Notícies d'ANC Horta-Guinardó: de desembre 2015\nat 21:21:00 2 comentaris: Links to this post\nLlegeixo amb sorpresa al diari digital “El Món” que Endavant manifesta que passarà el seu capital polític a Podemos. No acabo d’entendre les explicacions que donen, espero que les aclareixin i m’agradaria que rectifiquessin.\nEm sap greu de veure que una formació política que afegia al seu nom “alliberament nacional” doni suport a un partit sucursalista, sorgit de les pantalles de la televisió, amb un discurs confús i poc clar.\nJo interpreto una mica diferent d’ells els darrers resultats electorals.\nD’entrada la meva prioritat és Catalunya i les meves eleccions són les Catalanes, que van tenir un resultat clarament independentista amb una coalició que tenia un programa ben concret. En aquest programa hi apareix un pla d’acció que ens ha de portar a la independència passant per un procés constituent i un referèndum a banda d’una proposta d’un pla de xoc que és molt més rupturista que els programes de la majoria de partits d’esquerres.\nNo entenc que tenint un camí consensuat i votat per la majoria de la societat catalana, ara alguns diguin que aquest camí no els agrada i que en prefereixen un altre que, diuen, ens ha de portar al mateix lloc, però amb un recorregut incert i amb uns companys de viatge poc creïbles. Les coses ja són prou difícils, no cal que nosaltres mateixos les emboliquem més.\nNo ens hem de deixar enganyar per un discurs que no fa res més que continuar assenyalant el camí d’una tercera via que a moltes persones no ens sembla possible de portar a terme, que ja ha estat defensat per diferents partits, d’esquerres i de dretes, que ha estat desestimat i que sembla que és el que trien moltes persones o formacions polítiques que de la independència no en volen saber res però no ho volen manifestar clarament.\nAquest pas ja estava superat, no ens podem permetre de tornar enrere, les persones que el 27S vam votar independència ens ho mereixem.\nAquest article també ha estat publicat el 24.12.2015 per "elPeriócico"\nat 11:47:00 1 comentari: Links to this post\nMissatge dels partits sobiranistes davant les eleccions del 20D\nJunts pel Sí envia una carta a tots els militants i simpatitzants signada per Raül Romeva, Muriel Casals, Carme Forcadell, Eduardo Reyes, Oriol Amat, Lluís Llach, Anna Caula, Josep Maria Forné, Carmina Castellví, Germà Bel i Montserrat Palau.\nAquest diumenge tenim una cita important a les urnes:\nl’independentisme ha de seguir guanyant, el procés ha de sortir reforçat.\nSi tu votes, tindrem la força per defensar la victòria del 27 de setembre davant l’Estat, per assegurar el camí cap a la independència i per defensar els interessos dels ciutadans de Catalunya i les seves institucions. Si tu no hi vas, la veu de Catalunya la tindran els qui hi estan en contra.\nLa CUP demana l'abstenció a les eleccions espanyoles del 20 de desembre\nFa algunes setmanes, la CUP va decidir no participar a les eleccions espanyoles del proper 20 de desembre. Després d'un debat arreu del territori, fou el Consell Polític de l'organització, el seu màxim òrgan de debat i de decisió política després de l'Assemblea Nacional, qui prengué una decisió àmpliament consensuada i que recollia arguments polítics, ideològics i organitzatius.\nEn síntesi, la CUP entén que, la participació a les eleccions al Congrés dels Diputats espanyol no permeten acumular forces en la direcció de la ruptura democràtica i de la independència, en la direcció de la transformació social i tampoc en la direcció de la construcció i l'articulació dels Països Catalans.\nat 21:57:00 Cap comentari: Links to this post\nDubtava d’anar a votar el 20-D, pensar en el Congreso de los Diputados quan fa temps que he desconnectat mentalment del país veí em feia mandra però m’ho he repensat.\nHe arribat a la conclusió que tots els que vàrem votar independència el passat 27-S hem de seguir fent-ho i això vol dir lliurar la papereta de Democràcia i Llibertat o ERC dins l’urna. Per què? Doncs perquè els catalans que volem una República Catalana lliure hem de seguir donant suport als nostres polítics sigui en l’escenari que sigui, fent pinya, sense defallir, fins al final.\nL'autoestima, tan individual com col·lectiva, és vital per avançar, per assolir els objectius i no volem, suposo, despertar-nos el 21-D amb una victòria de Ciudadanos, PSOE-PSC o En Comú Podem. El Parlament seguiria tenint majoria independentista, és cert, però la nostra autoestima hauria baixat un graó.\nLlegim Climent Forner: “Mai no serem si no som lliures, mai! Si som, siguem i si no som, deixem-nos de somnis, de records i de follies. Siguem qui som amb voluntat de ferro”.\nat 11:54:00 Cap comentari: Links to this post\nL’Assemblea Nacional Catalana continua treballant per assolir l'acord de govern sòlid que avanci cap al procés constituent de la República Catalana, desplegui les mesures socials necessàries per atendre les necessitats de la ciutadania i faci front als atacs continuats de l’Estat espanyol cap a la nostra sobirania.\nL'ANC insta a la unitat d'acció de les forces independentistes que concorren en aquestes eleccions. Aquesta unitat d'acció, que s'ha de centrar en la funció d'altaveus de la voluntat del poble català expressada el 27S, ha de servir per a defensar les nostres institucions i per donar suport als successius passos que legítimament s'emprenguin des de Catalunya per impulsar el procés d'independència.\nXavier Domènech, candidat de la franquícia catalana de Podemos a les eleccions del 20-D, demanava fa uns dies "no girar l'esquena a la resta de pobles germans d'Espanya" doncs "el canvi existeix més enllà de l'Ebre".\nCrec que, històricament, els catalans ja hem fet prou el préssec i ens convé deixar el lliri que portem a la mà; qui vulgui peix que es mulli el cul. Encara estic esperant alguna veu col·lectiva (hi ha honorables excepcions individuals) denunciant els atacs que estem patint: ofec econòmic, Parlament intervingut, llengua perseguida o boicot a empreses i infraestructures.\nSi parlem del canvi més enllà de l’Ebre, una altra fal·làcia que no per repetir-la insistentment ho deixa de ser, em ve al cap la “multitudinària” manifestació de Podemos a Madrid del passat 31 de gener on hi va anar gent de tota Espanya i segons els organitzadors va congregar 300.000 persones que representen un 0,64% del total de la població espanyola. A tall d’exemple, les darreres Diades han reunit un 20% de tots els catalans.\nLes expectatives de vot de PP, PSOE i Ciudadanos se situen al voltant del 70%. Senyor Domènech, el veritable i únic canvi possible és la República Catalana.\nNota: Els diaris el Punt Avui i l’ARA han publicat aquest escrit\nat 9:11:00 Cap comentari: Links to this post\nEn un article a l'Avui el Sr. Jordi Font Cardona explicava que no havent aconseguit els partits independentistes més del 50% dels vots, ara Junts pel Sí i la Cup haurien de passar a defensar el pacte amb l’estat per aconseguir uns beneficis per a Catalunya, beneficis que més endavant enumerava.\nDeixant de banda consideracions sobre la possibilitat d’arribar a acords seriosos amb l’Estat espanyol, vull fer notar l’estafa democràtica que això representaria. El Sr. Font cau en el mateix vici que s’ha anat repetint durant aquesta transició espanyola: acceptar que els partits un cop tenen els vots poden fer el que els dóna la gana. Per això 30 anys després la nostra democràcia és pobra i esquifida. Junts pel Sí i la Cup no han aconseguit majoria de vots, d’acord, però han d’aplicar el millor que puguin els seus respectius programes electorals. En això hi ha l’essència democràtica, en cas contrari estarien traint el pacte que s’estableix a l’urna entre elector i elegit. I si no es pot aplicar el programa, cal tornar a fer eleccions sense gens de por. Curiosament són els partits menys democràtics els que es queixen sovint que hi ha massa eleccions.\nDijous, una jove, Sonia, escrivia una carta queixant-se que no sap a qui votar, i explica que la seva desafecció política és deguda al fet que constata que el seu vot no garanteix que després es faci allò que es promet. Aquí rau l’origen de la mala qualitat democràtica espanyola: els votants no veuen relació entre el seu vot i l’acció política posterior. Potser va sent hora que corregim aquest dèficit democràtic tant important.\nJunts pel Si i la Cup, si aconsegueixen formar govern, han d’aplicar el seu programa i començar a caminar cap a la formació d’un estat propi. Els hem votat per això i no per aplicar el programa dels partits perdedors.\nat 12:10:00 Cap comentari: Links to this post\nEls cants de sirena sonen amb força, però la lletra és la mateixa de sempre. Per què els espanyols ens proposen canvis constitucionals a fi que ens sentim millor dins d’Espanya?\nUs heu fixat que sempre parlen de les seves propostes, de les seves ocurrències i mai ens volen preguntar quines són les nostres? Paternalisme en estat pur és el que regalima dels discursos de la Sra Chacón, del Sr. Sanchez i del Sr. Rivera. Tots saben perfectament què ens convé a nosaltres, molt més que nosaltres mateixos. A més ens volen fer creure que aquests canvis que tan sàviament introduiran a la constitució per fer-nos un favor als catalans seran tan fàcils de fer com bufar i fer ampolles. Ah, clar, som en campanya!\nOpino que els ciutadans catalans i espanyols són molt més madurs que els polítics que ens demanen el vot. Algunes veus autoritzades ens expliquen clarament que la reforma de la Constitució és pràcticament impossible. Està bloquejada per ella mateixa. Com una tanca que té la clau a dins. Sense clau no obres i sense obrir-la no tens la clau. Crec que els espanyols haurien d’entendre que la millor manera de modernitzar la Constitució és redactar-la de nou. No es va fer així el 78? Per què no tornar-hi ara?\nAmb voluntat política tot és possible. De passada ja no caldria que pensessin en l’encaix de Catalunya. Nosaltres, espero, ja haurem fet la nostra.\nat 8:14:00 Cap comentari: Links to this post\nAssemblea territorial d'HGxI (Horta-Guinardó per la Independència)\nProp de cinquanta persones ens vam reunir en assemblea el passat dia 9 de desembre al Casal Font d'en Fargues per analitzar i debatre sobre el moment actual del procés cap a la República catalana amb el següent ordre del dia:\nActivitats de la Coordinadora Barcelonès\nConclusions preliminars CTSE\nSituació actual de l'ANC i el procés\nQuè hem de fer com a territorial?\nEn el punt 3 vam informar de les conclusions preliminars del Consell Territorial, Sectorial i Exteriors (CTSE.) en les quals es va reflectir el resultat del treball realitzar des de totes les territorials i tots els sectors. Les concrecions queden recollides en els següents blocs:\n1. Augment de la Majoria Social\n-Penetrar en barris refractaris i sectors específics poc afins.\n-Combatre el missatge de la por dirigit a sectors sensibles.\n-Incrementar la presència dels joves.\n2. Treball Procés Constituent\n-Estimular la participació ciutadana en el Procés Constituent i generar il·lusió col·lectiva pel nou estat.\n-Orientar la participació en el debat de la Constitució cap als valors de la República Catalana.\n-Combatre i reaccionar contra les probables accions i maniobres del bloqueig espanyol.\n3. Relació entre el Secretariat nacional i Assemblees\n-Fomentar la participació de les bases.\n-Millorar la comunicació entre SN, AT, AS, AE.\n-Millorar la planificació d’accions\n4. El paper de l'ANC com a actor polític\n-Ser el garant del procés i vetllar pel seu correcte desenvolupament.\n-Suport als actes de sobirania.\n-Equip de Comunicació eficient.\n-Reconeixement jurídic de les AE i el CAEC dins l’estructura legal de l’ANC: Estatuts, RRI i reglament electoral.\n-Garantir representativitat de les AE al SN.\n-Millorar la comunicació internacional.\n-Majoria Social i Procés Constituent. Fer partíceps els catalans a l’exterior del debat sobre el procés constituent per tal d’ampliar la majoria social i fer pressió per garantir el dret a vot.\nEn el punt 4 l'Albert Martín ens va informar dels treballs i plantejaments que en aquests moments es porten a terme en el Secretariat nacional.\nFinalment vam debatre com ens organitzem per a fer front a les tasques que haurem de portar a terme a partir d'ara i que es concretaran seguint els 5 blocs abans esmentats. Amb aquest objectiu posarem en marxa dos equips de treball amb l'encàrrec de:\nArribar als "líders d'opinió"\nEstem preparats per treballar i aconseguir la República catalana.\nat 8:12:00 Cap comentari: Links to this post\nL’Assemblea Nacional Catalana dóna suport als Ajuntaments de Celrà i la Seu d’Urgell\nL’Assemblea Nacional Catalana vol expressar el seu suport i solidaritat amb els Ajuntaments de Celrà i la Seu d’Urgell i s’alinea amb l’Associació Catalana de Municipis (ACM) i l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), com a promotors de les mocions de suport a la resolució 1/XI aprovada pel Parlament de Catalunya el passat 9 de novembre.\nL’ANC considera que l’obertura de diligències penals per part de l’Audiència Nacional és un resposta jurídica absurda a l’aprovació d’una moció de caràcter simbòlic i sense efectes jurídics reals per al funcionament de la corporació local.\nEntenent que es tracta d’un gest polític que es troba sota l’empara de la llibertat d’expressió, la llibertat ideològica i en el dret fonamental a la participació política, l’Assemblea també oferirà tot el seu suport i solidaritat a qualsevol altre ens que s’imputi pel mateix motiu a partir d’ara.\nVeieu el text en la ubicació original\nat 13:07:00 Cap comentari: Links to this post\nSóc del parer que el vot útil entès com a mal menor acostuma a ser el més inútil de tots els vots, ho dic per experiència.\nL’any 1982 vaig votar al PSC col•laborant així en la primera majoria absoluta dels socialistes, aleshores comandats per Felipe González. A contracor vaig agafar la papereta i la vaig dipositar dins l'urna tot esperant un canvi real que convertís Espanya en un país veritablement democràtic. Vaig penedir-me'n ben aviat, fou la primera vegada i l'última que votava un partit d’arrels o d’obediència espanyola: volen que hi estem (pels nostres diners) però no que siguem (la nostra identitat).\nAra, tal com van les negociacions de Junts pel Sí i la CUP, tot apunta que al març tornarem a votar, i jo recuperaré el significat del vot útil, però aquest cop com a un bé majúscul: donar la majoria absoluta als qui volen la llibertat de Catalunya sense excloure a ningú i alhora una lliçó democràtica a la minoria que posa el carro davant dels bous i insisteix en la farsa de decidir el model de país abans de tenir-ne un de lliure.\nat 21:43:00 Cap comentari: Links to this post\nOPINIÓ: "Procés internacionalitzat ", per Teresa Calveras\nAquest mes passat estàvem de vacances a Etiòpia i a Harar, ciutat musulmana situada a l'est d'Adis Abeba, molt a prop de la frontera amb Somàlia, vam agafar un "tuc-tuc", un d'aquests tricicles que fan de taxis a la majoria de ciutats de l'anomenat tercer món.\nEl conductor del "tuc-tuc" ens va demanar d'on érem i quan va sentir la paraula Barcelona va començar a parlar de Catalunya i va explicar que havia vist a la premsa que Catalunya es volia independitzar d'Espanya i va demanar si això era veritat.\nJo em vaig quedar tan sorpresa que vaig deixar d'entendre l'anglès, em pensava que m'imaginava allò que estava sentint, que no podia ser veritat; ben aviat però ja vaig veure que no m'equivocava i aleshores vaig poder explicar al conductor que sí, que era cert, que volíem aconseguir la independència i que molta gent del nostre país hi estava treballant i es mobilitzava per aquest objectiu, que hi havia molts voluntaris i activistes.\nFinalment li vaig dir que jo estava molt emocionada en veure que ell, que vivia tan lluny, n'estava informat.\nAquest fet contrastava fortament amb el fet que dels dotze companys de viatge, tots procedents d'Espanya, cap ens va preguntar res sobre el que estava passant a Catalunya.\nat 10:25:00 Cap comentari: Links to this post\nOPINIÓ: "Una altra Assemblea si us plau" per Antoni Rifà Ros\nSóc un més dels molts catalans que ens sentim decebuts amb el que estem vivint des del 27S. També vagi per davant que m’hagués agradat que ahir al Nou Congost de Manresa l’opció més votada hagués estat la que proposava investir Artur Mas amb condicions.\nÉs des d’aquesta perspectiva que vull manifestar que em sembla que l’acte que va fer ahir la CUP és un acte de maduresa política i que per aquesta raó, em mereix molt de respecte, tant pel contingut, com per la forma.\nI ara què? Doncs el que jo penso és que a qui li toca moure peça és a Junts per Sí. I en cap cas el següent moviment ha de ser fer cas al que diu la CUP. Fins aquí no hi tenen dret.\nEl que a mi m’agradaria és que Junts pel Sí fos capaç de fer un acte de democràcia interna com el que ha fet la CUP. Que si la CUP es va reunir al Nou Congost, ells ho fessin al Sant Jordi. Que hi anessin les territorials dels partits que en formen part, els independents, els membres de l’ANC i Omnium que en són afins i que per mimetisme debatessin també sobre quatre escenaris: mantenir Artur Mas com a candidat i continuar negociant, fer una proposta alternativa de candidat traient pressió sobre la negociació del programa de govern, deixar passar el 20-D per mirar de pactar amb el PSC o bé assumir unes noves eleccions.\nEstà clar que un resultat massiu en favor de mantenir Mas de candidat faria molta pressió sobre la CUP, però també es mesuraria la temperatura d’unes bases que penso que ara com ara, també comencen a veure que el futur de Catalunya no hauria de passar sí o sí per debatre sobre una única persona.\nSi amb independència del resultat, Junts pel Sí fos capaç de sortir d’aquesta assemblea tan cohesionada com n’ha sortit la CUP, seria la millor forma de contrarestar-ne el discurs i a més a més, no li caldria témer cap escenari.\nNo obrir el debat, per contra, demostra feblesa en l’autoconfiança en els propis arguments.\nat 10:18:00 Cap comentari: Links to this post\nOPINIÓ: "Resposta a Endavant", per Teresa Calveras...\nOPINIÓ: "Honestedat democràtica", per Alfons Carre...\nOPINIÓ: "Canvi constitucional", per Alfons Carrer...


