El Govern central avança en la prohibició de fumar en espais tancats\nMaría Teresa Fernández de la Vega i Trinidad Jiménez, després del Consell de Ministres, han explicat que es donarà suport a la reforma de la Llei Antitabac\nOtr/Press | 04 juny 2010\nFumar pot restar prohibit en qualsevol espai tancat.\nLa vicepresidenta primera del Govern, María Teresa Fernández de la Vega, ha manifestat el suport del Govern a la proposició de reforma de la llei antitabac, presentada aquest divendres per la ministra de Sanitat i Política Social, Trinidad Jiménez, en el Consell de Ministres, junt amb un informe sobre la incidència d'aquesta llei, "amb especial referència a l'àmbit laboral". La proposició va ser registrada el passat dimecres a la Cambra Baixa pels grups del PSOE i el d'ERC-IU-ICV. L'informe presentat per Jiménez mostra que "és necessari fer un esforç addicional per complir amb tots els objectius de protecció de la salut". "Per això volem modificar l'actual normativa ampliant la prohibició de fumar a espais públics tancats i col·lectius, d'aquesta manera beneficiarem especialment dos grups de població: els treballadors de l'hoteleria i el dels menors, que són també que més sofreixen les conseqüències del fum", ha sentenciar Jiménez.\nEn aquest punt la ministra no ha volgut especificar si hi haurà al no compensacions als hotelers que van fer reformes als seus locals per adaptar-se a la llei el 2006, encara que sí ha explicat que aquest 2% de bars que van modificar els seus locals van invertir entre 8.000 i 12.000 euros "fàcils d'amortitzar al sector tenint en compte els cinc anys que porta en vigor en norma". Així mateix, a la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, la portaveu del Govern ha recordat que el tabac causa a l'any a Espanya 55.000 morts entre fumadors actius, però també entre 1.500 i 3.000 entre els passius, "i aquesta és una tragèdia que sens dubte podem i hem d'evitar", ha postil·lat De la Vega.\nLa ministra de Sanitat ha explicat que el seu departament treballa des de fa un any amb experts de salut de 37 societats científiques i amb sindicats, que han demanat reiteradament la reforma de l'actual llei. "Hem decidit fer-ho a través dels grups polítics amb una proposició de llei firmada per alguns d'ells, encara que hem parlat amb la resta (ha puntualitzat), perquè a la Cambra hi ha consciència de la necessitat de la reforma per complir els objectius de l'actual llei". Així, Jiménez espera que en el tràmit parlamentari, que s'inicia ara amb la presa en consideració de la proposició de llei abans de les vacances d'estiu i el seu debat amb la introducció d'esmenes i al·legacions en el pròxim període de sessions, s'arribi a "un comú denominador on els grups se sentin còmodes en l'aprovació de la norma".\nSegons l'informe sobre la incidència de la llei antitabac presentat al Govern aquest divendres pel Ministeri de Sanitat, la normativa vigent ha complert part dels seus objectius inicials, però en l'àmbit laboral els beneficis de la mateixa no han arribat a tots els col·lectius, ja que els treballadors de l'hoteleria no han gaudit dels efectes positius per a la seva salut de la prohibició de fumar en els llocs de treball, del que sí s'estan beneficiant la resta de treballadors. Per això, es planteja la prohibició de fumar en espais públics tancats i col·lectius on l'actual llei permet habilitar zones per fumar ja que, segons ha recordat la ministra, l'últim Eurobaròmetre necessitava que l'exposició al fum del tabac en bars i restaurants a Espanya duplica a la de l'UE (Espanya entre 85% i 93%, UE entre 45% i 30%). A més, el consum de tabac és més gran a Espanya (35%) que a l'UE (29%).\nEn l'àmbit laboral, un dels que més preocupen l'Executiu, el major consum diari de tabac es produeix entre els treballadors de la construcció (43'5%), seguit pels treballadors de l'hoteleria (38'7%) i el comerç (36'5%). L'exposició al fum del tabac la major part de la jornada laboral és especialment significativa entre els treballadors de l'hoteleria (40'2%), que doblen en percentatge als treballadors de la construcció (20'5%), i quadrupliquen els treballadors dels altres sectors. Sobre les dades de percepció de la necessitat de reformar la llei per part de la població, la ministra va assenyalar que "la proporció de ciutadans d'acord amb la canviar la llei ha anat augmentat de manera exponencial", ja que mentre el 2006, quan es va aprovar, el recolzava un 34%, el percentatge s'ha elevat fins al 47'3% el 2009.\nAixò es deu que després de l'aprovació de la llei el 46% dels consultats pensava que es respectava la norma, mentre el passat any la majoria (57,9%) pensava que no era així. De fet, s'ha reduït el percentatge de ciutadans (46'5%) que consideren que es fuma menys que quan va entrar en vigor la llei, mentre llavors el 54'1% que es fumava menys en tots els llocs per la seva entrada en vigor. Segons el parer de Jiménez, aquestes dades porten el "missatge implícit" de la necessitat de modificar la llei perquè es respecti.\nMolt bé, i de passada perque no pugen l'IVA al tabac , alcohol i altres productes contaminants o de luxe... recaptaríem un poc més i baixaria el consum de productes nocius (estalvi sanitari a mig termini)!


