic pels seus efectes secundaris | Cedida\n- Les conclusions de l'EMA\nDiversos estats de la Unió Europea reprenen la vacunació amb AstraZeneca després que l'Agència Europea del Medicament (EMA, per les seues sigles en anglés) haja conclòs que el vaccí és «segur i eficaç». Fins a una vintena de països europeus havien paralitzat el subministrament de les dosis d'esta vacuna per la detecció d'alguns casos de trombosi, però, poc després del nou aval de l'EMA, estats com França, Alemanya o Espanya han anunciat la represa del subministrament d'esta vacuna.\nA França, on igual que a Itàlia i Alemanya la vacunació amb AstraZeneca es reprén este divendres, el primer ministre, Jean Castex, ha dit que rebrà este vaccí. Altres com Suècia o Dinamarca mantenen de moment la suspensió.\nAmb França, Itàlia i Alemanya com els principals països que més ràpidament reprenen la vacunació amb AstraZeneca, Espanya i Portugal han anunciat que també ho faran, però més tard. En el cas d'Espanya, el subministrament d'esta vacuna es reprendrà el pròxim dimecres després que en els pròxims dies es facen reunions per saber per quin grup es comença i si s'amplia el límit de 55 anys.\nA Portugal tornaran a subministrar el vaccí d'AstraZeneca dilluns, mentre els Països Baixos també tenen la intenció de reprendre la vacunació amb este vaccí la setmana que ve malgrat no haver concretat encara el dia.\nPer la seua banda, les autoritats de Suècia estan encara investigant casos de trombosi al país i han apuntat que necessiten «uns quants dies» per decidir si reprenen o no la vacunació amb AstraZeneca. Irlanda també se suma al grup d'estats del bloc comunitari que no han reactivat encara el subministrament d'este vaccí, com sí que han fet altres països com Bulgària, Letònia, Lituània, Eslovènia o Xipre.\nDavant la detecció d'alguns casos de trombosi a la Unió Europea, l'EMA va començar a investigar els fets la setmana passada sense veure indicis que els casos estigueren vinculats a la vacuna. Davant l'alarma a les capitals europees, el regulador de la Unió Europea va ampliar la investigació demanant a tots els països que informaren de casos similars. Mentre els països del bloc comunitari mantenien la suspensió, tant l'EMA com l'OMS insistien que els beneficis d'este vaccí superaven els riscos.\nFinalment, el regulador europeu va concloure este dijous que la vacuna d'AstraZeneca és «segura i eficaç» i que, per tant, es pot continuar utilitzant per combatre la covid-19. La directora executiva de l'EMA, Emer Cooke, va afirmar que els científics no veuen que la vacunació estiga «associada amb el risc general de patir» estos problemes de coagulació de la sang. És a dir, que les evidències científiques no indiquen que siga un efecte secundari. Tanmateix, l'EMA no ha pogut descartar «definitivament» els casos més «estranys» de coagulació de la sang i farà una investigació addicional per excloure totalment esta possibilitat.\n"L'acció que potser comets i que empitjora la salut quan tens Covid" "Mor el primer espanyol per una nova soca de Covid especialment contagiosa"


Carme Riera: «La Creu de Sant Jordi m'assegura l'esquela quan mori»\nL'escriptora clogué ahir el congrés «Dona i Literatura» a la UAB\nCarme Castells | 20 octubre 2000\nRiera destacà el canvi que es produeix avui en el tractament de la imatge de la dona.\nAmb una declaració fulminant, l'escriptora mallorquina Carme Riera resumí ahir el valor que atorga a la principal distinció oferida per la Generalitat de Catalunya, la Creu de Sant Jordi. Es tradueix, afirmà, «en el fet que ja tenc pagada l'esquela per quan mori».\nÚnica personalitat illenca que rebrà aquest reconeixement el proper dilluns, dins d'una llista de 25 figures de molt diversa índole que han destacat en el seu treball i en l'aportació de riquesa a la cultura catalana, Riera es mostrà així de contundent a l'acte de cloenda del congrés Dona i Literatura, que s'ha desenvolupat aquests dies a la Universitat Autònoma de Barcelona, a Bellaterra.\nProtagonista en l'acte de cloenda, Riera va voler destacar essencialment les dues conclusions que s'han perfilat a través de les ponències que han integrat el congrés. «D'una banda, la necessitat que hi ha avui de reinterpretar els texts literaris, artístics en general, i realitzar noves lectures de la imatge femenina que s'hi troba, ja siguin escrits per homes o per dones, sempre amb una mirada no condicionada per la societat patriarcal» que, segons Riera, «ens ajudarà a trobar-nos amb una realitat molt diferent», com es comprova en els treballs realitzats per homes com Buñuel, oferint interessants casos de tractament de la imatge femenina.\nL'altra conclusió, explicà l'escriptora i catedràtica, és la constatació que la ironia ha penetrat ja en el tractament d'aquesta feminitat. «Això és molt important "assegurà", perquè demostra que les dones començam a riure. I implica que hem superat ja aquell sentiment de culpa que tant ha marcat la dona. Fiure és transgressor».