Una empresa valenciana crea envasos de plàstic vegetal biodegradable per a empaquetar aliments - Diari La Veu\nEscriba el número 340076\nUna empresa valenciana crea envasos de plàstic vegetal biodegradable per a empaquetar aliments\nEls recipients es descomponen al 90% en només sis mesos i es converteixen en CO₂, aigua i adob\n22 setembre 2019 10:53h\nEls productes que fabriquen provenen de la canya de sucre, la remolatxa o la dacsa. / ADBioplastics\nVALÈNCIA. La contaminació, la sostenibilitat ambiental i el reciclatge són aspectes que cada vegada preocupen més la societat. Per això proliferen les botigues de venda d'alimentació a granel i els consumidors tendeixen a reduir la compra d'aliments envasats en plàstic. Les empreses emergents no es queden al marge d'aquestes preocupacions i moltes han dirigit els seus negocis cap a productes dirigits a protegir el medi ambient.\nÉs el cas d'ADBioplastics, una empresa que es dedica a la fabricació de bioplàstics per a substituir els plàstics tradicionals derivats del petroli i contribuir a crear un planeta més verd. Els productes que fabriquen són d'origen vegetal, és a dir, provenen de la canya de sucre, la remolatxa o la dacsa i, a més, són biodegradables. Però el valor afegit d'aquesta empresa emergent és que els biolpàstics que utilitza són compostables.\nAixò significa, segons expliquen en un comunicat, que es descomponen al 90% en només sis mesos i es converteixen en CO₂, aigua i adob en condicions industrials. Aquest és precisament el requisit marcat per la Unió Europea (European Standard EN- 13432 - 2000) per a acabar amb aquesta marea de plàstic, una mesura que ajudarà al fet que els fabricants d'embalatge del sector de l'alimentació complisquen amb la reglamentació que entrarà en vigor taxativament el 2021 i el 2030, alhora que cuiden el medi ambient.\nLa botella dolça, un cas d'èxit\nAquesta empresa emergent aposta per la innovació. És per això que ADBioplastics ha desenvolupat la botella dolça. Es tracta d'una botella feta a partir de canya de sucre biodegradable i compostable. La presentació oficial d'aquest innovador envàs es va presentar el passat 19 de setembre a #Ftalks19, l'esdeveniment internacional de l'any sobre innovació alimentària organitzat per KM Zero i que es va celebrar a València.\nLes Corts repartiran botelles de vidre reutilitzables per a acabar amb els envasos d'un sol ús\nLa Presidència de la cambra assenyala que el següent pas és acabar amb els gots de plàstic\nUn institut tecnològic valencià dissenya un material que fa més eficients les pantalles dels vehicles\nEmpreses de referència del sector de l'automoció donen suport a AIMPLAS per a fer realitat la tecnologia que s'està creant amb el suport de l'IVACE\nL'Oceanogràfic demana "responsabilitat" per a evitar que la nit de Sant Joan supose una "greu agressió" al mar i a la seua fauna\nL'aquari posa el focus en l'abocament de plàstics en les platges valencianes durant els "festejos massius" d'aquesta nit\nEscriba el número 355376


Presentat el llibre Història de l’handbol del FC Barcelona\nPresentat el llibre Història de l’handbol del FC Barcelona\nPresentació del llibre ‘Història de l’handbol… por fcbarcelona\nAquest dijous, 9 de febrer, s’ha presentat el llibre ‘Història de l’handbol del FC Barcelona’, que ha estat realitzat per l’Associació Veterans d’Handbol del Club i que repassa els èxits dels 74 anys d’història de la secció. L’acte, celebrat a la Sala Berlín del Camp Nou, ha estat encapçalat pel president, Josep Maria Bartomeu, i ha comptat amb la presència del CEO, Òscar Grau; el director d’Esports Professionals, Albert Soler; el director executiu de la Fundació, Nacho Mestre; el president de la Federació Catalana d’handbol, Tomàs Moral; el gerent de l’Asobal, Joan Marín; el mànager de la secció, David Barrufet; el gerent de seccions del FC Barcelona, Xavier O’Callaghan; l’exjugador i exentrenador blaugrana Valero Ribera; l’exjugador Joan Sagalés; els jugadors del Barça Lassa Tomás i Morros, i el seu entrenador, Xavi Pascual, entre molts altres. També hi han assistit membres de l’Associació de Veterans del Club.\nL’acte ha estat presentat pel periodista que retransmet l’handbol a Esport3, Joan Ramón Vallvé, i ha tingut també els parlaments del president dels veterans, ‘Quico’ López Balcells, de l’impulsor del llibre i membre de la junta de l’Associació, Ramón Domenech, i del periodista Manel Serras, coautor del llibre.\nBartomeu ha elogiat durant l’acte “la gran feina que ha realitzat l’Associació de Veterans d’Handbol del FC Barcelona”, i també el seu president, Francesc López Balsells, “per dur a terme aquesta gran feina i que era necessària”. I ha puntualitat: “La secció d’handbol constitueix, sense dubte, un pilar d’aquest tret que ens fa diferents d’altres clubs, la vocació poliesportiva”. “Aquest llibre farà que l’handbol sigui més fort de cara al futur”. De fet, Bartomeu ha explicat que el Club té reptes de futur com el Nou Palau, i aquest, “sense l’handbol, no seria un repte tan ambiciós com el que volem”.\nEl president blaugrana també ha volgut destacar que l’handbol forma part “de l’ADN del Barça des del 1943”, i que “gràcies a aquesta secció el nostre club ha gaudit de grans alegries i satisfaccions amb un palmarès extraordinari”. Cal recordar que l’handbol posseeix a les vitrines del Museu 9 Copes d’Europa, 23 Lligues i 20 Copes del Rei.\nFinalment, Bartomeu ha asseverat que, més enllà dels títols, s’ha de posar en valor el compromís i el sentit de pertinença del Club que han demostrat els jugadors d’handbol del Barça, amb exemples com David Barrufet i Xavi O’Callaghan: “Tenen uns treballs molt importants al Club i estem molt contents de com ho fan; o el mateix Òscar Grau, que té la samarreta penjada al Palau i ara és el nostre principal executiu”. “En el futur esperem que jugadors que estan en actiu actualment puguin incorporar-se al Club tal com ho han fet ells”, ha sentenciat.\nFont Web oficial FC Barcelona