Seat TARRACO, SUV de 7 places | VIU a fons\nSeat TARRACO, SUV de 7 places\nDeu el seu nom a la ciutat de Tarragona, dissenyat i desenvolupat a Martorell i produït a Alemanya: és el nou model crossover de Seat, el TARRACO\nTarragona entra per la porta gran a formar part dels noms més carismàtics al sector de l’automòbil. La marca catalana Seat ha presentat el seu tercer SUV, destinat a la categoria dels automòbils totcamí que poden tenir set seients. Una votació popular amb més de 140.000 participants va servir perquè el nom escollit fos Tarraco.\nEl nou Seat Tarraco és el resultat de la feina feta des de Martorell, la seu central de Seat, on ha sigut dissenyat i desenvolupat. Ara és moment de gaudir-lo i serà produït a la fàbrica que el grup Volkswagen té a Wolfsburg, Alemanya. És el primer vehicle de Seat destinat a ser el cotxe principal d’una família i s’anuncia com una combinació de tecnologia d’avantguarda, conducció àgil i dinàmica, confort de marxa, practicitat, disseny innovador i elegant.\nSEAT HA APOSTAT PEL NOM DE TARRACO PER COMERCIALITZAR A TOT EL MON EL SEU VEHICLE MÉS GRAN I LUXÓS\nAmb una llargada de 4,73 m i 1,65 m d’alçada, s’identifica com un Seat, però a la vegada introdueix un nou llenguatge de disseny per la marca. La seva plataforma MQB permet disposar d’una habitabilitat extraordinària, escollir entre cinc o set places i gaudir d’un maleter amb capacitat de 760 litres, al qual s’accedeix per mitjà d’un portó elèctric amb pedal virtual.\nLa configuració del control dinàmic de xassís DCC assoleix el punt màxim d’equilibri entre la sensació d’esportivitat al volant i una conducció més còmode als llargs desplaçaments. El conductor pot escollir els ajustaments desitjats i també es pot adaptar de forma automàtica, modificant les característiques en funció del ferm i de l’estil de conducció.\nDES DE TARRAGONA, AL MÓN\nLa presentació en societat del nou Seat Tarraco ha tingut lloc a la ciutat de Tarragona. Amb el marc de la Tarraco Arena Plaça com a escenari, la marca catalana va preparar un acte multitudinari al qual van assistir periodistes especialitzats procedents de tot el món. La cúpula directiva i els creadors del nou Seat Tarraco de Seat van ser la encarregats de presentar el producte, que ha estat dissenyat i desenvolupat a la localitat barcelonina de Martorell.\nLa seguretat és un punt fort del nou crossover de Seat. Incorpora sistemes com assistent de canvi involuntari de carril i assistent de frenada automàtica d’emergència Front Assist amb reconeixement de vianants i ciclistes. Com opcions es podrà gaudir de detector d’angle mort, reconeixement de senyals de tràfic, assistent d’embussos, encesa automàtic de llums, sistema de trucada d’emergència automàtica, etc.\nLA GAMMA MECÀNICA INCLOU POSSIBILITATS MECÀNIQUES FINS A 190 CAVALLS, CANVI AUTOMÀTIC DSG DE 7 VELOCITATS I TRACCIÓ TOTAL 4DRIVE\nEl nou Tarraco disposa d’una versió amb motor benzina 1.5 TSI de 150 cavalls, caixa de canvis manual i tracció davantera. Una segona opció és un 2.0 TSI, amb 190 cavalls, canvi automàtic DSG de set velocitats i tracció total 4Drive. En dièsel, l’oferta està formada per dos motors 2.0 TDI, amb potències de 150 i 190 cavalls. El primer pot portar canvi manual i tracció davantera, o canvi automàtic DSG i tracció 4Drive. El model de 190 cavalls porta sempre DSG i 4Drive.\nPer al seu llançament al desembre, Seat ha previst els nivells de terminació Style i Xcellence, que aviat es completaran amb les versions FR. L’any 2020 serà el torn d’una versió híbrida endollable PHEV de 210 cavalls, que podrà fer fins a 50 km en mode elèctric 100%.\nL’equipament assoleix noves cotes mai vistes a Seat. En resposta a la creixent digitalització, està equipat amb sistema Digital Cockpit de 26 cm que permet personalitzar la informació rebuda pel conductor. A la consola central porta una pantalla de 20,3 cm per tal d’accedir a les opcions de connectivitat. El sistema d’informació i entreteniment Navi Plus incorpora per primera vegada funció de Control Gestual.\nSIATA TARRACO, EL PRECEDENT\nPer sorprenent que pugui semblar, el nou Seat crossover no és el primer vehicle que es diu Tarraco. Va ser comercialitzat per una empresa italiana denominada Siata (Societá Italiana Auto Transformazioni Accesori). A més, va ser produït a Tarragona, a una petita fàbrica que Siata tenia al Polígon Entrevíes.\nSiata Tarraco 750\nAquest cotxe estava derivat del Seat 600 i, tot i ser un Siata, portava davant l’escut de Seat. Un dels valors afegits d’aquest cotxe era el seu rendiment, disposant de versions que donaven fins a 31 cavalls de potència i que els permetia arribar als 120 km/h. En total, es van construir unes 600 unitats.


jmf arquitecte - Directori d'Arquitectes de Catalunya\nYou are here: Home / despatxos / Edificació, Ampliació/Reforma, Habitatge, Obres nova planta, Representació, 3D i animacions, Realitat Augmentada, Realitat virtual, Renders i infografies, Tràmits, Activitat/Comunicació, Assabentat d'obra, Obra Major, Obra Menor / jmf arquitecte\nJordi Martín i Forns, Arquitecte\nMentre estudiava vaig estar treballant en diversos despatxos d’Arquitectura fins a l’any 2000 quan vaig obtenir el títol d’Arquitecte a l’ETSAB. Des d’aquell moment estableixo el meu propi despatx. Des d’aleshores, tots aquests anys de treball m’han permès aprendre l’ofici d’Arquitecte. Més de 70.000m2 projectats i dirigits. He treballat tan per al sector privat com també per a l’Administració.\nDarrera de cada projecte hi ha persones amb qui he compartit l’experiència de la construcció; milers de persones: clients que amb entusiasme veuen créixer el seu somni; professionals de tots els àmbits (dels quals he après moltíssim) i molt especialment els companys de feina amb qui he compartit tantes hores,… que són anys; resolent problemes, calculant estructures, ajustant pressupostos, fent concursos, renders… I sobretot dibuixant, dibuixant molt, moltíssim. Perquè és en el dibuix on es plasma l’essència de l’Arquitectura.\nC/Ragassol, 155 Caldes de Montbui