Dades sobre el perfil professional dels dissenyadors gràfics a Catalunya.\nHome » Actualitat en disseny i cursos » Estadístiques sobre el perfil professional dels dissenyadors gràfics a Catalunya\nM’he sorprès amb algunes dades i estadístiques que he conegut a través d’un dels últims llibres sobre dissenyadors gràfics que m’han passat per les mans.\nM’ha permès de fer una profunda reflexió sobre la meva situació actual, on estic i cap a on em dirigeixo desenvolupant el disseny gràfic, tant com a eina de subsistència, i també com a fil conductor cap a la meva pròpia felicitat i plenitud.\nEs tracta d’un estudi que es va fer des de l’Escola Superior de Disseny ESDI de Sabadell l’any 2000.\nLògicament les coses han evolucionat moltíssim en aquests 17 anys que han transcorregut: les noves tecnologies i internet a l’accés de tothom, les xarxes socials, els mòbils i les comunicacions… però hi ha factors i característiques dins la professió de disseny gràfic que han patit només un lleuger canvi.\nL’estudi estadístic separa els resultats en dos grans GRUPS d’anàlisi:\n1. Resultats d’enquestes a ocupadors.\n2. Resultats d’enquestes a dissenyadors.\nComento el GRUP 1 (Enquestes a ocupadors)\nLa primera pregunta d’aquest grup que m’interessa i la considero força representativa de l’actual situació és: “Quins coneixements i habilitats busca en els dissenyadors?”\nCapacitat d’innovar (originalitat) = 24,1%\nConeixement del producte/servei = 22,5%\nCapacitat estètica = 18,2%\nConeixement dels processos de producció i gestió = 12,8%\nBon comunicador = 11,2%\nConeixement tècnic = 7,5%\nFluïdesa tecnològica = 1,6%\nÀmplia base cultural = 1,1%\nAltres = 1,1%\nLa capacitat d’innovació i dissenyar feines originals i exclusives, segur que segueix essent la principal de les habilitats o característiques que qualsevol empresari o propietari de negoci busca en els dissenyadors.\nPersonalment i professionalment, jo considero també essencial els punts forts de ser un bon comunicador i disposar d’una àmplia base cultural. Aquesta última sembla una ximpleria, però no n’és gens en el cas de professions tan creatives i inspiradores com n’és el disseny gràfic.\n“Quins aspectes valora més en el treball d’un dissenyador?”. No és gens sorprenent aquesta pregunta, no creieu?\nEficàcia = 22,7%\nCapacitat de millorar i innovar processos, productes i serveis = 21,3%\nCapacitat de col·laboració amb altres departaments = 20,0%\nCapacitat de generar valor afegit = 19,3%\nCapacitat d’integració = 15,3%\nAltres = 1,3%\nTotes dues preguntes anteriors són algunes de les quals ara com ara segueixen estant vigents en el mercat i el sector laboral de la relació entre empreses i dissenyadors gràfics.\nComento el GRUP 2 (Enquestes a dissenyadors)\nUna qüestió que s’ha transformat rotundament i que cada cop anirà en augment parla de “Quin tipus de feina troben els dissenyadors gràfics”.\nL’any 2000 les respostes foren:\nCom a treballador per compte d’altri = 81,8%\nCom a autònom = 8,0%\nCom a freelance = 6,8%\nPetit empresari = 3,4%\nEstà claríssim que aquestes dades ja no són fidels a la realitat actual dels dissenyadors gràfics de Catalunya.\nL’ocupació d’autònoms en el món del disseny gràfic s’ha quintuplicat, ja sigui per raons de crisi, no trobar feina per compte d’altri, potser fins i tot per l’embelliment dels professionals “dissenyadors gràfics de l’antiga escola” que ara aposten per crear el seu propi negoci o bé exercint com a “freelancers”…\nUna altra de les preguntes que ha captat la meva atenció ha estat: “Els dissenyadors gràfics, amb quins professionals treballen pitjor?”\nLes respostes van estar les següents:\nComercials = 35,8%\nDirectors/Gerents = 20,8%\nTècnics = 7,5%\nEnginyers = 7,5%\nPublicistes = 7,5%\nArquitectes = 5,7%\nInformàtics = 3,8%\nAltres = 11,3%\nLa qual cosa em porta al resum següent: em sento identificada amb aquestes respostes i percentatges.