Som a un parell de dies de La Sportiva Andorra Skimo. Com van els nervis?\nBé, n’hi ha. Però més que nervis és cansament perquè portem dues o tres setmanes amb molta feina ja que aquest any cada vegada que tenim alguna cosa clara canvien les condicions, hem de tornar sobre el terreny i analitzar-ho de nou per veure on és millor passar i al final no acabes d’avançar feina. Tenim tot l’equip sobre el terreny mirant i implica molta feina, però espero que la gent ho valori.\nEstà sent la més difícil de preparar dels últims anys.\nEn aquests cinc anys hem\nA tu t'estavem esperant per tirar-ho endevant...


tens un racó dalt del món: Admiració?\nVes per on, cadascú escombra cap a casa seva. Fa uns cinc anys, quan feia col·laboracions a l'Avui, vaig escriure un article que era com un somni en què una científica era rebuda a l'aeroport com ho són els futbolistes.\n31 de maig de 2010, a les 13:58\n31 de maig de 2010, a les 15:58\nJa m'agradaria que els nens fessin col·leccions de cromos amb la cara dels poetes.\n31 de maig de 2010, a les 16:02\nPer desgràcia, semblem molt lluny d'aquest món que expliques en aquest relat.\n31 de maig de 2010, a les 17:45\n31 de maig de 2010, a les 21:20\n1 de juny de 2010, a les 9:50


Apartment Kossuth -Balatongyörök Balatongyorok Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Apartment Kossuth -Balatongyörök\nBalatongyorok, Balatongyorok, Hongria - Veure al mapa\nAl visitar Balatongyorok, vosté es sentirà com a casa a Apartment Kossuth -Balatongyörök, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment Kossuth -Balatongyörök, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de aparcament de cotxes, habitació familiar.\nL'ambient de Apartment Kossuth -Balatongyörök es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Kossuth -Balatongyörök és una elecció inteligents per a viatgers a Balatongyorok, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


La candidatura a la Unesco de la construcció del Coprincipat inicia el camí\nEl Coprincipat, en camí a la Unesco\nEl 2023, data més optimista per a la possible inclusió a la llista de patrimoni mundial\nEs tractava d’escenificar l’inici del recorregut de l’encara precandidatura perquè la Unesco reconegui com a Patrimoni de la Humanitat la construcció del Coprincipat, un fet històric sustentat en tretze béns –onze a Andorra, amb la catedral de Santa Maria a la Seu d’Urgell i el castell de Foix–. L’objectiu va aplegar a Casa de la Vall responsables institucionals dels territoris implicats, amb el cap de Govern en funcions, Toni Martí, i la subsíndica, Mònica Bonell, com a amfitrions. Escenificació de l’inici del que encara serà un llarg recorregut: el coordinador de la candidatura, Joan Reguant, va estimar que en les\n#3 Medievalista indignat\nOrganitzar una gran “sarau” a la Casa de la Vall és fàcil. Però,com va dir Reguant, “un aspecte importantíssim per ingressar al patrimoni mundial és que puguis demostrar que els béns que hi presentes estan ben protegits.”\nDoncs bé, és una trista evidència que bona part dels béns que Andorra pretén presentar NO estan ben protegits.\nÉs a dir que si quan es volgués presentar la candidatura definitiva - ahir només era una amable contribució de les institucions presents a la campanya electoral de DA- els entorns de protecció dels béns andorrans no estan enllestits no caldrà ni presentar-la perquè no seria admissible segons les normes de la UNESCO.\nQuina llàstima que es gastin els diners en propaganda electoralista i deixin la feina al calaix!!!\nAmb les imposicions europees en matèria de globalització s'estan creant desenes de departaments nous, ara hi ha feina per a molts estómacs agraïts, per tornar favors electorals o per comprar vots.\nVec que s'ha afegit a la candidatura algun amiguet a última hora. Paciència encara ni deu haver algun altre. Quin Pal!\nAndorra, Espanya i França, juntes per la candidatura a patrimoni mundial de la UNESCO\n1. Petit incendi d'un vehicle a la rotonda...\n6. Tardes d'estiu amb 'festa sabonera' de Xip Xap\n7. L'ocupació hotelera del cap de setmana supera ...\n8. Andorra la Vella presenta l'anunci que es...\n9. Les matriculacions baixen un 9% respecte al...


Higini Cierco diu que ni la família ni BPA van tenir accions de Landstreet | BonDia Diari digital d'Andorra.\nL’accionista majoritari de Banca Privada d’Andorra (BPA) fins a la intervenció de l’entitat, Higini Cierco, va declarar ahir a la Batllia, en qualitat d’inculpat, en el marc de la causa Landstreet i va negar qualsevol responsabilitat en l’operativa de la societat Landstreet, segons van informar des del Grup Cierco en un comunicat, en què precisen que la declaració es va fer per escrit.\nAixí, en els pocs minuts que va durar per tant la compareixença, Cierco va lliurar un escrit de dues pàgines i mitja en què s’explica que els darrers mesos del 2006 o primers del 2007 la direcció general de BPA va informar el comitè executiu de la voluntat de constituir o adquirir una societat per poder gestionar actius i fons dineraris, una societat que “quedaria sota el control accionarial del director general de l’entitat, Joan Pau Miquel, i que disposaria de dos socis més (Javier Escoda i Daniel García)”. En aquest sentit, en el comunicat es remarca que “ni BPA ni cap membre de la família Cierco no ha tingut mai ni una sola acció de la societat Landstreet”.\nA més a més, en la declaració Higini Cierco recorda que Landstreet, a través d’un contracte d’assessorament de carteres signat amb BPA i BPA Fons, va ser la responsable de la gestió del fons Dolphin Equities, un producte que “va generar un excel·lent rendiment” perquè, com s’afirma en la declaració, “més enllà del que era previsible, l’operativa va ser un èxit i va generar importants beneficis per a totes les parts implicades”.\nEn l’escrit, Higini Cierco assegura també que tenia coneixement que Landstreet, “a títol de mandatari i per compte i ordre de BPA”, efectuava diversos pagaments que “havien de ser tractats amb discrecionalitat i confidencialitat”. No obstant, remarca que aquesta activitat “estava totalment delegada al director general del banc, que des del 2004 tenia poders\nper fer-ho, limitats a una certa quantia”.\nEn aquesta línia, segons explica el comunicat del Grup Cierco, el consell d’administració de BPA no aprovava les quanties de les despeses, i manté que “tots els pagaments realitzats a través de Landstreet i fets per compte i ordre de BPA figuren en la comptabilitat del banc, que mai no va pretendre ocultar res”. I a més a més es recorda que l’esmentada comptabilitat “ha estat auditada en tot moment per consultors interns i externs de primer nivell internacional”.\nPel que fa a l’abonament de 648.500 euros que va rebre Higini Cierco de Landstreet, l’accionista majoritari de BPA va remetre la batlle instructora, Canòlic Mingorance, a un altre escrit tramès el 7 de març passat, quan es va dictar el bloqueig de comptes. L’escrit en concret està acompanyat de diversa documentació, com ara certificats notarials i altres, tota encaminada a demostrar que aquell abonament corresponia a l’amortització d’un deute derivat d’un préstec a Joan Pau Miquel. I és que, segons es recorda en el comunicat, Cierco havia avançat uns diners al director general de BPA perquè aquest, a títol personal, individualment i lliurement, pogués adquirir un paquet accionarial del banc al Grup Júlia.\nD’altra banda, avui està citat a declarar, igual que Cierco també en qualitat d’inculpat, l’ex-director general adjunt de BPA Santiago de Rosselló. En el marc també de la causa Landstreet la batlle ha citat a declarar, en aquest cas en qualitat de testimonis, la mare de d’Higini Cierco, el seu germà Ramon i Turi Riberaygua, un dels accionistes minoritaris, entre altres persones.\nCal recordar que la batlle instructora de les causes vinculades a BPA va ordenar el febrer passat el bloqueig de 129 comptes, en la majoria dels casos de forma parcial, de persones físiques i jurídiques que van rebre retribucions de la societat panamenya Landstreet i que sumarien uns 34 milions d’euros.\nEntre els comptes afectats per la mesura, entre els quals hi havia els de 25 exdirectius i exempleats de BPA –incloent-hi el de Joan Pau Miquel i el del mateix Higini Cierco–, s’hi trobava el de l’ex-consellera general Meritxell Mateu, que va acabar dimitint després que precisament es fes públic el cobrament de 48.000 euros provinent de Landstreet.\nA principis del mes passat, la Batllia va començar a desbloquejar alguns dels comptes afectats.\nCondemnada per violació de domicili i maltractament


Help: Estructura del wiki - KDE UserBase Wiki\nHelp: Estructura del wiki\nDescripció de l'estructura d'aquest wiki\nLes rutes necessiten ser breus, generalment un usuari és incapaç de recordar rutes llargues (nom d'accés a la pàgina). Per tant, demanem que s'usi un màxim de tres nivells, com es demostra a continuació.\nObtenir ajuda (ruta: /Getting_Help).\nAplicacions (ruta: /Applications).\nLes categories de les aplicacions (per exemple, ruta: /Applications/Internet).\nLes aplicacions individuals (ruta: /<nom_aplicació>).\nManuals de les aplicacins (ruta: /<nom_aplicació>/Manual (pot ser una pàgina de contingut amb enllaços)).\nPàgines de manual (ruta: /<nom_aplicació>/Manual/Introduction).\nLes guies d'aprenentatge (ruta: /Tutorials/) Nota: Aquesta secció es compon dels enllaços a les pàgines adequades, sobretot referides a les aplicacions. Només les guies d'aprenentatge es poden vincular d'aquesta manera i han d'estar directament sota la ruta d'accés «Tutorials».\nRetrieved from "https://userbase.kde.org/index.php?title=Help:Wiki_Structure/ca&oldid=417644"


Grau en Història de l'Art - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Grau en Història de l'Art\nResultats globals: 122 registres trobats en 0.03 segons.\nMaterials acadèmics, 122 registres trobats\nMaterials acadèmics 122 registres trobats 1 - 10 anar al registre:\n3 p, 72.9 KB Obres i debat de l'art actual  / Roma Serrano, Valentín ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nObjectius: Es tracta d'una matèria totalment oberta i vigent que vol introduir a l'alumne en el coneixement i la reflexió de la pràctica artística més recent.\n5 p, 81.7 KB Art antic de l'Àsia Menor  / Villalonga Gordaliza, Annabel ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n4 p, 74.0 KB Arquitectura medieval: imatge i funció  / Carrero Santamaria, Eduardo ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nEn aquesta assignatura es treballarà sobre arquitectura i mobiliari religiosos en esglésies i catedrals. Es treballaran els coneixements adequats sobre el ritu que es realitzava i com aquest es relacionava amb l'edifici que ho acollia i com, al seu torn, l'edifici havia de moblar-se i vestir-se en funció de la cerimònia. [...]\n6 p, 90.3 KB Art a Europa dels segles IV a X  / Orriols Alsina, Anna ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n1- Proporcionar a l'estudiant una visió general d'aquest periode artístic en paral·lel al coneixement específic de les seves diverses manifestacions dins d'un territori complex i canviant, a cavall entre l'antiguitat clàssica i els segles del romànic. [...]\n4 p, 71.4 KB Pràctiques professionals de gestió del patrimoni artístic  / Vie Riba, Anna ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nObjectius: *conèixer la realitat professional en l'àmbit de la museologia i la gestió del patrimoni cultural *aplicar els coneixements i procediments apresos en els curricula del grau *desenvolupar un treball de camp concret, d'acord amb les necessaris del centre *analitzar des d'una perspectiva crítica les pràctiques realitzades per tal de millorar la inserció i el desenvolupament de professionals futurs.\nMaterials acadèmics : 122 registres trobats 1 - 10 anar al registre:


Hotel Graf Balduin Esterwegen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Sportpark 1, Esterwegen, Esterwegen, Alemanya, 26897 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Graf Balduin\nConvenientment situat a Esterwegen, Hotel Graf Balduin és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Graf Balduin, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Instal.lacions per a minusvàl.lids, restaurant, ascensor, bar són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Graf Balduin sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, telèfon, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com pistes de tennis. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel Graf Balduin la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Esterwegen.\nAllotjaments a Esterwegen