El Priorat es consolida com a referent de destinació de turisme sostenible | Priorat\nLa comarca ha renovat per cinc anys més l’acreditació de la Carta Europea de Turisme Sostenible que va obtenir el 2016.\nAquest dimarts 15 de febrer es va celebrar la Taula i el Fòrum de Turisme Sostenible del Priorat on es va explicar les principals recomanacions de l’informe de renovació d’Europarc.\nLa Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS) és una iniciativa de la Federació Europarc que té com a objectiu la promoció del desenvolupament del turisme en clau de sostenibiltiat arreu d’Europa. Sempre vinculada a Espais Naturals Protegits, la CETS és un metodologia i un compromís tant de les institucions com de les empreses vinculades a l’activitat turística per definir les seves estratètgies. La Carta s’entén com una eina de gestió que treballa per a oferir una experiència valuosa i de qualitat al visitant, salvaguardant els valors naturals i culturals, així com recolzant l’activitat econòmica de la població local i la seva qualitat de vida.\nLa CETS requereix d’una millora continua, per aquesta raó el mètode exigeix la renovació de l’acreditació per cada 5 anys. El passat mes de març, des del Parc Natural de Montsant es va entregar a Europarc el dossier de renovació on es definia la nova Estratègia i Pla d’accions per al període 2021-2025 de la CETS del Priorat.\nAquest dimarts 15 de febrer es va comunicar oficialment la renovació a la gent del territori i agents implicats. Al matí, a la seu del Consell Comarcal del Priorat, el president del Consell Comarcal del Priorat Xavier Gràcia, juntament amb el director del Parc Natural de Montsant David Iturria, va anunciar als membres de la Taula de Turisme Sostenible del Priorat que la renovació havia estat comunicada així com es va presentar l’informe de la verificadora d’Europarc, la qual ens va visitar el passat mes de setembre. El mateix va succeir a la tarda, a la sala de plens de l’Ajuntament de Falset, on s’havia convocat al Fòrum de la CETS amb una assistència de més de 40 persones vinculades d’empreses d’activitats, allotjaments, restaurants i equipaments culturals. Durant les dues sessions es va presentar el nou conseller de turisme del Consel Comarcal del Priorat, Antoni Muntané.\nEn aquest informe es destaca com a exemple d’excel·lència el sistema de governança de la Carta Europea de Turisme Sostenible del Priorat, la qual es lidera des del Parc Natural de Montsant i el Consell Comarcal del Priorat –a través de l’Oficina del Paisatge–, el qual és altament participatiu i representatiu de tots els agents –tan públics com privats– implicats en l’activitat turítica de la comarca. També s’ha valorat molt positiu que l’estratègia turística tingui com un dels seus principals motors la valorització del producte local i que molts establiments turístics ja estiguin treballant en clau de sostenibilitat.\nLa nova estratègia de la CETS del Priorat es basa en convertir el Priorat en un referent en sostenibilitat atès que el desenvolupament del turisme sostenible és la única opció viable, garantia de la conservació dels valors naturals i culturals i que es correspon amb la dimensió socioeconómica i cultural de la comarca. Aquesta estratègia es concreta en l’execució d’un Pla d’accions que inclou un total de 70 accions amb una inversió prevista de 7,4 milions d’euros i que es basa en quatre línies fonamentals. La primera incideix en la gestió com a aspecte clau per garantir la coordinació, lideratge i integració de les entitats municipals. La segona, treballa en el producte amb la creació d’experiències significatives i l’impuls econòmic promocionant les activitats turístiques amb major impacte social i menor impacte ambiental. La tercera línia aposta per la sostenibilitat com a base del desenvolupament social i econòmic. Finalment, la quarta estratègia fa referència a la comunicació per compartir els objectius de la Carta Europea de Turisme Sostenible.


Obertura del Taller-Museu del Vestit de Joaquim Mayugo - Vila de Breda\nObertura del Taller-Museu del Vestit de Joaquim Mayugo\nEl sastre bredenc Joaquim Mayugo ha obert el “Taller-Museu del Vestit”, un espai d’exposició que repassa la seva trajectòria des dels seus inicis a l’ofici l’any 1950, així com altres vestits de la seva col·lecció personal. L’espai està situat al carrer Montnegre número 6. En Joaquim Mayugo oferirà visites guiades en grups d’un màxim de 10 persones els dimarts, dijous i dissabtes a hores convingudes. Per a concertar una visita cal trucar al número de telèfon 972 870 714. La visita a l’espai funcionarà amb el mètode de taquilla inversa, ja que al sortir cadascú podrà donar la voluntat. La recaptació es donarà a la Fundació Oncolliga Girona – Lliga Catalana d’Ajuda al Malalt de Càncer.\nActualment la mostra exhibeix al voltant d’una cinquantena de vestits de totes les èpoques. El contingut expositiu s’anirà renovant en tant que de les quatre sales de les que es composa l’espai només n’hi ha una de permanent, mentre que les altres s’aniran renovant temporalment. Al “Taller-Museu del Vestit” es poden veure vestits de núvia, peces modernes i una selecció dels vestits elaborats per Mayugo en la seva època a la Societat de Mestres Sastres de Barcelona-La Confiança (1979-1999), etapa en la que les seves creacions van desfilar per passarel·les de tot Espanya i al 21è Congrés Mundial de la Moda celebrat a Viena l’any 1985. Per altra banda aquest espai també acull vestits antics de la col·lecció personal del sastre, alguns datats del segle XVIII. La mostra es renovarà temporalment amb peces del fons de Joaquim Mayugo, que arriba fins al voltant de 3.000 vestits.


Gas Natural Fenosa patrocina la 17a edició del Festival de Cinema de Màlaga del 21 al 29 de març — Naturgy\nGas Natural Fenosa patrocina la 17a edició del Festival de Cinema de Màlaga del 21 al 29 de març\nLa companyia energètica serà present en aquest certamen per sisè any consecutiu, en el marc de la campanya "Al cinema, com a casa", i resultat del seu compromís social i cultural amb la ciutat de Màlaga\nA la plaça de la Constitució instal·larà un espai en forma de màquina de crispetes gegant, on regalarà obsequis i entrades per al certamen\nGas Natural Fenosa patrocina la 17a edició del Festival de Màlaga. Cinema Espanyol, que tindrà lloc del 21 al 29 de març a la ciutat andalusa. Es tracta d'una iniciativa emmarcada dins la campanya "Al cinema, com a casa", i és el resultat del compromís social de la companyia energètica, molt vinculada empresarialment amb la ciutat de Màlaga.\nUn total de 15 pel·lícules componen la secció oficial d'aquesta nova edició del festival, entre les quals s'inclou No ploris, vola, de Claudia Llosa, que inaugurarà el certamen. La clausura serà a càrrec d'Emilio Aragón, que acudeix al Festival amb el film, fora de concurs, Una noche en el viejo México.\nDurant la setmana que dura el festival passaran pels diferents espais del certamen grans figures del cinema espanyol i es reconeixerà actors de la talla de José Sacristán i Maribel Verdú, i del cineasta Pablo Berger. A més a més, directors com Jorge Torregrossa i Paco León, que presenta en el certamen la seva segona pel·lícula, competiran per la Biznaga de Oro amb directors novells com Carlos Marques-Marcet o Beatriz Sanchís.\nGas Natural Fenosa manté així el seu compromís per contribuir al desenvolupament cultural, que va més enllà de la seva activitat empresarial i que es concreta en una àmplia tasca de patrocini en iniciatives que generin un valor per a la societat a les zones en les quals la companyia és present. En el cas del Festival de Màlaga, l'empresa col·labora en el suport i desenvolupament de la cultura a través del setè art.\nGas Natural Fenosa al festival\nLa companyia energètica disposarà, durant tota la setmana que dura el festival, d'un espai situat a la plaça de la Constitució que representarà una màquina de crispetes gegant en què les persones que s'hi apropin podran participar en el sorteig d'obsequis i entrades per al certamen.\nD'altra banda, i amb l'objectiu d'apropar el festival i les seves projeccions al públic, Gas Natural Fenosa va a dur a terme una acció online a les seves xarxes socials. Les persones interessades a participar-hi tan sols hauran de registrar-se i contestar una sèrie de preguntes relacionades amb el cinema. El premi seran entrades dobles per a pel·lícules de diferents seccions del certamen.\nLa companyia energètica repartirà també, de franc, ventalls caça-autògrafs als fans que s'apropin cada dia a la catifa vermella del Festival de Màlaga. Cinema Espanyol, al Teatre Cervantes.\nA més, igual que a l'anterior edició, l'energètica espanyola patrocinarà el Premi Gas Natural Fenosa del públic al millor llargmetratge, que el director general de Comunicació i del Gabinet de Presidència, Jordi Garcia, lliurarà durant la gala de clausura, el 29 de març, al Teatre Cervantes de la ciutat andalusa.\nDonant suport al cinema\nGas Natural Fenosa manté un compromís de col·laboració amb la societat i en especial amb el món del cinema, a través del suport als principals festivals i sales de projecció del país. A més del Festival de Màlaga. Cinema Espanyol, la companyia patrocina el Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià, el Festival de Cinema Fantàstic de Sitges i el Madrid Premiere Week, a més de 43 sales de cinema de la xarxa Cinesa a Espanya, que porten el nom de Sala Gas Natural Fenosa.\nA més, en col·laboració amb l'Acadèmia de Cinema Espanyol, la companyia energètica organitza el Cicle Gas Natural Fenosa de Cinema Itinerant, amb l'objectiu d'apropar i potenciar el cinema espanyol a diferents municipis d'Espanya.\nAmb el seu suport al món del cinema, Gas Natural Fenosa col·labora amb una de les indústries que més s'ha vist afectada per la crisi, especialment en el cas dels festivals, que els darrers han patit anys retallades considerables en les seves fonts de finançament.\nMàlaga, 18 de març de 2014.