\nTot i que em considero una persona respectuosa, amb qui és fàcil de treballar, sóc col·laborativa i empàtica… veig clarament el perquè ara, en aquests moments de la meva vida professional, estic gaudint de veritat de la feina que més m’agrada fer: dissenyar.\n• No tinc “Comercials” de qui dependre i a qui explicar les meves raons i anàlisis > Treballo directament amb client final, 100% dels quals arriben al meu web via GOOGLE, gràcies a la feina feta durant molts anys amb el SEO i la constant actualització el meu lloc web.\n• No he de trampejar amb “Directors/Gerents” d’estudis i empreses de disseny gràfic o agències de publicitat > No accepto ser subcontractada per serveis de disseny.\nSenzillament vull ser totalment independent, manar sobre les feines que dissenyo i, si hi ha repercussions, sempre seran resultats dels “meus actes i decisions”.\nEm sento lliure per crear i per decidir com, quan i el que jo vulgui.\nSERRA DEL PINO, JORDI. CABEZAS DE ALCALÁ, SÍLVIA. RUIZ MOLINA, ENCARNA\nDissenyadors a la cruïlla. Sabadell, Escola Superior de Disseny ESDI, 2000.\n(Centre Associat Universitat Ramon Llull)


Hotel Can Pamplona a Vic\n93 883 31 12\nCuina catalana/casolana | Wi-Fi\nL'Hotel*** CAN PAMPLONA es troba situat a pocs metres del centre de la ciutat de Vic. Elegantment decorat i amb tot el confort, disposa d'habitacions amb terrassa, aire condicionat, calefacció, telèfon, connexió WiFi per Internet, televisio, pàrquing i garatge, bar-cafeteria i sales de reunió.\nAire condicionat, habitacions familiars,\ns'admeten animals, guarda equipatges, premsa gay friendly, bar esmorzar de bufet, ascensor, aparcament gratuït i calefacció.\nHabitacions a partir de 60€\nAcollidor, molt agradable i tranquil.\nMenús disponibles per a grups, banquets i esdeveniments, dinars d'empresa, reunions i coffee break, etc.


Joan Vila – Blog d'empresa, societat i muntanya\nÉs el que hi ha, i el que ve ?>\nÉs el que hi ha, i el que ve\n16/01/2022 Joan Vila Comments Sense comentaris\nEngeguem el 2022 amb canvis importants en el model de l’economia mundial: comença l’economia amb inflació. Si en els anys 90 la globalització va portar una baixada important de preus per productes que es fabricaven a Xina, de la mà de la desaparició de molts llocs de treball que es van traslladar, ara amb la re-localització, amb el retorn de la producció, els preus i els llocs de treball venen de tornada. La inflació durarà el temps que tardi el…\nEconomia de futurs ?>\nEconomia de futurs\n09/01/2022 Joan Vila Comments Sense comentaris\nFa unes quantes setmanes, potser 8, que la meva preocupació principal a la feina és el seguiment de certs mercats de futurs. El desordre mundial dels preus de les matèries primeres el 2021 ens ha portat a situacions que mai hauríem imaginat abans. Va començar el mes de febrer amb pujades del preu de determinades matèries primeres, moviment que vam intentar frenar comprant més del que consumíem per fer estoc per mesos vinents, però van anar pujant i pujant cada…\nDesordre i ancoratges ?>\nDesordre i ancoratges\n01/01/2022 Joan Vila Comments Sense comentaris\nAquests dies de Nadal he pogut llegir l’últim llibre de Rafel Nadal «Quan s’esborren les paraules». M’identifico molt amb els seus llibres autobiogràfics perquè sovint hi comparteixo llocs i moments, però sobretot perquè recorda un temps en el que, com va dir en el seu primer llibre, ens sentíem feliços, tot i amb la frugalitat en la que vivíem. Però el darrer llibre té un missatge i una reivindicació. En Rafel reivindica mantenir tradicions culturals per poder recordar la història….\nDol a muntanya ?