Josep Pey: "Avui té encara més preponderància el concepte "Glocal", pensar globalment però actuar localment" - Club Cecot Internacionalització\nClub Cecot InternacionalitzacióEntrevistaJosep Pey: “Avui té encara més preponderància el concepte “Glocal”, pensar globalment però actuar localment”\nJosep Pey, Director General de System Group, Enginyer Electrònic per la UPC, Màster en Administració i Direcció d’Empreses D.D IESE, Màster en direcció Financera per EAR, Màster en Direcció d’Operacions, Logística i Producció per l’ICT, Direcció i Gestió de Projectes per I’IESE.\nQuines són les preguntes que s’hauria de fer avui dia una empresa davant l’actual conjuntura mundial?\nSi fem una mirada empresarial des del punt de vista sectorial podem veure que, a nivell industrial, transport, turisme, noves tecnologies, serveis, banca, retail, etc. el punt que tenen en comú tots ells és que avui s’enfronten a grans reptes. No només per assegurar el dia a dia, sinó també per garantir la seva viabilitat a mig i, llarg termini.\nLa globalització, les noves tecnologies, Internet de les coses, la revolució 4.0 en definitiva el que fa és accelerar la competència i canviar els hàbits del consumidor.\nA tot això, s’ha de tenir present també l’entrada de nous entrants en els diferents sectors i moltes vegades nascuts de manera global, digital, més flexibles, ràpids, sense gaires actius, tampoc amb grans estructures i amb una cultura molt diferent basada en la innovació de la immediatesa. Avesats a la cooperació i a treballar en xarxa on normalment les seves solucions acostumen a ser, no només diferenciadores, sinó també, molt més econòmiques.\nPer tant, saber aprofitar avui les oportunitats que se’ns obren en períodes de temps molts més curts que en el passat, és fonamental per a poder sobreviure a aquest canvi econòmic i radical, com a conseqüència de la digitalització i globalització.\nPer aprofitar aquestes oportunitats i entrar en un determinat mercat/país, l’empresa ha de ser coneixedora de com està evolucionant el seu sector i quina posició ocupa dins d’ell.\nPer altra banda, s’ha de tenir present que aquestes finestres són cada vegada més temporals.\nEn aquest sentit, és determinant per a les empreses entendre aquesta evolució per a poder prendre decisions eficaces sobre on hem de jugar però també, com podem ser diferencials allà on decidim participar.\nEscollir la manera en que una empresa ha de sobreviure a tots aquests canvis no és fàcil però, tampoc serveix de res auto-justificar-se en la seva dificultat i, no prendre decisions al respecte.\nAvui la massa crítica que tingui una empresa és fonamental per a poder competir als mercats internacionals i, per tant, els creixements basats en cash-flows positius són importants però, en el moment actual que estem vivint on tot es reorganitza i s’estableix un nou ordre econòmic mundial es fa difícil obtenir creixements més enllà del 10% en períodes temporals llargs.\nHem d’entendre doncs, que aquests creixements orgànics no seran suficients per a poder reeixir en el futur. La solució a aquest aspecte passa avui per cercar aliances que ens permetin integrar en el nostre negoci aquells aspectes i competències fonamentals per poder tirar endavant el nostre REPTE-2020.\nAixí doncs, les aliances d’empreses, adquisicions, acords, etc. han de poder permetre a les empreses dotar-se de les capacitats i experiències necessàries per desenvolupar avantatges competitius sostenibles (presència en mercats, mida crítica, talent, competències, etc.)\nParlem de repensar l’empresa com a base de reflexió estratègica per encarar la globalització, la transformació digital, adaptació organitzativa, desenvolupament de marca, talent, etc. I per tant, el creixement inorgànic ha de ser un dels aspectes a tenir present per aquelles empreses que vulguin disposar d’una presència internacional rellevant\nSaber quina ha de ser l’estratègia de negoci en funció de la situació de l’empresa i del sector, és avui un aspecte cabdal.\nA títol de resum algunes de les preguntes a fer-nos en aquest moment són:\n– Quina és la nostre estratègia de futur?\n– Com està evolucionant el nostre sector?\n– Quina posició ocupem?\n– Com volem créixer?\n– Quines aliances són determinants per el nostre projecte?\nEn la seva opinió es cert quan s’afirma que qualsevol empresa avui dia està afectada per la internacionalització, creu que hi ha alguna excepció?\nMiri, si al Sud-est asiàtic emergent li sumem els països desenvolupats de la zona Estats Units, Canadà, Japó, Corea del Sud, Taiwan, Hong Kong, Singapur, Austràlia i Nova Zelanda i Amèrica Llatina, la contribució s’elevarà a tres quartes parts del creixement mundial esperat entre el 2017 i 2020.\nAquest fenomen ha produït ja un viratge del centre de gravetat econòmic mundial des del tradicional eix Atlàntic constituït pels Estats Units i Europa Occidental, cap a la zona d’Àsia-Pacífic.\nAixò contrasta amb l’aportació marginal de l’Europa desenvolupada. Des del 2008 concretament els creixements que ha tingut la zona euro han sigut molt baixos o pràcticament nuls.\nSóc del parer que una de les possibles solucions per Europa i sortir d’aquest carrer sense sortida podria ser adherir-nos a un dels tractats multilaterals com pot ser el cas del TTIP, Acord Transatlàntic de Comerç i Inversions. Malgrat, des de la nominació de l’actual President d’Estats Units sembla que tot això trontolli.\nEn definitiva, si volem buscar creixement econòmic en els propers anys hem de dirigir la mirada fora dels llocs habituals, més enllà de les fronteres europees, cap al món emergent i entre els països desenvolupats.\nDit això, no vol dir que no hi hagin possibilitats als mercats locals però, el que és clar és que ni hauran moltes menys.\nPer tant, hi ha alguna excepció? Crec que el món que ens toca viure ara serà molt difícil trobar-la. En menor o gran mesura tots ens haurem d’acabar adaptant a aquesta nova situació.\nHI ha algun factor determinant avui dia a l’hora de decidir l’obertura d’un nou mercat? Com decidir-nos per Àsia, Europa, Amèrica…?\nAvui el que és imprescindible és tenir un coneixement notable de les oportunitats i reptes que cada geografia comporta per al producte que l’empresa ofereix al seus clients.\nAra bé, el disposar de tot aquest coneixement hauria de portar a la companyia a respondre a dues preguntes fonamentals però de complexa resposta:\n– Quins mercats, en quins llocs geogràfics i sobretot en quin moment del temps s’ajusta tot això als nostres objectius estratègics de rendibilitat i risc?\n– En segon lloc, quina ha de ser la forma òptima d’explotar aquestes oportunitats i afrontar amb eficiència els reptes que comporten?\nDins l’enfocament d’aquests dos interrogants podem distingir aspectes de l’entorn com econòmics, legals, socials, polítics, culturals, etc. que acostumen a ser comuns per a altres empreses, i una altra categoria que va més directament relacionada amb la pròpia empresa i l’activitat que aquesta desenvolupa.\nEls primers aspectes fan referència més a la macroeconomia de l’entorn on opera l’empresa i els segons a la situació actual de la mateixa empresa.\nVolem deixar palès també i com a complement de tot el que s’ha dit, un aspecte que cada vegada té més rellevància donats els canvis geopolítics que s’estan esdevenint últimament. Aquest aspecte és el risc polític del País de destí.\nFactors determinants avui dia a l’hora de decidir l’obertura d’un nou mercat?\nConèixer el/s mercat/s destí\nEstratègia d’explotació de les oportunitats en el mercat/s destí.\nSer coneixedors del risc polític del mercat destí.\nHi ha errors comuns entre les empreses que comencen a exportar?\nL’error més comú que cometen moltes empreses es pensar que el que ha funcionat a nivell local funcionarà a nivell internacional. I que el que funciona en un determinat mercat ha de funcionar en qualsevol altre…\nAvui té encara més preponderància el concepte “Glocal” és a dir, pensar globalment però actuar localment. No podem ser eficients sinó hi ha una base comuna d’estratègia empresarial però, no podem ser eficaços sinó ens adaptem a cada mercat en concret.\nLes necessitats i hàbits dels consumidors són diferents entre els diferents mercats. Les corbes de penetració d’un determinat producte en un País poden ser molt diferents en un altre.\nPer altra banda tenir un bon coneixement de quan és interessant exportar i quan localitzar-se ajuda a les empreses a entendre que la manera d’entrada a un mercat/País no necessàriament ha de ser la mateixa.\nErrors més comuns a l’hora d’exportar:\nNo tenir una estratègia internacional clara del què s’ha de fer.\nPensar que el que funciona a nivell local funcionarà a nivell global.\nDesconèixer el risc polític del mercat de destí.\nPensar que en cada mercat podem actuar de la mateixa manera.\nServeixen les mateixes estratègies d’entrada a qualsevol mercat?\nEn principi no. I no serveixen perquè la forma d’entrada a un mercat/País depèn bàsicament de tres factor determinants.\nSituació actual del mercat/País de destí. Com per exemple, creixement, competència, facilitats administratives, sistema regulatori, normatives, risc polític, etc.\nSituació actual de l’empresa. Com per exemple, competències distintives, tecnologia, talent, patents, tamany, etc.\nExperiència internacional. No és el mateix una estratègia d’expansió d’una empresa que té experiència internacional que una que s’inicia per primera vegada als mercats internacionals.\nPer tant, tenint en compte tots aquests factors, la forma d’entrada serà peculiar en cada situació en concret però, com a recomanació, si no hi ha experiència a l’hora d’exportar el millor és començar per la venda indirecte.\nVal a dir que a mesura que una empresa pren coneixement i es desenvolupa en els mercats internacionals l’evolució generalment és la següent: venda indirecta, venda directe, llicencies, franquícies, agent distribuïdor independent, Joint Venture, filials i producció local.\nSi al principi l’empresa en la venda indirecte no té massa control sobre les seves operacions i un baix risc associat, a mesura que evoluciona en l’escala anterior, l’empresa cada vegada té més potestat de decidir sobre les seves operacions però a la vegada també augmenta el seu risc. Per tant, s’ha de trobar el compromís idoni per a cada empresa.\nTotes les empreses poden exportar? Poden exportar les pimes o ens hem de centrar en mitjanes i grans empreses?\nUn dels avantatges de les noves tecnologies és que avui ens permeten dur a terme noves formes de fer, de comunicar-nos, relacionar-nos, etc. i que abans era difícil per a les PIMES i només les grans companyies ho podien fer però, avui tot això està a l’abast de qualsevol empresa sigui petita o gran.\nUn altre aspecte important és que avui disposem de més informació de la que mai poguéssim haver arribat a pensar. I aquesta informació està a l’abast de tothom.\nResponent a la pregunta, jo diria que sí però, el fet diferencial avui en una companyia és el talent. Veiem grans companyies que desapareixen o els costa adaptar-se a aquesta nova economia i, també veiem, petites empreses que saben aprofitar i conjugar tota aquesta informació amb models de negoci disruptius i que entren al mercat d’una manera poc convencional i es fan un lloc. Per posar algun exemple vegis el cas de Uber, Granier, Amazon, Apple, Nespresso, etc.\nQuins quatre consells donaria a una empresa que vol iniciar-se en el exportació?\nMés que consells indicacions. Però, si haguessin de ser quatre serien els següents:\nDesenvolupar un Pla d’Internacionalització que contempli tots els aspectes que hem comentat al llarg de tota aquesta exposició.\nUna proposta de valor diferenciadora.\nI una clara i ferma voluntat de l’Equip Directiu i, concretament de la Direcció General, de dur-ho a terme.\nTenir clar el què hem de fer, de quina manera fer-ho, què és el que aportem als nostres clients i l’actitud i motivació necessàries… sens dubte ajuden en gran mesura.