Taller-concert de jazz amb Llibert Fortuny\nPàgina d'inici\tAgenda\tTaller-concert de jazz amb Llibert Fortuny\nPortes obertes a l'Epicentre de Tremp\nEl saxofonista Llibert Fortuny\nEl polifacètic músic, que des de 2002 rep premis en l'àmbit del jazz català i és conegut per compondre 'El ball de l'àliga' que sona quan entra la senyera a la Patum de Berga, proposa un taller concert per sensibilitzar musicalment la canalla. Des del seu petit món de saxos, ‘ewis’ i maquinetes els vol mostrar de manera divertida què es pot fer amb una octava, un ‘delay’, o què és un ritme, una pulsació o ‘loopejar’.\nEnsenyarà a petits (i grans) com es pot jugar amb un ordinador i com els elements que tenim avui en dia poden amplificar i crear nous horitzons mai imaginables per a molts de nosaltres. Fortuny procurarà què tota la família pugui descobrir les meravelles del soroll del saxo, acompanyat amb tot d’activitats dinàmiques i sorpreses.\nAmb aquest doble concert de Llibert Fortuny els Cinemes Girona tanquen la programació d'hivern d'aquestes actuacions amb les quals pretenen no només que els nens s'asseguin a escoltar música, sinó també que col·laborin en l'espectacle i experimentin amb els elements que tenen al seu abast.\nPreu: 8 € (6 € anticipada)


Inici > Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Territori > Direcci� General de Medi Natural, Educaci� Ambiental i Canvi Clim�tic > Departament de Canvi Clim�tic i Educaci� Ambiental > Servei de Residus > Tr�mits > Activitats Potencialment contaminants del Sol\nL'objectiu principal de l'informe �s recollir aquella informaci� rellevant que permeti valorar la possibilitat que es produeixin o s'hagin produ�t contaminacions significatives del s�l on s'empla�a o s'ha empla�at l'APC. En aquest sentit, els interessats podran adjuntar a l'informe tota aquella informaci� complement�ria que considerin convenient per a una millor valoraci� de la situaci� del s�l. Examinat l'IPS, l´administraci� competent, en aquest cas el Servei de Residus, podr� demanar al titular de l'activitat o al propietari del s�l, informes complementaris m�s detallats, dades o an�lisis que permetin avaluar el grau de contaminaci� del s�l. A m�s, els titulars de les APC's estaran obligats a remetre peri�dicament a l'Ag�ncia informes de situaci� amb el contingut i periodicitat que marqui el Servei.\na) Titulars d'aquelles activitats industrials o comercials que, ja sigui per l'�s de subst�ncies perilloses o per la generaci� de residus, poden contaminar el s�l.\nb)Propietaris dels s�ls en els que s'hagi desenvolupat en el passat alguna activitat potencialment contaminant.\nLes activitats incloses en els ep�grafs de la Classificaci� Nacional d'Activitats Econ�miques (CNAE 93 Rev 1) indicades a l'Annex I del RD 9/2005\nLes activitats que produeixen, utilitzen o emmagatzemen m�s de 10t per any d'una o v�ries de les subst�ncies incloses en el RD 363/1995, de 10 de mar�, pel que s'aprova el Reglament sobre notificaci� de subst�ncies noves i classificaci�, envasat i etiquetat de subst�ncies perilloses.\nLes activitats que disposen d'emmagatzematges de combustible per a �s propi segons el RD 1523/1999, d'1 d'octubre, amb un consum anual mig superior a 300.000l i un volum total d'emmagatzematge igual o superior a 50.000l.\nREIAL DECRET 9/2005, de 14 de gener, segons el qual s'estableix la relaci� d'activitats potencialment contaminants del s�l, els criteris i els est�ndards per a la declaraci� de s�ls contaminats. Simplificaci� documental\nPresentaci�: Pla� inferior a 2 anys a comptar des de la data de l'autoritzaci�\nDocumentaci�: Pl�nols de situaci� i croquis de la instal�laci�


Apartments Cabrajac Krk Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDobrinjska 18, Krk, Krk, Croàcia, 51500 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Cabrajac\nAl visitar Krk, vosté es sentirà com a casa a Apartments Cabrajac, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Cabrajac ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Habitació familiar, instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Apartments Cabrajac sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartments Cabrajac és una selecció idònia per a la vostra estada a Krk.