>\nDol a muntanya\n19/12/2021 Joan Vila Comments 2 comentaris\nAquests dies de final de tardor estem vivint un moment de dol entre els excursionistes de la Vall de Camprodon. El 29 de novembre va morir Xavi Collboni i el 12 de desembre ens ha deixat en Ventura Majada, ambdós grans muntanyencs. Tot i la diferència d’edat –en Xavi tenia 48 anys i en Ventura 85– havien coincidit durant molts anys a muntanya, quan en Xavi encara era adolescent. Recordo encara la primera excursió on vaig conèixer en Xavi, devia…\nTreballem o ens ho pensem? ?>\nTreballem o ens ho pensem?\n12/12/2021 Joan Vila Comments Sense comentaris\nDes de l’estiu estan corrent pel món mediàtic un munt d’articles sobre la Gran Dimissió, explicant que moltes persones d’Estats Units han deixat la feina per pensar-s’ho. Aquest fenomen no és nou, car el 2019 ja hi havia més oferta laboral que demanda; ni és exclusiu d’Estats Units, afectant molt fortament a Regne Unit, Alemanya, Dinamarca i Catalunya. Els articles expliquen que durant la pandèmia la gent va reflexionar sobre el treball i sobre els objectius de la vida, fet…\nEntrevista personal a Televisió del Ripollès ?>\n08/12/2021 Joan Vila Comments Sense comentaris\nQuan faig una aproximació dels costos i de les oportunitats de la transició energètica, el resultat obtingut és una pèrdua de valor afegit de l’economia per valor de 14.000 milions i una oportunitat per noves activitats de 19.000 milions. Evidentment la precisió d’aquest càlcul és molt baixa. Però a això cal incorporar encara la no importació de petroli i de gas que pot suposar deixar de comprar 13.000 milions d’euros. Vist així, la transició energètica sembla molt bona cosa per…\nRetorn als anys 70 ?>\n28/11/2021 Joan Vila Comments 1 comentari\nEls senyals que va donant l’economia no són massa prometedors. Encara que des de l’administració ens diguin que l’economia creix (i que per tant hem d’estar contents perquè anirà bé), encara que des de Caixabank ens diguin que el nivell de consum actual és molt superior al de l’any 2019 abans de la pandèmia, els núvols que es veuen a l’economia són ben negres, a punt de tempesta. En altres articles he anat explicant el desordre que s’ha generat en…\nAl lloc de la guineu, qui se n’aixeca ja no hi seu ?>\nAl lloc de la guineu, qui se n’aixeca ja no hi seu\n21/11/2021 Joan Vila Comments 2 comentaris\nEl deteriorament de l’economia global continua evolucionant. El desordre mundial provocat per la pandèmia no es resol i, fins i tot, semblaria que s’accelera, realimentat pels mercats financers que cauen en la temptació de l’especulació. En un sistema controlat, una davallada del paràmetre a controlar ve seguida d’un rebot de menys magnitud que la caiguda; encara li succeeix una nova caiguda de menys magnitud, i una petita pujada, que ja estabilitza el fenomen. Doncs en el moment actual no sembla…\nEls costos del canvi climàtic ?>\nEls costos del canvi climàtic\n14/11/2021 Joan Vila Comments Sense comentaris\nParlem i debatem molt del canvi climàtic i de la transició energètica per frenar-lo, però molt poc dels costos que implica. Si no fem l’esforç de veure el cost de tot plegat és possible que molta gent no comprengui la magnitud del problema que ens ve a sobre i justifiqui no fer res perquè així ja està bé. Aquesta percepció és la més difícil de canviar. El confort que la societat actual ha assolit comporta no haver de fer massa…


L'urbanisme és una funció pública que abasta l'ordenació, la transformació, la conservació i el control de l'ús del sòl, del subsòl i del vol, llur urbanització i llur edificació, i la regulació de l'ús, de la conservació i de la rehabilitació de les obres, els edificis i les instal·lacions.\nÉs la ciència, la tècnica i l'art de l'ordenació de les ciutats i el territori, mitjançant un conjunt de normes i disposicions tècniques, administratives, poblacionals, socials i econòmiques que es refereixen al desenvolupament harmònic, racional i humà del territori.\nFormalització del contracte de serveis.\nRecollida de tota la informació urbanística i territorial i cartografia.