Per què apareix amb tres xiquets? Tots els missatges de l'estàtua de Diana de Gales\nEls seus fills, els prínceps Guillermo i Harry, han sigut els encarregats d'inaugurar esta peça en bronze\ndivendres, 2 de juliol 2021 - 16:44h\nL'esperada escultura, encarregada i finançada pels prínceps, presidirà a partir d'ara el Jardí Afonat (Sunken Garden, en anglés), un dels racons favorits de la malmesa Lady Di donar quan vivia en el palau de Kensington, en els confins d'Hyde Park.\nNo sols crida l'atenció veure a la figura de la mare de Guillermo i Harry envoltada de xiquets, amb els quals sempre ha tingut un gest tendre o una mirada d'afecte, també és molt significatiu l'estil que llueix, amb una falda recta amb gran cinturó i camisa, molt característic d'ella i al qual al·ludeix el mateix comunicat.\n"L'estil de la vestimenta es basa en el període final de la seua vida quan havia guanyat confiança en el seu paper com a ambaixadora de les causes humanitàries i vol transmetre el seu caràcter i compassió", compten des de Palau sobre eixa Diana cada vegada més segura de si mateixa i del seu treball que els ciutadans recorden.\nAmb esta escultura, els seus fills volen contribuir al fet que "tots aquells que visiten el palau de Kensington es vegen reflectits en la vida de la seua mare i el seu llegat".\nA més, "volien que l'estàtua reconeguera el seu impacte positiu al Regne Unit i en el món i que ajude les futures generacions a entendre el significat del seu lloc en la història".\nA més de Guillermo i Enrique, la cerimònia per a descobrir el memorial va reunir en sòl real a membres de la família pròxima de Diana, com alguns dels seus germans, que van encapçalar una llista de convidats reduïda a causa de les exigències de la covid-19.\nDeixant a un costat les seues diferències, Guillermo i Enrique es van concedir per a l'ocasió un alto-el-foc per a reunir-se en un íntim moment familiar de record a la seua mare, morta el 31 d'agost de 1997 en un accident de trànsit a París quan fugia dels paparazzi.\nLa relació entre els germans, que es van veure per última vegada a l'abril per al funeral del duc d'Edimburg, travessa hores baixes, llastrada pels espartanes de la polèmica entrevista al març amb Oprah Winfrey, en la qual Meghan Markle va acusar la corona britànica de racisme i de perpetuar mentides sobre Enrique i ella.\nEl memorial de Diana, pròxim a una llamborda gravada amb un extracte del poema "The Measure of a Man" ("La mesura d'un home"), és obra de l'autor de l'efígie d'Isabel II que apareix en les monedes britàniques, l'escultor Ian Rank-Broadley, que va assistir a la cerimònia al costat de Pip Morrison, encarregat del disseny floral del parterre.\nMÉS DE 4000 FLORS PER A DIANA\nEl nou paisatge del camaleònic Jardí Afonat, convertit per a l'ocasió en un mosaic amb més de 4.000 flors, és el resultat de més de mil hores de treball d'un equip de cinc jardiners comandats per Graham Dillamore, subdirector de Jardins i Finques d'Historic Royal Palaces.\n"Mentre residia en el palau de Kensington, Diana, princesa de Gales, admirava regularment les canviants exhibicions florals al Jardí Afonat i sempre es detenia a parlar amb mi i amb els altres jardiners que el cuidaven", va rememorar Dillamore en una nota difosa per la residència real.\nEntre les plantes que envolten la nova estàtua dels jardins de Kensington, encimbellada a la part alta de tres escalons, es troben algunes de les flors favorites de Diana, com nomeolvides, acompanyades per mig miler de plantes de lavanda, 300 tulipes, 200 roses i un centenar de dàlies, entre altres.\nNo és la primera vegada que el Jardí Afonat, creat en 1908 a instàncies d'Eduardo VII, es vist de gala per a retre homenatge a Lady Vaig donar: quan es van complir 20 anys d'aqueix fatídic 31 d'agost, es van poblar els parterres amb flors de tonalitat pastel, emulant l'inconfusible estil de la princesa.\n"Isabel Pantoja ja ha declarat en el judici contra el seu germà Agustín" "Fabiola Martínez explica, per fi, el perquè de la seua ruptura amb Bertín Osborne"


Itinerari pel Ripollet Històric durant el Sant Jordi a la Rambla — Ajuntament de Ripollet\n/ Itinerari pel Ripollet Històric durant el Sant Jordi a la Rambla\nItinerari pel Ripollet Històric durant el Sant Jordi a la Rambla https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/10307 https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/10307/@@images/image/preview\nItinerari pel Ripollet Històric durant el Sant Jordi a la Rambla\nEl diumenge 20 d'abril, a partir de les 17h i coincidint amb la celebració de la diada de Sant Jordi a la Rambla, tindrà lloc un nou itinerari pel Ripollet Històric que sortirà del Centre Cultural. L'activitat consisteix en un recorregut guiat pels carrers de la zona més antiga del poble. L'objectiu és ajudar als participants a conèixer i descobrir alguns dels elements històrics, culturals i artístics que formen part de Ripollet.\nA banda del dia de Sant Jordi, està previst que aquest recorregut es realitzi també els dies 18 de maig, coincidint amb el Dia Internacional dels Museus; el 25 de maig, coincidint amb la Diada del Corpus i el 15 de juny, coincidint amb la Trobada de Catifaires. Aquests tres recorreguts sortiran a les sis de la tarda del Centre d'Interpretació del Patrimoni.\nL'activitat ha estat impulsada per la Comissió Local del Pla Educatiu d'Entorn i organitzada conjuntament amb el Patronat Municipal de Cultura. És gratuïta però cal fer una inscripció prèvia al Centre d'Interpretació del Patrimoni, al carrer del Molí d'en Rata, 1. (telf. 93 594 60 57).


El Govern d'Andorra aprova allargar els ERTO fins al juny del 2021\nPublicat 02/12/2020 21:11CET\nEl projecte de llei de mesures excepcionals pel Covid-19 es debatrà aquest divendres\nANDORRA LA VELLA (ANDORRA), 2 des. (EUROPA PRESS) -\nEl Govern d'Andorra ha aprovat un nou projecte de llei de mesures excepcionals i urgents per la situació d'emergència sanitària causada pel Covid-19, per la qual es podran allargar els ERTO fins a finals del mes de juny del 2021.\nAixí ho ha anunciat el ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, durant la compareixença per explicar els acords adoptats pel Consell de Ministres celebrat aquest dimecres.\nEl text contempla un paquet de mesures amb l'objectiu de "evitar acomiadaments i la destrucció del teixit productiu", alhora que acompanyar a empreses i treballadors en la reactivació de l'economia, ha manifestat el titular d'Economia i Empresa.\nEl projecte de llei ja s'ha entrat a tràmit parlamentari per via d'extrema urgència i serà debatut per a la seva aprovació al Consell General --parlament-- divendres que ve, on els grups que donen suport al Govern sumen majoria absoluta.\nL'allargament de les Suspensions Temporals de Contracte de Treball i les Reduccions de Jornada Laboral --l'equivalent als ERTO a Andorra-- serà vigent fins 90 dies després de la declaració de la fi de la situació d'emergència, amb el 30 de juny com a màxim.\nEs podran beneficiar dels ERTO les empreses que tinguin l'activitat principal suspesa obligatòriament per decret o que "estigui afectada per impediments lligats a les restriccions per mesures decretades i que demostrin una baixada significativa de la xifra de negoci", especifica en un comunicat el Govern.\nLa baixada de la xifra de negoci haurà de ser igual o superior al 50% en l'acumulat dels tres mesos naturals anteriors a la presentació de la sol·licitud inicial per beneficiar-se del programa, en comparació al mateix període de l'any anterior; o d'entre el 30% i el 50% en els 12 mesos anteriors.\nTambé s'inclouen aquells sectors afectats per les mesures adoptades per les autoritats estrangeres "que limiten l'arribada de turistes".\nEn l'àmbit laboral, també s'estableix que el temps no treballat a compensar pel treballador, generat entre l'1 de gener i el 20 de juny del 2021, es podrà recuperar al llarg de tot el 2021, igual que les hores generades el 2020 també es poden compensar fins al 31 de desembre de 2021.\nD'altra banda, la suspensió de contractes de treball per causa de força major no és aplicable per la suspensió temporal de l'activitat de les empreses per la situació d'emergència sanitària.\nPer als autònoms es manté una prestació econòmica en cas que l'activitat sigui suspesa obligatòriament per decret o que es justifiqui una reducció significativa de la xifra de negoci.\nMESURES SOBRE ELS LLOGUERS\nA més, també es mantenen les ajudes als lloguers dels locals comercials: serà del 75% per a les empreses amb l'activitat suspesa; i pels quals acreditin una baixada de la xifra de negoci poden sol·licitar una reducció del 50% fins al 31 de març.\nPer als afectats per ERTO o en situació d'atur amb motiu de la crisi sanitària, s'estableix una reducció del lloguer de l'habitatge del 10%, que pot arribar al 20% en casos de famílies monoparentals, d'autònoms amb l'activitat suspesa i percebent la prestació econòmica, o en què la unitat de convivència demostri una reducció global dels ingressos superior al 10%.


L'IERMB comença una recerca amb enquesta online sobre pràctiques de sanejament a casa durant el confinament pel COVID-19 - IERMB\nHome L’IERMB comença una recerca…\nDes del Consorci Institut d’Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona (IERMB), i en el marc del projecte europeu SCOREwater, posem en marxa una recerca sobre pràctiques de sanejament a casa, en aquest moment de confinament a causa de la pandèmia per la COVID19. SCOREwater se centra en la gestió de les aigües residuals, en la prevenció i la detecció precoç d’incidències.\nAquests dies passem més hores a casa i potser hem variat els nostres hàbits i usem més productes higiènics, cosa que pot afectar a la gestió del clavegueram i de tot el cicle de l’aigua. Ajuda’ns en la gestió del cicle de l’aigua responent a unes preguntes https://forms.gle/YLPBCfCb7RTx2qHR7. L’enquesta s’adreça a tots els residents a Catalunya de més de 16 anys. La durada mitjana del qüestionari és inferior a 5 minuts.\nL’enquesta és confidencial i la informació només es tractarà de forma agregada. D’acord amb la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals li informen que les seves dades seran tractades únicament i exclusivament en aquest estudi. El responsable del tractament és el consorci SCOREwater. Per a més informació sobre el tractament de dades i per a exercir els seus drets pot contactar a SCOREwater. Gràcies per la seva col·laboració!\nAgraïm que ens ajudes fent-ne difusió entre els seus contactes per poder arribar a més gent. Gràcies!\nArtícle d’Albert Julià “La diversitat de la cura de les persones grans en situació de dependència funcional a Barcelona”


Commoció en el món del turisme per la mort d’un dels pioners del sector - Altaveu el diari digital d'Andorra\nCommoció en el món del turisme per la mort d’un dels pioners del sector\nRobert Bastús Escolà tenia 88 anys i encara estava ben actiu al capdavant d’AndorraTours\n28/03/2020 (19:15 CET)\nEl turisme andorrà plora la pèrdua de Robert Bastús Escolà. Als 88 anys, encara tenia el cap ben clar i fresc i es mantenia al capdavant -tot i que formalment n’havia traspassat la direcció a una de les seves filles- d’AndorraTours, l’agència de viatges que feia dècades que havia creat i que tant feia d’emissora com de receptora de turistes. De fet, a Bastús se’l té al Principat com un dels pioners del turisme comercial. “D’agafar la maleteta i anar pel món a buscar turistes que volguessin venir a Andorra”, han assegurat alguns dels consultats, commocionats pel traspàs.\nNascut el febrer del 1932 a la Pobla de Segur, va arribar al Principat de ben jove i després de treballar per la família Cornella, especialment al Pas de la Casa, va fer el salt al món més estrictament turístic de la mà de la família Molleví i la firma Turivac, que seria l’origen d’Hotansa. Amb els Molleví, Bastús entraria en el món de l’hoteleria. L’Isard o l’Andorra Park Hotel serien dos dels bucs insígnia del grup. Més tard, Robert Bastús posaria en marxa l’agència que ha gestionat fins a la data d’avui i que el va fer conèixer pels ambients turístics de mig món. Les grans fires del sector no es perden la cita amb l’empresari andorrà.\nDes d’AndorraTours (i també de Turand) Bastús havia estat un pioner en la recerca de turisme per a Espanya i, especialment, per a Andorra, el seu centre de negoci. Els últims anys s’havia centrat molt, segons les fonts, en els mercats francès i belga. Membre al seu dia del plenari de la Cambra de Comerç, Robert Bastús va ser membre fundador tant de l’Associació d’Agències de Viatge d’Andorra com de l’Skal Club.\nBastús estava ingressat des de feia uns pocs dies a l’hospital. Ha mort avui i en principi se l’incinerarà en la més estricta intimitat. Sense identificar-lo, però el Govern ha confirmat que, malauradament, Bastús ha estat la quarta víctima causada pel maligne coronavirus.