Idees d’agraïment voluntàries úniques - Organitzacions Sense Ànim De Lucre\nPrincipal Organitzacions Sense Ànim De Lucre Idees d’agraïment voluntàries úniques\nIdees d’agraïment voluntàries úniques\nSabeu el valor dels vostres voluntaris i faríeu gairebé qualsevol cosa per assegurar-vos que ho entenguin, oi? El que necessiteu són algunes idees fàcils d'organitzar i econòmiques per assegurar-vos que els vostres voluntaris sentin l'amor. Seguiu llegint per trobar maneres creatives de dir: 'Vaja, ets increïble!'\npreguntes sobre mi per respondre\nRegala Voluntariat 'Jo' Temps\nQuè és l’única cosa que cap dels vostres voluntaris en té prou? Temps lliure! Llavors, per què no enviar-los un petit TLC?\nOferiu una nit de mainadera gratuïta.\nOferiu una tarda d’activitats com un spa ... manicures, tractaments facials i massatges a algú? Poseu-vos en contacte amb un quiropràctic local i un venedor de maquillatge per donar els seus serveis a canvi de l’oportunitat de mostrar informació sobre els seus negocis a l’esdeveniment.\nFesta del Voluntariat amb un gir\nSi voleu demanar als vostres voluntaris que assisteixin a un esdeveniment d’agraïment en nom seu, assegureu-vos que sigui divertit i incloeu les persones importants de la seva vida. Al cap i a la fi, per què demanar-los que sacrifiquin més temps fora dels seus amics i familiars quan intenteu difondre els feliços?\nOrganitzeu una barra d’esmorzars a l’església on podreu passar una estona amb la família i agafar alguns àpats abans de començar els serveis.\nOrganitzeu un 'Sundae un divendres' on els voluntaris poden carregar dolços a la vostra gelateria local.\nConvida els voluntaris i les seves famílies a una pel·lícula a l'aire lliure amb crispetes i refrescos la nit d'estiu.\nFeu regals voluntaris que realment voldran\nNo cometeu l’error de fer un regal que sigui només una peça de la vostra organització. És possible que hàgiu de posar-vos els pantalons de nena grans, però, tret que sigueu molt més frescos del que ens adonem, els vostres voluntaris no volen una samarreta, una tassa o una solapa amb el nom de la vostra organització.\nDoneu-los una cistella amb els ingredients per preparar un menjar ràpid.\nPoseu-vos en contacte amb mitja dotzena de restaurants locals per donar un cupó gratuït BOGO específicament per als vostres voluntaris. Posa els cupons en una targeta d’agraïment i sorprèn els teus voluntaris amb un correu inesperat.\nÉs el compte del petit voluntari gràcies\nNo espereu que l’esdeveniment de Voluntariat Voluntari un cop a l’any digui: 'Gràcies!'\nA qui no li agrada rebre un rotllo de salvavides amb un 'Ets salvavides!' nota adjunta\nQuè passa amb les espelmes amb un 'Feu que la nostra organització brilli!' publicar nota?\nTots som uns xucladors d’una targeta d’aniversari amb unes paraules d’agraïment i un cupó per una tassa de cafè gratuïta.\nUn marcador permanent amb la nota 'La marca permanent de la vostra contribució és eterna'.\nQualsevol que sigui el pla d’agraïment dels voluntaris, assegureu-vos que els consulteu al calendari al començament de cada any. Seguint algunes d’aquestes idees d’agraïment voluntari únic, segur que us farà tornar voluntaris per obtenir més informació.\n20 consells per establir un programa de donació corporativa\npreguntes ximples per conèixer algú\nquè són els bons jocs de cotxes\ndivertits jocs de festa de vacances a l’oficina\naugmentar la música per a esports\nels assaigs demanen la universitat


Qui és qui en el mercat de l'art - Bonart\nJoan Gil barcelona - 01/06/12\nLa influència en un mercat es pot exercir de diverses maneres. No sempre les més evidents són les més efectives. En un mercat com el de l’art en què es mouen milers de milions d’euros –aquest any 2011 es va arribar a l’esgarrifosa xifra de 46,1 bilions d’euros, un 7% més que en l’exercici anterior– les estratègies han d’estar molt ben calculades perquè puguin assolir l’objectiu desitjat: guanyar el màxim de diners amb la màxima rendibilitat. Els més rics no són sempre els més influents, encara que sí que són els que guanyen més diners. Un entramat de galeristes, artistes, financers, crítics, comissaris, marxants, directors de museus, multimilionaris, col·leccionistes, mecenes, etc., recreen un escenari en què es mouen diferents interessos. Però, qui hi ha al darrere d’aquest entramat? Segons diferents llistes, les persones més influents del món de l’art –que cada any es publiquen en diferents mitjans (Artreview, Art Auction, Art Seleccion, Art List, Flash Art, etc.)– l’any 2011 són les que exerceixen de manera més determinant les tendències del mercat. Cada llista ofereix els seus candidats, encara que alguns gairebé sempre són en totes. Entre els galeristes i marxants que figuren entre els 20 primers apareix Larry Gagosian, magnat de l’art amb onze sales d’exposicions a tot el món i que representa els pesos pesants de l’art. Iwan Wirth, marxant d’art i propietari de la galeria Hauser&Virth, i David Zwirner. Entre els comissaris, Hans Ulrich Obrist, de la Serpentine Gallery de Londres, i els directors de museus Glenn D. Lowry, del Museu d’Art Modern de Nova York, i Nicolas Serota, director de la Tate Modern Museum de Londres.\nPaper important exerceixen els col·leccionistes que, amb les seves adquisicions, avalen la gestió realitzada. Eli Broad i François Pinault, que entre altres negocis és propietari de la casa de subhastes Christie’s, són al capdamunt. En llocs intermedis se situen Sheikha al-Maiassa, filla de l’emir de Qatar, i Dasha Zhukova –parella del multimilionari rus Roman Abramovic–, i així fins a un centenar de noms.\nEls més variables i aleatoris en aquesta classificació són els artistes que van en funció de l’interès, no només creatiu sinó també comercial. Si bé Damien Hirsht ocupava un dels primers llocs del rànquing ara fa dos anys, avui queda relegat al lloc 64è, el mateix però a l’inrevés que Ai Weiwei, que passa a ser el primer com la persona més influent del món de l’art quan fa dos anys apareixia en el lloc 45è. Un fet similar és el cas de Cindy Sherman, que ocupa el 7è lloc, o Gerhard Richter, l’11è. Avatars de la vida, uns pugen i els altres baixen en funció de certs criteris que no són només econòmics sinó també polítics.\nCom a anècdota curiosa, aquest any apareix una galerista espanyola en el lloc 74è: Helga de Alvear, l’única del nostre país que pot jugar a tenir una opinió en aquest selecte lobby de l’art. Darrere d’un glamurós mercat hi ha noms i cognoms, encara que alguns mai apareguin a cap llista. Per acabar, cal dir que la Fira de TEFAF –la més prestigiosa fira d’art i antiguitats del món celebrada a Maastricht– ha estat un èxit. Un nou perfil de col·leccionistes han apostat per firmes de gran nivell. Henry Moore, a 35 milions de dòlars, Andy Warhol o Lucio Fontana han estat alguns dels elegits. I és que amb aquesta crisi no paren de sortir al mercat obres extraordinàries que els molts col·leccionistes xinesos compren per a inversió.\nA la imatge, "Reclining Figure: curved", 1977 d'Henry Moore. Galeria Landau Fine Art de Mont-real a TEFAF Maastrich. Valorada 26,7 milions d'euros.\nFRANCISCO FARRERAS INAUGURA EL 10 DE MAIG A 3 PUNTS GALERIA\nCERÀMICA JAPONESA AL MUSEU DE LA GARROTXA\nEL 2018 EL MACBA FARÀ UN PAS ENDAVANT EN LA MANERA DE PRESENTAR LA SEVA COL·LECCIÓ\n"JOAN PONÇ I LA LITERATURA" AL MUSEU DE LA VIDA RURAL