\nFase 0. Pla de Treball\nObjecte. Concretar les característiques precises de desenvolupament dels treballs.\nFase 1. Anàlisi i Diagnosi\nObjecte. Resum sintètic i integrat dels continguts de l'anàlisi, amb una interpretació de la situació actual on s'evidencien les debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats i s'identifiquen els elements clau per a la definició del model i proposta d'ordenació.\nContingut: (Subjecte a modificacions en fases posteriors)\nDarrera actualització 20.02.2020\nVOLUM A. TERRITORI i PLANEJAMENT\nVOLUM B. DIMENSIÓ SOCIOECONÒMICA i PATRIMONIAL\nVOLUM C. EL SUPORT DE LES ACTIVITATS\nATLES D'INFORMACIÓ URBANÍSTICA\nDocumentació escrita i gràfica\nPLANEJAMENT GRAL. (VIGENT)Revisió del Pla General d'Ordenació Urbana, MPPGOU\nPLANEJAMENT GRAL. (TRÀMIT)Modificacions puntuals del Pla general d'ordenació urbana\nPlanejament derivat (vigent)Plans parcials, Plans especials, Plans de millora urbana, Estudis de detall\nPlanejament derivat (tràmit)Plans parcials, Plans especials, Plans de millora urbana, Estudis de detall\nProjectes de reparcel·lacióEstatuts i bases i constitució de Juntes Compensació\nProjectes d'urbanitzacióDesenvolupa els sistemes generals i locals definits per tot el planejament\nAltres Instruments de gestióExpropiacions, Divisions poligonals, Ocupació directa, etc.


“Mulla’t per l’esclerosi múltiple” se celebrarà a prop de 150 piscines del país | Lleida.com\nEl ‘Mulla’t per l’esclerosi múltiple’ se celebrarà aquest diumenge 12 de juliol. L’acte central del “Mulla’t” tindrà lloc al Club Natació Atlètic Barceloneta a les 12:00h, on diverses personalitats de l’àmbit polític i cultural faran la tradicional capbussada solidària per l’esclerosi múltiple. Entre els assistents que ja han confirmat la seva participació hi haurà el President de la Generalitat, Quim Torra, el Conseller d’Interior, Miquel Buch, el vicepresident primer del Parlament de la Generalitat, Josep Costa, el Director General de Recerca i Innovació en Salut, Robert Fabregat i l’actor i presentador David Verdaguer.\nEl Mulla’t s’ha adaptat a les actuals circumstàncies i enguany tothom es pot mullar de forma virtual a www.mullat.cat gràcies a una campanya en col·laboració amb Gertrudis. El grup català ha creat la “pitjor cançó de l’estiu”, una peça que ha anat millorant fins a convertir-se en la cançó de l’estiu gràcies a les donacions i que interpretaran, en directe, durant l’acte central.\nAl marge de l’acte central, el Mulla’t se celebrarà a prop de 150 piscines durant l’estiu. Són les piscines que poden seguir les mesures de seguretat i higiene que marquen les autoritats sanitàries.\nMoltes piscines han optat per fer un mulla’t on-line o un mulla’t al llarg del juliol o l’agost. Des de la Fundació es destaca la importància que tothom es pugui mullar en un context com l’actual, sigui virtuament o presencialment, així com el pes que té la campanya per sensibilitzar la societat sobre l’esclerosi múltiple en temps de covid-19. Els fons recaptats amb el Mulla’t es destinaran a la recerca i a garantir els serveis d’acompanyament, rehabilitació i formació per a les persones amb esclerosi múltiple.\nUn 'Mulla't' de rècord amb 114 piscines a tota la província\n⏯ Gertrudis posa veu a la lluita contra l’esclerosi múltiple amb la "Pitjor cançó de l’estiu"\n⏯ La cançó de Gertrudis contra l’esclerosi múltiple comença a sonar millor gràcies als donatius\nTres de cada deu catalans tenen la primera dosi de la vacuna contra la covid-19\nEls ingressos a planta per covid-19 assoleixen les xifres més baixes des de l'octubre\nSalut posa data a la vacunació generalitzada a partir dels 16 anys