Imatge virtual del pla parcial de la Budellera, a Tarragona, completament desenvolupat, amb 6.000 nous habitatges, que s'estén des del camp de futbol del Nàstic i fins a la Cala Romana, en una imatge publicada el 21 de novembre del 2016.\nLa Budellera a Tarragona, els Muntanyans a Torredembarra o les Madrigueres al Vendrell, entre els plans pausats\nActualitzada 24/09/2021 a les 14:41\nPuig, com a regidor de Territori de l'Ajuntament de Tarragona, diu que el consistori tarragoní va en concordança amb aquests criteris de la Generalitat. «Això ens permetrà tenir més i millor anella verda a Tarragona». «Ens evita enquistar-nos en debats estèrils, es tracta de fer una planificació que tothom se la pugui fer seva», ha afirmat el regidor. Puig també ha destacat que just aquest dijous la Comissió d'Urbanisme de Catalunya ha avalat la normativa urbanística de Tarragona que ha de regir el creixement de la ciutat, fins que no es disposi d'un nou POUM.\nAl Tarragonès hi ha un total de 65 sectors amb llum vermell -respecte els 38 àmbits a la comarca del Baix Camp, i 37 al Baix Penedès. Encara al Tarragonès, el municipi de Torredembarra també valora positivament la revisió urbanística. «Servirà per evitar barbaritats comeses en anys anteriors», manifesta el regidor d'Urbanisme, Josep M. Guasch. El municipi té un pla general que es revisarà coincidint amb l'aprovació de l'avanç del PDU. A la moratòria s'hi inclouen catorze sectors on s'hi podrien desenvolupar 4.648 habitatges.\nEn declaracions a l'ACN, l'alcalde Fran Morancho (PSC) ha anunciat que no renunciaran al pla parcial d'aquests sectors "de cap de les maneres" i no es descarta demanar danys i perjudicis si s'acaben perden 17 milions d'euros d'inversions lligats a un conveni que permetrien la construcció d'equipaments a la zona. Morancho s'ha mostrat comprensiu envers la necessitat de reordenar i protegir la costa catalana, però ha insistit d'analitzar «cas per cas» per tal de modificar el planejament urbanístic i revisar-lo sense anul·lar tots els projectes previstos.\nAl Baix Penedès, els ajuntaments del Vendrell i Cunit veuen l'anunci de la Generalitat com una bona ocasió per revisar uns planejaments locals que ja donaven per obsolets. «Al Vendrell, fruit de les males pràctiques urbanístiques de l'any 2000, ara tenim un dels municipis amb més atur i més des estructurat de Catalunya, i en part és degut a un creixement desorbitat que només beneficiava els promotors», ha apuntat a l'ACN la regidora d'Urbanisme de la capital de la comarca, Núria Rovira.\nL'Ajuntament confia que la revisió anunciada per la Generalitat -que ara s'ha de concretar- permeti «re equilibrar l'urbanisme a favor dels espais lliures i verds, que s'ha demostrat que la gent vol gaudir». Després de dos anys d'haver començat la revisió del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM), Rovira assegura que l'anunci del Govern els aplanarà el camí per poder establir un planejament «menys pervers».\nPel que fa a les moratòries, al Vendrell hi ha 34 sectors afectats, amb un potencial d'aixecar-hi gairebé 12.000 habitatges. Entre els sectors que ara queden en pausa durant un any hi ha les Madrigueres -1.482 habitatges- i Pla de Mar 1 i 2 -396 habitatges. Són zones amb promotors interessats a desenvolupar els seus projectes. Ara Rovira creu que la moratòria permetrà refer-los i es mostra expectant per si podran negociar el volum d'edificabilitat. Ja avisa, però, que l'Ajuntament no tindrà capacitat per «hipotecar-se» si ha de pagar eventuals compensacions.\nAl seu torn, el govern de Cunit ha assegurat que el gest de la Generalitat obre la porta a redefinir el model del poble per afavorir el «respecte al patrimoni natural» i equilibrar-lo amb l'activitat econòmica. «Els paràmetres del 2006 no són els actuals, per això ens posem a disposició de la Generalitat per dibuixar la millor proposta per a Cunit», ha apuntat l'executiu local en un comunicat.\nDes del col·lectiu ecologista, l'entitat Geven ha lamentat l'exclusió d'aquests projectes del llistat de sectors a revisar i han avançat que demanaran que s'incloguin a la llista. El president, Ricardo Collado, diu que, en conjunt, les mesures del Govern són un «primer pas» per preservar espais susceptibles d'edificar, però demana ampliar les zones fins ara assenyalades. En el cas de les Madrigueres, insisteix que s'hauria d'aparcar definitivament el projecte urbanístic. «Hi ha planificats masses habitatges prop d'una zona humida que ja pateix molta pressió», ha recalcat.\nEl Govern revisarà el planejament de 22 municipis tarragonins\nComenta el contingut : Els municipis del Camp de Tarragona i el Penedès aplaudeixen la revisió urbanística costanera però es mostren expectants


EL DOMINI DELS SENTITS | Dones Visuals : Dones Visuals\nDirecció d’un episodi\nEl domini dels sentits és una pel·lícula col·lectiva feminista estrenada el 1996. Les realitzadores que hi participen són Judith Colell, Isabel Gardela, Núria Olivé-Bellés, Teresa Pelegrí i Maria Ripoll. El film tracta l’erotisme i la sexualitat de les dones des d’una mirada feminista.\nEl film s’organitza en cinc peces, una realitzada per cada directora i titulada amb el nom de cadascun dels cinc sentits: La vista, L’olfacte, El tacte, El gust i L’oïda. L’erotisme es construeix en cadascuna de les peces precisament a partir dels sentits. La vista s’explica amb una narració sobre la sexualitat voyeur, escopofílica. L’olfacte explica la narració de la recerca de l’olor perfecta per a l’excitació. El tacte conta la història, a través del contacte físic, entre una estudiant de dansa i una escultora cega. El gust ens mostra una noia que llepa tot allò que vol conèixer. I l’oïda construeix una peça en què la protagonista descobreix noves sensacions a partir d’aquest sentit.\nEn un text escrit amb motiu de la projecció de El domini dels sentits a la 21a Mostra de Films de Dones de Barcelona, la realitzadora i crítica cinematogràfica Anna Petrus destaca la condició primerenca del film en la tradició cinematogràfica catalana pel que fa a la representació dels cossos i del desig de la dona. Aquest tret prematur, segons Petrus, fa que el film sigui irregular però alhora mostri “l’entuasiasme per la creació i l’experimentació d’aquella nova fornada de cineastes”.


La muntanya russa: de febrer 2009\nFinalment, dues-centes mil persones no podran exercir el seu dret de sufragi a les properes eleccions autonòmiques basques. Qualsevol plataforma, partit o opció política basca que junt a la seva definició independentista, l’acompanyi l’etiqueta socialista i que qüestioni l’estructura administrativa espanyola té tots els números per a ser declarat il•legal. En aquest ja llarg període partitocràtic espanyol és la primera vegada que això passa en unes eleccions autonòmiques o, dit d’una altra manera, seminacionals. Ja n’he escrit altres vegades de la Llei de Partits coincidint amb comicis municipals i de la seva incompatibilitat amb el sentit comú, però han passat els anys i la seva aplicació agafa més força que mai i l’evidència de la seva il•legalitat no fa més que mostrar les mancances del sistema actual.\nL’esquerra abertzale, doncs, volent presentar-se a les eleccions autonòmiques basques, no podrà. En la seva estratègia política no veuen inconvenient en que l’estructura institucional basca sigui rèmora d’imposicions espanyoles, ni creuen estar actuant deshonestament per voler aprofitar qualsevol plataforma social o política per a transmetre el seu missatge, ni tampoc els tira enrere veure que el seu territori està dividit en tres departaments entre Espanya i França. Ni pateixen per jerarquies, ni per no poder recollir l’esperit i la voluntat de la seva militància, ni per la por d’aburgesament dels seus diputats i dels càrrecs que siguin necessaris per a desenvolupar la seva tasca política. No tenen por tampoc de semblar llunyans a la gent ni de perdre el món de vista. L’esquerra abertzale té clar el seu objectiu i té clar el seu missatge, sap reconèixer les oportunitats d’on obtenir recursos, protagonisme i publicitat per la causa.\nA casa nostra sempre ens hem mogut a partir de l’obediència política. La màxima dels nostres representants polítics ha estat el seny mal entès. Aquell seny que fa no qüestionar la base del sistema, que no només no es discuteix sinó que s’assumeix com a propi i s’aprofita com a menjadora dels interessos individuals i no pas de país (ni estructuralment ni política). A casa nostra, però, l’Esquerra Independentista encapçalada per la CUP, que abandera el trencament de totes aquestes males praxis no acaba de decidir-se a considerar la presentació d’una candidatura a les eleccions autonòmiques catalanes d’aquí a dos anys. Cert és que el debat intern i la darrera assemblea de les CUP no varen tancar cap porta a aquest efecte, però també es fa evident, fins per als més optimistes que no es pot iniciar aquesta aventura sense comptar amb un grau d’implicació unitari per part de la militància. És un projecte massa complex organitzativament i massa important ideològicament o tàcticament com per a decidir-lo per una majoria simple.\nCal però insistir en la necessitat d’una reflexió individual, madura i efectiva. S’ha de fugir de dogmes incendiaris i tenir clar que no serà funció de la CUP dirigir, presidir, pactar o trair ningú; que unes eleccions com aquestes són el que són, rés més. Que ni la CUP haurà de designar, endollar, pagar favors, ni necessàriament haurà de deslliurar-se de les decisions consensuades amb la militància ni s’haurà de jerarquitzar. Si la CUP no es presenta a les eleccions autonòmiques catalanes, als dos-cents mils bascos que no podran votar hi haurem de sumar unes quantes desenes de milers de catalans que tampoc podran fer-ho. Al País Basc perquè no els deixen, a Catalunya perquè no volen.


Una Marxa-festiva pel cap de setmana | Ràdio Calella Televisió\nDissabte s’ajuntaran una bona quantitat de calellencs i calellenques per celebrar la revetlla de Calella-Marxa, amb sopar i ball del Duet Ària.\nAquest dissabte a partir de les 21.00 h, al passeig Manuel Puigvert Calella-Marxa farà la revetlla popular de l’associació. Martí Barrera, president de Calella-Marxa ens explica com anirà la nit.\nSerà una revetlla semblant a la de cada any. Fem un sopar a la fresca a base de pa amb tomàquet i es pot escollir entre botifarra, pernil, llonganissa, formatge i, també hi haurà la típica coca, cava i begudes. La revetlla estarà amenitzada pel Duet Ària. Tot això a partir de les 21 h al passeig Manuel Puigvert.\nA partir de les 20 h ja es podran agafar cadires i tiquets per gaudir d’aquesta revetlla ben moguda amb el Duet Ària que agrupa cada any entre 400 i 600 persones.\nLa revetlla és una de les moltes activitats que organitza l’entitat que comparteix bitlles, caminades i en aquest cas una marxa-festiva. Pròximament, Calella-Marxa muntarà la Marxa de La Minerva al segon diumenge de setembre. Aquesta tindrà dos circuits: un d’11 kilòmetres i l’altre de 22 kilòmetres. I de cara el mes d’octubre tornarà el cicle d’Esport i salut per la gent gran, que consisteix amb els dilluns de Tai-txi i els dimecres per caminar.\nSegüent Gospel Viu anirà a la presó de Puig de les Basses\nAnterior Els problemes d’ARTS d’Estiu no acaben\nRebre la vacuna de la Covid no serà sinònim de treure’s la mascareta


El conseller Saura i el representant de de l'ONU Carlos Lopes presenten l'acord per convertir Catalunya en centre de formació de Nacions Unides\nquery_builder 17 març 2008 00:00\nDimarts, 18 de març (17.15 h), al Palau de la Generalitat\nEl conseller d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Joan Saura, i el president de l’Staff College de les Nacions Unides (UNSSC), Carlos Lopes, presentaran demà dimarts (17.15 h) l’acord que permetrà convertir Catalunya en el primer centre de formació de l’ONU a tot l’Estat. L’acord permetrà que es puguin formar a Catalunya mediadors internacionals i experts en prevenció de conflictes i promoció dels drets humans. El projecte, cofinançat per la Generalitat i l’ONU, s’inclourà en el pla d’actuacions de l’Institut Català Internacional per la Pau (ICIP). A l’inici de l’acte, el conseller i Carlos Lopes signaran un conveni de col·laboració i tot seguit presentaran les activitats formatives que es desenvoluparan. També assistiran a l’acte el director de l’Oficina de Promoció de la Pau i dels Drets Humans, Xavier Badia, membres de la comissió d’experts de l’ICIP; representants de la Universitat de Barcelona i la Universitat Autònoma de Barcelona, etc.\nL’Staff College de les Nacions Unides (UNSSC) es va crear l’any 2002 amb l’objectiu de formar el funcionariat internacional que treballa a les Nacions Unides en tasques de mediació i prevenció de conflictes i desenvolupament econòmic i social. Actualment, l’organisme amb seu a Torí (Itàlia) també forma en aquestes àrees, així com funcionament intern de les Nacions Unides, altres cossos funcionarials dels estats membres de la UE, d’altres administracions i la societat civil.\nL’Oficina de Promoció de la Pau i els Drets Humans és la unitat de la Generalitat responsable de promoure una cultura de la pau i respecte als drets humans i ha estat la impulsora del projecte de l'Institut Català Internacional per la Pau (ICIP).\nDesprés de la presentació, el conseller Saura i Carlos Lopes atendran els mitjans\n17:15|.Palau de la Generalitat (Pl. Sant Jaume, 4)|Barcelona (El Barcelonès)\nEl conseller d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, Joan Saura, i el president de l’Staff College de les Nacions Unides (UNSSC), Carlos Lopes, presentaran l’acord que permetrà que es puguin formar a Catalunya mediadors internacionals i experts en prevenció de conflictes i promoció dels drets humans.