Microcursos LGBTI - Formació Diversitat LGBTi\nA continuació trobaràs un llistat d’iniciatives de microlearning (formació amb una durada inferior a una hora).\nAquestes formacions tenen com a objectiu facilitar els coneixements bàsics sobre la construcció del gènere que permetin entendre i sensibilitzar el teu entorn laboral sobre la diversitat existent en relació amb la identitat de gènere i orientació sexual.\nTambé permet conèixer diferents models de gestió de la diversitat i t’ajudarà a plantejar un pla estratègic i accions tàctiques per gestionar la diversitat LGBTI a l’empresa.\nEls cursos tenen una durada d’aproximadament una hora i els pots fer tant des del mòbil com a través d’un navegador web convencional.\nSi ets una empresa i vols oferir aquests microcursos als teus treballadors (més de 25 participants), pots sol·licitar-ho aquí.\nAquest microcurs serveix d'introducció a conceptes bàsics sobre la construcció del gènere que permetin entendre i sensibilitzar dins …\nData d'inici:10/02/2022 08:00\nData de finalització:20/12/2022 18:00\nDuració estimada:01:15 (hh:mm)\nAquest microcurs proporciona recursos a les empreses per a treballar un pla estratègic i accions tàctiques per a gestionar la diversitat …\nData d'inici:10/02/2022 09:00\nDuració estimada:01:30 (hh:mm)


Salvador presenta el mapa físic de la Comunitat per divulgar el patrimoni geogràfic del nostre territori | Valencia Extra\nSalvador presenta el mapa físic de la Comunitat per divulgar el patrimoni geogràfic del nostre territori\n“Som un territori molt ric en patrimoni geogràfic que és necessari posar en valor i donar a conèixer a tota la ciutadania”. Amb aquestes paraules s’ha manifestat la consellera d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador, en la presentació en Els Corts del mapa físic de la Comunitat Valenciana, elaborat pel Institut Cartogràfic Valencià (ICV), dependent de la conselleria.\nEn l’acte de presentació, en el qual han participat el president dels Corts, Enric Morera, i el president de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, Ramón Ferrer, així com el director de l’ICV, Xavier Navarro, la consellera ha declarat que es tracta del “segon mapa elaborat durant la nova etapa de l’Institut Cartogràfic de València i que està pensat per al gran públic”, ja que, l’any passat, es va presentar el primer mapa de comarques, que també va ser fruit de la col·laboració institucional.\nEn la seua intervenció, la consellera ha destacat la importància de la col·laboració institucional entre Els Corts, la Acadèmia Valenciana de la Llengua i la Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, a través de Institut de Cartogràfic Valencià, amb la col·laboració de la Facultat de Geografia. “Col·laboració necessària – ha puntualitzat Slvador- en l’actual conjuntura d’escassetat i restriccions per a aprofitar al màxim els recursos públics i aconseguir un rendiment més idoni i racional”.\nEn aquest sentit, ha manifestat que el mapa físic, de caràcter divulgatiu, s’ha elaborat amb la intenció de “contribuir a la difusió del patrimoni de poble Valencià i en aquest cas, del nostre patrimoni geogràfic”. Per a la consellera el nostre territori és “quantitativament xicotet però cualitativametne molt ric i és una obligació d’aquest govern posar a la disposició de la ciutadania totes les eines necessàries per a conèixer millor la riquesa del nostre patrimoni geogràfic.”\nD’aquesta manera, a través del mapa físic “volem donar a conèixer el nostre territori, el nostre patrimoni i els nostres valors perquè en la mesura en què els ciutadans el poden conèixer ho conservaran tan bé com siga possible per als valencians del futur”.\nAixí, les persones interessades poden aconseguir gratuïtament exemplars d’aquest mapa físic de la Comunitat en les dependències del Institut Cartogràfic Valencià, Conselleria d’Habitatge, Obres Púbiques i Vertebració del Territori, C/ Castán Tobeñas, 77, Torre 1 , Planta1,València.\nEs tracta d’una cartografia a escala 1:300.000 sobre un model digital del terreny amb un pas malla de 50 metres. El mapa ha sigut elaborat seguint els criteris toponímics de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, i en els elements lineals que discorren per les dues zones linguísticas, es mostren les dues denominacions distribuïdes segons un criteri territorial. Així mateix, la informació de caràcter físic s’ha elaborat en col·laboració amb el Departament de Geografia de la Universitat de València.\nPel seu costat el director del Institut Cartogràfic Valencià, Xavier Navarro, ha informat que el mapa té la peculiaritat de reflectir també el relleu marítim “mostrat elements que moltes vegades ens passen desapercebuts i que en aquest treball de cartografia hem reflectit gràcies a la col·laboració de la Universitat”. Així, s’ha referit a elements físics sota l’aigua, com en canal d’Alacant, el de Benidorm, el de València, per citar alguns exemples.\nAprovada la llei de Mancomunitats de la Comunitat amb el rebuig del PP i Cs\nEUPV considera que hi ha "marge de millora" perquè la seua confluència amb Podem siga "clau en la reedició del Botànic"\nBonig demana a Puig i Sánchez que "defensen amb contundència" la unitat d'Espanya després de la reprovació al Rei\nLes peticions clau de Puig a Sánchez\nBonig denuncia la "falta de respecte" de Puig després de sentir-li dir "al corral" al final de la seua resposta\nEl PSPV es traslladarà a partir de la setmana vinent a la seua nova seu en l'avinguda de l'Oest de València