Com em puc donar d´alta a xopity.com?\nPer donar-te d’alta nomé has d’entrat a la secció SOC COMERÇ, tria el PLA al qual vols acollir-te i enviar-nos les vostres dades de contacte per tal de gestionar l’alta.\nÉs difícil omplir la fitxa?\nTenim un gestor de continguts molt intuïtiu i senzill per omplir les dades de la botiga i la dels productes, al igual que gestionar les reserves i cancel·lacions dels usuaris que us volen comprar.\nCom sé que reserven un producte del meu establiment?\nSi un usuari reserva un producte us arribarà un correu a l’adreça mail que hagis donat d’alta. En el mail t’indicaran quin producte estan reservant i un codi identificador de l’usuari. També arriba una alerta al Panell de Gestió on us indica el dia de la reserva, el producte, codi i usuari.\nSi la reserva és vàlida, hauràs de confirmar-li a l´usuari fent servir la nostra eina de reserves, en la que al acceptar la reserva, li estaràs enviant un mail confirmant que el seu producte ja el teniu preparat per passar a recollir.\nQuan el passaran a buscar?\nL’usuari te cinc dies laborables per recollir-lo.\nQuè passa si no el venen a buscar?\nSi no el venen a buscar, podràs tornar a reactivar el producte al Planell de Gestió perquè el tinguis disponible a la teva botiga. Si l´usuari no ve i no avisa que no farà la recollida, li penalitzarà a l’hora de fer noves reserves.\nQuè passa si el producte que em reserven ja no el tinc en stock?\nHauràs de cancel·lar la reserva i explicar a l´usuari que actualment aquell producte ja no està en stock. Es important evitar arribar a aquesta situació. Si no el tenim no hauria d´estar visible. En qualsevol cas, si podem obtenir aquell producte en en 24/48 hores ens podem esperar i confirmar al client la reserva un cop el tenim a l´establiment.\nPuc enviar les comandes?\nPots enviar les comandes si l’usuari es posa en contacte amb tu, sigui trucant a la botiga o per watsapp, i quedeu d’acord en com fer l’enviament i el pagament. Xopity.com no gestiona cap enviament ni pagament a traves de la nostra web.\nEn el moment en que l’usuari vingui a buscar el producte al vostre establiment, podreu cobrar amb el sistema de cobrament propi de la botiga.\nTindré el contacte del client?\nMai rebràs el contacte per part de xopity.com del nostre usuari. Ell si es podrà posar en contacte amb tu fent servir les teves dades de contacte. De l’usuari només tindràs un nickname i un codi per identificar el producte que ha reservat.\nEls clients ens poden fer preguntes dels productes?\nSi, les poden fer mitjançant les dades de contacte que deixis a l’hora d’omplir la fitxa de la botiga. Com per exemple Whatsapp, el link a la teva pàgina web o el teléfon.\nQuants productes puc posar a la meva botiga digital?\nSegons el PLA, pots posar 25 productes pel PLA BRONZE, 50 productes pel PLA PLATA i 100 productes pel PLA OR.\nLes categories ens serveixen per organitzar els productes que tenim segons a qui o on van destinades, per exemple, una botiga de moda tindria les següents categories: DONA – HOME – NEN – NENA\nLes etiquetes ens serveixen per identificar aquelles marques amb les quals treballem o productes que potser no tenim en el nostre catàleg en aquell moment.\nCom funcionen els filtres?\nEl filtres de “ciutat”, ens fa buscades especifiques segons la ciutat que hem triat.\nEl filtre “cercar per”, ens serveix per buscar segons:\n•\tEl producte en concret (samarreta, pijama, motxilla, bolso...)\n•\tNom del comerç. Si coneixem la botiga, podem accedir directament al seu catàleg.\n•\tEtiquetes i categories. Poden trobar més informació general de la botiga com marques amb les que treballeu i / o les categories que hagis donat d’alta. Si posem per exemple la paraula NEN, el buscador ens trobarà tot aquells productes relacionats que tinguin l´etiqueta o categoria NEN.\nQuant temps haig de tenir el producte reservat?\nHas de tenir-lo reservat 5 dies laborables, a no ser que l’usuari es posi en contacte amb vosaltres i acordeu un altre dia d’entrega.\nEL PLA BRONZE, és gratis per sempre.