Osona | Geocatxing sense GPS\nArxius | Osona RSS feed for this section\nAquest cop la recerca del tresor ens portarà a un dels indrets més idíl·lics de la comarca d’Osona: el Santuari de la Mare de Déu de Cabrera, situat sobre les espectaculars cingleres del Collsacabra, a uns 1300 m d’alçada.\nEl Collsacabra és un altiplà que tanca per llevant la Plana de Vic i que, tot i pertànyer majoritàriament a Osona, també forma part de les comarques veïnes de la Garrotxa i la Selva.\nÉs una caminada molt atractiva, ja que no requereix un grandíssim esforç, i en canvi ofereix unes vistes fantàstiques, difícils d’oblidar.\nLongitud aprox.: 5 km*\nDesnivell: 355 m*\n>> Descarrega el PDF\nEl punt de partida de la ruta que proposem és l’església romànica de Sant Julià de Cabrera, construïda al segle XI, però molt damnificada pel terratrèmol del 1427, per la qual cosa fou modificada i restaurada el 1567. Hi arribarem per la carretera C-153, que va de Vic a Olot. Després del poble de l’Esquirol i abans d’arribar a Cantonigròs, just passat el pont de les Perxes (km 21,5), prendrem la pista cimentada que surt a mà esquerra. Trobarem l’església després de recórrer uns 3 km. En aquesta zona podrem deixar el nostre vehicle.\nSeguirem avançant, ja a peu, per la mateixa pista en direcció nord fins arribar a una cruïlla, el coll del Vidrier. Aquí agafarem un camí a la dreta que inicialment presenta un fort pendent, però que posteriorment es torna més suau, a mesura que va flanquejant la serra.\nDeixarem una cruïlla a mà esquerra i una altra a mà dreta, i durant la major part de l’excursió, seguirem les marques grogues, que ens aniran assenyalant el camí.\nPassarem també per un pas equipat amb cadenes que no presenta cap dificultat, però que ens farà una mica més emocionant aquesta part de la ruta.\nDesprés de caminar aproximadament una hora i mitja, arribarem al coll del Bram, on conflueixen diferents camins que porten al santuari.\nPujada al santuari. Ànims, que no hi ha tantes escales!\nEnfilarem amb ànims l’anomenat camí del Grau Nou, una costeruda escalinata formada per enormes graons esculpits a la roca (que disposa de baranes per donar seguretat a aquells que pateixen vertigen…). Aquest tram final de l’ascensió és força espectacular, ja que es guanya molta alçada en molt poc temps i es van descobrint unes vistes fantàstiques, que només són un tastet del panorama que podrem contemplar des del cim!.\nTambé es podria pujar per les Marrades, un camí empedrat més llarg però que s’enfila més progressivament, ample i generalment amb ombra, gràcies a un espès bosc de faigs (dada a tenir en compte si decidim fer l’excursió a l’estiu!).\nHa arribat el moment de fer moltes fotos!\nAmb aquesta llum surt l’artista que tenim a dins\nSuperades les escales, al capdamunt del penyal, apareixerà davant nostre el pla de Cabrera, presidit pel santuari, que fou erigit al segle XVII (1611-41) allà on hi havia hagut l’església del castell de Cabrera, del qual en queden ben poques restes, com podrem veure més endavant. Totes dues construccions, castell i església, s’ensorraren amb els terratrèmols de 1427 i 1428. La casa dels ermitans, adossada al santuari, que fou refeta també al segle XVII i ampliada el 1783, sembla ser que allotja actualment un restaurant i hostatgeria que funcionen els caps de setmana i festius (tot i que nosaltres hi vam pujar en cap de setmana i no estava obert…).\nDeixant enrere l’esplanada on es troba el santuari, podrem travessar el magnífic collet de Cabrera, una passarel·la entre abruptes espadats que ofereix una majestuosa vista a costat i costat. A l’altra banda hi ha una altra esplanada, presidida per una gran senyera. Damunt el pla, vora el collet, hi havia emplaçat el castell, pertanyent al comtat de Besalú, i esmentat ja el 1017, del qual només en queda part d’una torre de secció circular. El seu terme jurisdiccional va rebre el nom de Cabrerès, amb el qual encara avui es coneix aquesta mena de subcomarca dins d’Osona.\nVistes des del collet\nAquest punt, a 1306 m d’alçada, i presidit per una gran senyera, és un privilegiat mirador de 360º. La panoràmica des d’aquí és veritablement excepcional!. Si tenim la sort d’haver pujat un dia clar, podrem albirar alguns dels elements més significatius del relleu del país (Montserrat, la Mola, el Pedraforca, el Puigmal, el Cadí, el Canigó, l’Albera…), que els menys avesats podran reconèixer gràcies a una taula d’orientació instal·lada pels “Amics de les caminades dels dimarts i dijous”.\nEl collet és força espectacular\nJa sou molt a prop del tresor!\nJa només manca dir on és el tresor!. Caldrà que us situeu davant de la façana principal del santuari, mirant cap a la porta. Des d’aquí, si aneu resseguint la paret esquerra de l’edifici, us trobareu una petita construcció amb teuladeta a dos vessants i una porta metàl·lica en un lateral, que sembla una antiga font. Aquesta mena de caseta té una pica rectangular plena d’herbes…, i sota d’aquesta trobareu el tresor. No oblideu deixar-ho tot tal i com està, estratègicament posat!.\nPer tornar cap a Sant Julià, desfarem el camí, baixant les escales que ens porten de nou al coll del Bram. Una vegada al peu de les escales seguirem tot recte, ignorant el camí a mà dreta, que porta a la collada de Bracons, i la pista de l’esquerra, que porta a Pruit. Com dèiem, nosaltres seguirem recte, i uns 20 o 30 metres més endavant veurem un trencall que baixa cap a la dreta. Agafarem aquest camí que, seguint les marques grogues, ens portarà novament a Sant Julià de Cabrera, punt d’inici de l’itinerari, passant just al final del recorregut per uns magnífics i bucòlics prats verds plens d’ovelles.\nAquest prat sembla màgic!\nI per acabar, un consell sincer: aquesta no us la podeu perdre!\nEtiquetes: Cabrerès, Collsacabra, mirador, Osona, Sant Julià de Cabrera, santuari de Cabrera, tresor\nCategories Collsacabra, Osona


Per què us haureu d'inspirar en el chic de l'estranger, només heu de recordar que a Gran Bretanya mai hi haurà St Tropez - interiorsnone\nPrincipal interiorsPer què us haureu d'inspirar en el chic de l'estranger, només heu de recordar que a Gran Bretanya mai hi haurà St Tropez\nCrèdit: Sunbeam Jackie\nGiles Kime ofereix paraules de consell sàvia per a aquells inspirats en les seves sortides d’estiu per aportar un toc de guionet continental a casa.\nDurant dècades, l’estètic Holy Graal per a qualsevol persona que ha creat un espai a l’aire lliure ha estat la Riviera Francesa (para-sols educats, gandules cobertes amb tovalloles, una taula per al Badoit i Joanna Trollope) o, més recentment, a Eivissa, que ha introduït un ambient clubbier ( bosses de mongetes gegants, tapisseria blanca i sistemes de música que emeten himnes ànims).\nDe manera més alarmant, de vegades, es veu l’homenatge a Miami de mitjan segle XX (bars, flamencs falsos i fins i tot palmes) que poden semblar una mica incongruents en una pluja plujosa d’agost al Burnham Market.\nEl problema no és només l’apropiació cultural, sinó també un grau d’autoil·lusió; A Gran Bretanya hi ha pocs llocs on us podreu despertar d’un estupor induït per Sancerre i penseu que heu estat transportats màgicament a Sainte-Maxime, Santa Eulalia o Palm Beach. Salcombe a l'agost pot ser bonic, però no té el mateix nombre de postes de sol fascinants i el mar mai no es troba cap al nord de 15 º.\nQuan som a casa, hem de reconèixer que som a una illa del nord de l’Atlàntic i que ja fa temps que hem creat un aspecte propi.\nHi ha indicis encoratjadors que això succeeix. A la seva botiga de gra del segle XII a prop de Penzance a Cornwall, Charlie i Katy Napier de Sunbeam Jackie elaboren a la seva mà els para-sols i els llits de dia (com veureu a la part superior d'aquesta pàgina) a partir d'una combinació de teixits nous i clàssics, alguns dels quals daten dels anys vint.\nCada cop més, es poden veure donant un gust encantador i distintament anglès als jardins, així com a les terrasses dels hotels i clubs de membres privats i festivals de música. La mirada i l'execució no podrien allunyar-se del tarannà a mida que domina el Mediterrani. A tot això, cada peça que realitza la parella és un producte únic.\nCom tants dels dissenyadors més reeixits, també són mestres de la col·laboració i han treballat amb la marca d’interiors hipsterish House of Hackney, a més, el mes que ve, donaran a conèixer una nova col·lecció de candelabres que han creat per a la brillant Liberty. a Londres.\nCopyright interiors: Per què us haureu d'inspirar en el chic de l'estranger, només heu de recordar que a Gran Bretanya mai hi haurà St Tropez - interiorsnone


Baixada als inferns amb poètica sòrdida\nL'univers de Lou Reed és dels seus fans. Cadascú s'imagina un espai, un ambient, uns personatges, una coreografia dels temes musicals. I el temps fa que tot solidifiqui. Per això, el mític disc Berlin...\nLa Mafalda s'ha fet adulta\nHi ha un desencís que potser la crisi econòmica ha fet més profund però que és una tristesa vital. Una imatge que apareix en la crisi dels 40 i de la qual no sembla fàcil desempallegar-se. Parla...\nAnimalada a la granja\nNo és una casualitat que es diguin Animal Religion. De sempre, la seva dèria ha estat la de trobar l'animalitat dels humans, deslliurar-se dels vestits, de les convencions socials i aparellar-se novament...\nUn encomanadís optimisme\nFira Tàrrega marca la temperatura de les arts escèniques només arrencar la temporada. Pel que es veu, i sobretot pel que se sent als carrers aquests dies, hi ha un estrany optimisme: les companyies...\nQuim Masferrer ha demostrat que és capaç de regenerar-se. Inspirant-se en els bufons més savis (des de la contundència mal educada de Pepe Rubianes, la gesticulació afinada d'Els Joglars, el sentimentalisme...\nQuan la cultura s'escampa\nLa pressió immobiliària va tombar l'Artenbrut el 2005. També a conseqüència del mercat immobiliari, la Sala Beckett ha de viatjar fins al Poblenou i La Caldera, a les Corts. Gràcia té ben fonamentat...\nEstirar massa la comèdia\nIvan Campillo és un actor passat a dramaturg que, amb Apunta Teatre i les comèdies desbarrades, s'ha fet fort al Teatre Gaudí. Des d'aquest estiu aposta per una divertida versió d'El somni d'una nit...\nS'han tornat bojos, els dels musicals\nL'any passat, ningú es va atrevir a estrenar un musical de gran format. Semblava que la llosa de l'IVA era insalvable. Es va intentar captar l'atenció amb les comèdies més amables, sense gaire sort....\nUna guitarra callada\nLa guitarra de Peret jeia, ahir, als peus del seu amo, callada, respectuosa. Al davant, un jove, amb una altra guitarra enfundada a les seves espatlles. Quarts de tres de la tarda al Saló de Cent de l'Ajuntament...