Ajuntament de Caldes d'Estrac - La Policia Local de Caldes d'Estrac alerta d'un increment de les estafes per Internet\nInici > Governació > Notícies\nLa Policia Local de Caldes d'Estrac alerta d'un increment de les estafes per Internet\nEn concret, els agents locals han detectat un augment del phishing o de la suplantació d'identitat, un tipus d'estafa en línia que busca obtenir informació privada de les persones usuàries d'Internet a través de correus electrònics i pàgines webs falses\nLa Policia Local de Caldes d’Estrac informa els caldencs i les caldenques d’un creixement de les estafes per Internet. Segons els agents locals, recentment s’ha detectat a tot Catalunya un augment de les denúncies relacionades amb el phishing o la suplantació d’identitat. Aquest tipus d’estafa en línia consisteix a obtenir informació privada de les persones usuàries d’Internet a través de correus electrònics i pàgines webs que semblen autèntiques, però que en realitat han estat creades pels estafadors. Les víctimes, per exemple, poden rebre suposadament un correu electrònic de la seva entitat bancària amb un enllaç fals, on es demana informació personal i sensible, com contrasenyes, números de targetes de crèdit, claus bancàries o altres dades confidencials.\nDes de la Policia Local de Caldes d’Estrac, es demana màxima precaució a la ciutadania i es recomana desconfiar sempre que es rebi un correu electrònic que demani dades personals i sensibles a través d’un enllaç. En aquests casos, abans de donar la informació, s’aconsella contactar a través dels canals oficials amb l’empresa o amb l’entitat i verificar la petició.\nInformació publicada el 29 d'abril de 2022Compartir:


Buchan Braes Hotel Peterhead Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 15 allotjaments a Peterhead.\nBuchan Braes Boddam, Peterhead, Peterhead, Regne Unit - Veure al mapa\nAl visitar Peterhead, vosté es sentirà com a casa a Buchan Braes Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Buchan Braes Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets .\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, mini bar, telèfon, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Peterhead, faci de Buchan Braes Hotel la vostra llar.\nTots els comentaris (82) Parelles (32) Viatgers en solitari (37) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (4) Grups (6)\njust picked it because of its location...was great really enjoyed it...would recommend


Mor el lleidatà Ramon Pedrós, exdirector de la Mañana i corresponsal pioner a la URSS - Teleponent\nInici Societat Mor el lleidatà Ramon Pedrós, exdirector de la Mañana i corresponsal pioner...\nMor el lleidatà Ramon Pedrós, exdirector de la Mañana i corresponsal pioner a la URSS\nRamon Pedrós va ser un dels professionals més prolífics de l'Estat, sent el cap de premsa de l'expresident Jordi Pujol durant 10 anys\nRamon Pedrós, durant la seva etapa al diari La Mañana. FOTO: Toni Alcántara\nEl periodista lleidatà Ramon Pedrós va morir aquest dimarts als 74 anys a l’hospital Sant Joan de Reus després d’una llarga malaltia.\nPedrós va ser un dels periodistes més prolífics de l’Estat, sent corresponsal de TVE a Moscú, en plena URSS i també als EUA i Brussel·les. Entre els seus càrrecs també hi ha el de cap de premsa durant una dècada de l’expresident Jordi Pujol (de qui va escriure una trilogia fent un repàs d’aquella etapa) i conseller editorial i posterior director del diari La Mañana de Lleida, entre -molts- altres, com l’ABC, la direcció del Diari Tarragona…\nNascut a Lleida el 1947, Ramon Pedròs va estudiar filosofia i lletres a la Universidad de Comillas i posteriorment Periodisme a la Escuela Oficial de Periodismo,una institució on més tard i va donar classes.\nLa cerimònia de comiat es durà a terme aquesta tarda al Tanatori Mèmora de Cambrils a les 16.30.\nArticle anteriorMig centenar de persones protesten a Lleida en contra de l’ERO al Banc de Sabadell\nArticle següentSanitat autoritza el 100% de l’aforament en esdeveniments esportius en recintes oberts i del 80% en tancats


2014 0124. Empenta anglesa, sense estil britànic? - Gironès per la independència\n2014 0124. Empenta anglesa, sense estil britànic?\nEmpenta anglesa, sense estil britànic?\nParlarà el Govern Rajoy als catalans, o parlarà de Catalunya per a poder guanyar les europees?\nEl Govern espanyol posa en marxa la campanya de Catalunya amb empenta anglesa –determinació, corró i rudesa, si fa falta–, però ja veurem si amb estil britànic: la moderna passió pels reglaments, la inigualable combinació de força i sentit de l’humor, aquell potent fons democràtic d’una terra que podria dir-se que no ha conegut la dictadura des de la mort d’Oliver Cromwell el 1658, el republicà-purità que va fer tallar el cap a Carles II i va derrotar els escocesos (presbiterians i realistes).\nEFEEl president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, i el primer ministre britànic, David Cameron\nLa societat catalana rebrà en els propers mesos, amb especial insistència entre els mesos de febrer i maig, una veritable allau de missatges sobre els inconveninets materials i espirituals de la independència. Missatges acompanyats de xifres. quadres comparatius, dossiers, informes estadístics i balances fiscals. Aquestes balances fiscals tant difícils de convertir en norma, que la dreta espanyola considerava dissolvents, equívoques i pecaminoses fins fa quatre dies. (“Els territoris no paguen impostos”, es deia –i es diu encara–, en el país de la Unió Europea que ha rebut més subvencions directes als territoris).\nNúmeros i percentatges. Anàlisi i càlculs. Projeccions. Informes sobre la possibilitats de supervivència financera d’un Estat català amb dues motxiles a l’esquena: el deute de la Generalitat i la part proporcional del deute espanyol. Estimacions sobre la suficiència del sistema de pensions, tenint en compte la piràmide d’edat. Càlculs de resistència sobre el subsidi d’atur. Riscos per a la banca residenciada a Barcelona. Dades, dades, dades.\nÉs l’estratègia anglesa: un llibre blanc, dos , tres, quatre..., per convèncer els escocesos que la independència no els sortiria a compte. Una estratègia que obliga l’altra part a competir en el mateix terreny. Menys emocions i més butxaca. I menys insults, ja que el grau de civilitat dels britànics és elevat. És inimaginable a Anglaterra que mitjans de comunicació propietat de l’Església Anglicana –si és que tals mitjans existeixen–, es dediquessin, durant anys, a atiar el foc contra els escocesos. Hi ha una gran diferència, sens dubte. A Escòcia el debat acabarà amb una votació.\nMalgrat que el referèndum no figura –avui– en la perspectiva espanyola, la campanya anglesa del Govern Rajoy podria significar un cert canvi de rasant. Una modulació de la discussió pública en benefici de l’objectivisme. Menys emocions, més butxaca. Dades, dades, dades. A la part catalana li hauria d’interessar aquest terreny de joc. Una campanya d’aquest tipus implica un reconeixement polític del problema. (Per això no s’ha produït fins ara). L’objectivisme hauria d’atreure els catalans.\nCampanya anglesa, amb o sense estil britànic. Aquesta és la qüestió. El Govern central exposarà les seves dades mirant als ulls dels catalans, o farà una demostració de poder, de poder aritmètic, per mobilitzar el seu electorat més tradicional –el sòcol–, pensant en unes eleccions europees que es presenten incertes? No hi ha text sense context. El cicle electoral torna a començar.