\nEl PLA PLATA i OR estan al 50% fins a finals d´any si els contractes abans del 30 de setembre. Actualment no estan habilitat.\nUn cop passades les promocions, el preu de cada PLA serà el següent:\nPLATA: 15€ / mes, amb un pagament únic de 180€ (cal afegir l’iva). Si es fa en un\nOR: 30€ / mes, amb pagament semstrals de 180€ cada pagament (cal afegir l’iva). Si es fa en un únic pagament el preu seria de 330€ (cal afegir l’iva).\nQue inclou cada pla?\nCada PLA té unes característiques sempre superiors al pla anterior:\nPLA BRONZE: GRATIS\n> Publicació de 25 productes.\n> Creació de diferents categories de productes.\n> Fitxa personalitzada de l’establiment amb xat de Whatsapp.\n> Incorporació de marques amb les quals treballes.\n> Motor de reserves.\nPLA PLATA DE 15€ / mes (+IVA)\n> Publicació de 50 productes.\n> Inserció de colors, talles o pes.\n> Enviament d’una Newsletter setmanal amb fins a 3 productes.\n> Pagament en una única quota anual.\nPLA OR DE 30€ / mes (+iva)\n> Publicació de 100 productes.\n> Enviament d’una Newsletter setmanal amb fins a 10 productes.\n> Gestió d’enviaments.\n> Pagament semestral o únic i aconsegueix Agost gratis.\nLa renovació és anual, el dia 1 de gener. Si contractes un pla una vegada iniciat l’any només pagaràs el mes en curs i els mesos restants fins al final de l’any.\nUn cop saps a quin pla et vols acollir, hauràs de realitzar una transferència a xopity.com. (Genèric Disseny SL) per l’import establert segons el PLA. Xopity.com t’enviarà les dades bancaries per fer la transferència. Un cop validat, us enviarem unes dades d’accés al vostre gestor de continguts, les quals podreu canviar un cop entreu. Pels pagaments semestrals i trimestral, el primer pagament és sempre abans d’enviar les dades d’accés. La resta de pagaments seran segons el PLA triat.\nLa renovació és anual, i xopity.com us enviarà un mail per confirmar si voleu renovar la subscripció un mes abans de que caduqui.\nCom dono de baixa el meu negoci?\nEsperem que aquesta situació no es doni mai, però pots donar de baixa el teu comerç en qualsevol moment. Les dades de la botiga quedaran guardades fins a 3 mesos, perquè si tornes amb nosaltres, no t´hagis de tornar a donar d’alta i omplir-ho tot de nou.\nEm retornen els diners si em dono de baixa?\nSegons el PLA triat:\nAmb el PLA Bronze, no pagues res.\nAmb el Pla Plata, un cop pagat ja no es poden retornar els diners.\nAmb el Pla Or, si pagues en un sol cop, no retornem els diners. Si ho pagues fraccionat, el semestre en curs queda cobrat, però el següent ja no es renovaria.\nSi m’he donat de baixa, puc tornar a registrar-me?\nSi que pots tornar a registrar-te, i si ho fas abans dels 3 mesos des de que et vas donar de baixa, podràs recuperar el teu perfil amb totes les seves dades, ja que guardem la informació de la botiga durant 3 mesos. Per donarse de vaixa remploiu el formulari de contacte amb el motiu de la vaixa.


Portal d'entitats de Castelldefels - Pàgina 2\n18 juliol 2020 Associació de Donants de Sang del Baix Llobregat\nVI Marató de Captació de Sang a Castelldefels.-\nEls propers dies 13 i 14 d’agost VI Marató de captació de sang a Castelldefels, com sempre al espai Civic Frederic Mompou de 10 a 21, els dos dies. cal reservar cita prèvia, podeu fer-ho a donarsang.gencat.cat/MsangCastelldefels.-\nResultats dels darrers dies al Baix Llobregat.-\nResultats de Gavà: dia 15 61 donacions, 8 oferiments i 4 de nous. dia 17 63 donacions, 5 oferiments i 5 de nous. Resultats de Sant Feliu dia 13 48 donacions, 6 oferiments i 5 de nous. dia 14 66 donacions 4 oferiments, i 7 de nous. També […]\nMés captacions al Baix Llobregat\nAquets propers dies hi ha captacions al Baix llobregat, Gavà, Corbera de Llobregat, Cervelló, Sant Feliu de Llobregat, Cornellà, Pallejà.Trobareu les dades i horaris a la pàgina web de donarsang.gencat.cat