Des de l'actualització d'aquest dimarts s'han detectat 15 casos de COVID-19 a través de PCR a la Comunitat - Vista impresión\nPOBLACIONES » General » Des de l'actualització d'aquest dimarts s'han detectat 15 casos de COVID-19 a través de PCR a la Comunitat\nDes de l'actualització d'aquest dimarts s'han detectat 15 casos de COVID-19 a través de PCR a la Comunitat\n• S'han notificat dues noves defuncions per coronavirus, per la qual cosa el total ascendeix a 1.452 persones\nUn total de 5.799 persones en la Comunitat Valenciana han requerit hospitalització per coronavirus fins al moment, la qual cosa representa un 34% de tots els casos detectats des de l'inici de la pandèmia. De tots ells, han necessitat ingrés en les unitats de vigilància intensiva 739 persones, la qual cosa suposa només un 4% de tots els casos detectats i un 12,7% dels i les pacients que han ingressat en hospitals.\nEn aquests moments, són només 147 les persones ingressades en tota la Comunitat Valenciana, 16 d'elles en UCI: 11 a la província de Castelló, d'elles 2 en l'UCI; 53 a la província d'Alacant, d'elles 9 en l'UCI; i 83 a la província de València, d'elles 5 en l'UCI.\nDes del moment del pic més alt de la pandèmia, que es va produir a principis del mes d'abril, s'ha reduït un 97,4% els ingressos als hospitals i un 97,8%, els i les pacients en UCI.\nPer part seua, les altes a pacients amb coronavirus en la Comunitat Valenciana ascendeixen ja a 13.288. Des de l'última actualització s'han registrat 183 noves altes, per la qual cosa el percentatge respecte al nombre de casos positius és ja del 77,9%. Per províncies: 1.586 a la província de Castelló, 4.662 en la d'Alacant i 7.035 en la de València, a les quals cal sumar altres 5 corresponents a persones desplaçades.\nQuant a casos positius nous, des de l'actualització d'aquest dimarts s'han detectat 15 casos a través de *PCR que eleven a 11.357 el total de positius des que va començar la pandèmia. Per províncies: 3 a Castelló (1.586 en total); 1 a la província d'Alacant (3.937 en total) i 11 a la província de València (5.831 en total). Cal sumar també 3 casos no assignats de dies anteriors (dos d'ells s'han reassignat aquest dimecres a la província de València). En aquests moments, queden actius 2.332 casos, un 13,6% de tots els detectats des de l'inici de la pandèmia.\nEl nombre d'altes de professionals de la Sanitat és de 2.241 i el nombre total de positius en professionals en aquests moments és de 500.\nS'han notificat dues noves defuncions per coronavirus, per la qual cosa el total ascendeix a 1.452 persones. Per províncies: 223 a la província de Castelló, 507 en la d'Alacant i 722 a la província de València.\nEl nombre total de proves dutes a terme per a la detecció del coronavirus han sigut 374.197, de les quals 262.994 han sigut a través de *PCR i 111.203 a través de test ràpid.\nEn l'actualitat hi ha algun cas positiu en 57 centres (7 a la província de Castelló, 15 en la d'Alacant i 35 a la província de València).


Esquerra Republicana del País Valencià fa una crida a la participació a la mani de l'Orgull 2017 - País Valencià\nEsquerra Republicana del País Valencià fa una crida a la participació a la mani de l'Orgull 2017\nDivendres, 23.6.2017 11:45h\nEsquerra Republicana del Pais Valencià participarà al proper dissabte a la manifestació de l'Orgull 2017 convocada pel Col·lectiu Lambda de gais, lesbianes, transsexuals i bisexuals. La manifestació començarà a les 19:30 a la Porta de la Mar de València.\nConsulta el nostre manifest per al Dia Internacional de l'Orgull i Alliberament LGTBI 2017:\nCONSTRUIR LA #REPÚBLICA DE LA DIVERSITAT\nAra fa 40 anys, el 26 de juny de 1977, més de 5000 persones es van manifestar a La Rambla de Barcelona en la que va ser la primera manifestació de l’Orgull LGTB del nostre país. Aquesta marxa, organitzada pel Front d’Alliberament Gai de Catalunya, reivindicava la derogació de la “Ley de Peligrosidad y Rehabilitación Social”, una llei franquista destinada a la repressió i el càstig de les persones homosexuals.\nAquesta mobilització prenia el relleu als fets d’Stonewall, que es van produir 28 de juny de 1969 quan el col·lectiu LGTBI de Nova York va sortir al carrer i es va rebel·lar contra els abusos policials, en el que es considera l’inici de la lluita pels drets de les persones LGTBI.\nDesprés de molts anys de lluites, el col·lectiu LGTBI ha assolit de manera desigual el reconeixement dels seus drets arreu del món. No podem oblidar que en molts països l’homosexualitat és perseguida i castigada, fins i tot amb la pena de mort, i que molts estats no disposen encara de cap marc legislatiu que protegesca els drets d’aquestes persones en casos d’homofòbia i discriminació.\nAl nostre país, s’han produït importants avenços durant els darrers anys, gràcies a la voluntat política dels diferents governs i sobretot al treball incansable del teixit associatiu LGTBI. Catalunya va ser pionera amb l’aprovació de la Llei 11/2014 contra la LGTBIfòbia i darrerament també s’ha aprovat la Llei pels Drets de les Persones LGTBI de les Illes i la Llei pel Dret a la Identitat i l’Expressió de Gènere del País Valencià. Un marc legislatiu que contribueix a l’equiparació legal del col·lectiu LGTBI i li proporciona noves eines per a lluitar contra l’homofòbia que encara persisteix a la societat. Un exemple d’això és la campanya transfòbica d’Hazte Oir, que gràcies a la Llei 11/2014 es va poder aturar, impedint la circulació del seu bus pel Principat, o les recents declaracions homòfobes del bisbe de Solsona, l'arquebisbe de València i d’un docent de Lleida. La contundent resposta social que van tenir aquestes accions, demostren que el nostre país ja no està disposat a tolerar expressions discriminatòries per raó d’orientació sexual o identitat de gènere. Ara, però, cal continuar treballant de manera exigent per completar el desplegament total d’aquestes legislacions i implementant les polítiques necessàries per avançar cap a la plena igualtat real.\nEn aquests moment de canvis, hem de transformar la societat i fer un país on el reconeixement i el respecte per la diversitat sexual i de gènere formen part dels seus valors. Animem a totes les persones i col·lectius a sumar-se a aquest projecte. Perquè volem nou país, on es reconega de manera explícita el dret de totes les persones a estimar com es vulga i a formar una família, i que lluite activament per eradicar qualsevol mostra d’LGTBIfòbia de la societat. Un estat amb una legislació potent en matèria antidiscriminatòria per a garantir el drets de les persones LGTBI i amb presència als organismes internacionals a fi d’incidir –com la resta dels països- en les polítiques globals de defensa de la diversitat sexual i dels drets humans.\nPer tot això, animem a contribuir a la visibilitat del col·lectiu penjant la bandera LGTBI als balcons dels ajuntaments i a sortir al carrer i participar als actes i mobilitzacions que el teixit associatiu LGTBI organitzarà arreu dels Països Catalans durant els propers dies.


L’alcalde de València, Joan Ribó, juntament amb el president de la Generalitat, Ximo Puig, la vicepresidenta de la Diputació de València, Maria Josep Amigó, la regidora d’Agricultura, Horta i Pobles de València, Consol Castillo, la subdirectora general del Ministeri d’Agricultura, Pesca i Alimentació, Marta Cimas Hernando, el director de Càtedra Terra Ciutadana, José María García, i altres membres de l’equip de govern, ha participat en la presentació de la candidatura de «El regadiu històric a l’Horta de València» a ser nomenada per la FAO com SIPAM. L’alcalde ha explicat que «la vinculació urbana-rural que suposa el cultiu de regadiu clàssic de l’horta, genera una interacció molt positiva que hem de valorar a tots els nivells».\nJoan Ribó ha comunicat que «veure en els llibres de la FAO els llocs del món que ja han aconseguit la consideració de SIPAM és un dels exemples millors que podem trobar de la gran diversitat de relacions entre l’ésser humà i la natura per a construir allò que al llarg dels segles anomenem agricultura com a base de l’alimentació humana en els ecosistemes més diversos». És per això que «desitgem veure imatges i tècniques dels nostres llauradors i llauradores compartint eixa llista. Els agricultors tenen el valor suprem de donar-li forma a la terra. La nostra horta, amb tot el mereixement, ha de ser un més d’eixos tresors protegits», ha afegit Ribó.\nRibó ha qualificat de «privilegi» poder «gaudir d’aquest entorn i compartir amb totes les persones i institucions que han aconseguit, alguns durant segles, aquest model exemplar de producció alimentària». També ha demanat «la col·laboració institucional necessària per a aconseguir l’obtenció de SIPAM».\nConsol Castillo ha explicat que «la relació de la ciutat de València amb la FAO ha anat estrenyent-se des que València va signar l’octubre de 2015 el pacte per les polítiques alimentàries urbanes. Des de llavors s’ha treballat de forma transversal amb unes noves polítiques, tant alimentàries com de custòdia del territori, que comporten la preservació dels regadius històrics». «Des de fa segles aquest ecosistema ha anat adaptant-se i responent a les diferents circumstàncies i necessitats», ha afegit Castillo\nXimo Puig ha comunicat que «la Generalitat Valenciana dóna suport directe i entusiasta a la candidatura», mentre que José María García ha exposat que «el SIPAM representa un reconeixement a espais singulars i creiem que l’horta ho és, perquè el regadiu històric conté regles centenàries que doten a la comunitat agrícola d’un model de governança que pot ser un exemple per al planeta». Finalment, Marta Cimas ha explicat que «és un projecte que té moltes possibilitats i compleix els criteris per a poder tindre eixa figura, ja que té una particularitat nova perquè mescla l’àmbit urbà amb el rural».


Filo INS La Guineueta: 15. Som allò que volem ser o allò que volen que siguem?\n15. Som allò que volem ser o allò que volen que siguem?\nAquesta fotografia tracta de visibilitzar la forma en que la societat condiciona la nostra manera de ser, posant en dubte si som realment lliures(i per què).\nL'escena principal és el conflicte moral que es reprodueix amb el personatge que porta el barret. El seu abillament formal indica que està integrada en la societat, però recela d'aquesta(se li cau la màniga)en busca del personatge que porta la capa.\nLa obertura de la postura i la capa representen la llibertat i la capacitat creativa i intel·lectual, que estaria relacionat amb un cert misticisme a través de l'explosió de color. A l'altre costat, veiem a 'un il·lustre' convencionalisme que tracta d'atrapar-la amb força i tenacitat.\nLa parella de germans que passegen de la mà, representen un procés de culturització que els hi faria perdre la màgia de la innocència i dels somnis. O bé, la visió que té la petita del seu germà.\nFinalment la gent, els senyals de trànsit, i la bifurcació del carrer metaforitzen la important decisió de quin camí prendre en la complexa excursió de la vida, i els molts factors(externs) que actuen sobre ella.\nEnmig del carrer es veu escrit: ''I'M DOING NOTHING''.\n-Aquesta pregunta és molt recurrent quan un viu amb altres persones i és subjecte d'unes modes i estigmes. En especial entre els adolescents que han d'enfocar la seva vida, les crítiques que qüestionen la seva i la de la comunitat, i aquelles persones que sofreixen crisis existencials i s'adonen del que realment els hi envolta.\nPublicat per Quim Pérez a 1:55\nMarisol Hernandez 7 de novembre de 2016 a les 7:00\nAquesta pregunta m'ha agradat molt l’ interpretació de la foto de com la persona intenta obligar a l'altra, en aquest cas a ser com ell. Et fa pensar molt perquè és veritat que a vegades ens deixem influenciar d'altres persones i aparentem una cosa que no som, només per agradar altres persones, ho fem per por o per rebuig o pel que diran altres persones. Seguim modes, música o activitats que realment no ens agraden i ens sentim obligats a seguir només per encaixar o per sentir-nos part del grup. A vegades creem un personatge capaç de fer allò que els altres volen que siguem i ens oblidem de com som realment.\nMarisol Hernandez 1Y