El col·lapse de l’aeroport de Barcelona: incompetència o boicot? | VilaWeb\nPAÍS > OPINIÓ CONTUNDENT / PRINCIPAT\nEl col·lapse de l’aeroport de Barcelona: incompetència o boicot?\n«El col·lapse operatiu de l'aeroport de Barcelona ha coincidit amb la inauguració dels vols intercontinentals de les onze noves rutes a Àsia i Amèrica»\nL’aeroport de Barcelona s’ha vist afectat pel col·lapse, les cues i els retards pels quals prop de mil passatgers han perdut vols. La situació ha coincidit amb la idea de convertir l’aeroport en un hub intercontinental que competeixi directament amb l’aeroport de Madrid i ha causat la disputa pel lideratge entre els dos aeroports.\nEl col·lapse de la frontera ha estat una estratègia política habitualment utilitzada contra Gibraltar o Andorra. La incògnita és si, a dos mesos del referèndum de l’1-O, la situació és una conseqüència de la incompetència o un avís polític.\nUnes cues que es remunten a l’abril\nEl dia 7 d’abril va entrar en vigor la reforma del Codi de Fronteres de Schengen, pel qual es fa un control sistemàtic, en les bases de dades, dels ciutadans europeus que entren i surten d’aquest espai. El canvi es va emmarcar en la lluita contra el gihadisme, en la voluntat de detectar si una part de persones sospitoses tenien passaport d’un estat de la Unió Europea.\nLa norma, aprovada al març, tenia un marge d’aplicació de sis mesos, però es podia prorrogar fins a divuit mesos més. Tanmateix, l’estat espanyol va decidir de fer-ho des del primer dia, sense cap mena de reforç ni augment de personal i coincidint amb la Setmana Santa. Això va causar un caos.\nDurant el pont de l’1 de maig el problema es va tornar a repetir: va haver-hi cues de més de tres hores i una manca evident de personal, de manera que bona part de les finestretes dels controls van romandre buides. Això també va causar que es reprogramessin vols i que alguns viatgers perdessin l’avió. Malgrat que semblava que tot havia tornat a la normalitat, la situació es va repetir en dates coincidents amb esdeveniments com el Gran Premi de Fórmula 1 i el Saló de l’Automòbil. El cap de setmana de Sant Joan hi va tornar a haver cues de fins a tres hores.\nCom va publicar VilaWeb, el govern espanyol hauria pogut preveure els col·lapses i reforçar el personal, ja que rebia amb més de dos dies d’antel·lació la llista de vols de cada dia, amb l’hora i el nombre de passatgers. Però la realitat és que no ho va fer.\nUn mes després d’haver solucionat els problemes del control de passaports, el dia 24 de juliol, els treballadors de l’empresa encarregada de la gestió dels controls, Eulen, van començar una vaga de zel, que, a partir del dia 4 d’agost, va evolucionar en aturades parcials i la convocatòria d’una vaga indefinida a partir del dia 14. Les companyies aèries van fer un comunicat molt dur, van declarar que prop d’un miler de viatgers havien perdut el vol des del dia 24 de juliol i que Vueling, líder al Prat, s’havia vist obligat a endarrerir un 30% dels vols perquè hi faltaven fins a cinquanta passatgers.\nQuines en són les explicacions?\nLa mateixa policia espanyola es va concentrar el dia 19 de maig davant de la comissaria de la Verneda per a denunciar la manca de personal de l’aeroport. Va ser un conflicte històric. Es calcula que falten prop d’un miler d’efectius dels 3.800 que hauria d’haver-hi. Segons els policies espanyols, Catalunya no és un destí atractiu a causa de la situació política, l’elevat cost de vida i el complement territorial, que és de 648  euros al País Basc, de 180  a Madrid i de només 54  a Catalunya.\nQuan es va reforçar el personal va haver-hi un altre problema. La manca d’infrastructures, responsabilitat d’Aena. Com explica l’eurodiputat Ramon Tremosa, als principals aeroports europeus hi funcionen els lectors de codis de barres de bitllets d’avió, passaports i documents d’identitat. Havent-hi hagut un any per a preparar els controls de fronteres, la reforma s’ha fet a Madrid, però no a Barcelona. Amb només vuit casetes, el personal no donava l’abast.\nLa delegació del govern espanyol a Catalunya, amb Enric Millo al capdavant, va atribuir les primeres cues a incidències tècniques. Posteriorment, va demanar paciència i es va comprometre a fer-hi arribar vint agents nous. En pocs dies va haver-hi 144 agents suplementaris i 80 de verificadors. Sembla clar que, com a mínim, s’havia fet una mala gestió, tenint en compte que no s’havia aplicat cap mesura en el moment del canvi de normativa.\nLa solució ha estat un pegat: una gran part dels reforços provenen de comissaries catalanes (Cornellà, Mataró, Terrassa, Sabadell i Sant Adrià del Besòs), que ja es troben saturades en aquestes dates per les renovacions de DNI i passaport, i ha causat que el sindicat Unió Federal de Policia (UFP) hagi denunciat incompliment dels drets laborals, per no respectar les vacances.\nEl dia 15 de maig el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va qualificar la situació de lamentable i va demanar el traspàs de la gestió del servei. La Generalitat va acusar el govern espanyol d’haver fet un sabotatge i un boicot premeditat, i un mes després es va reprovar al parlament la manca de previsió, maquinària i recursos humans per part de la delegació del govern espanyol.\nLa vaga dels treballadors d’Eulen i el hub internacional\nEn el conflicte actual de l’empresa Eulen, els empleats demanen una taula de negociació on hi hagi Aena, l’empresa estatal pública que licita el servei, i es neguen a negociar si no es compleix aquesta condició. De moment, Aena només ha accedit a fer reunions per a escoltar les propostes, però sembla que si no accepta les demandes del comitè de vaga les protestes aniran a més i se cercaran mesures perquè l’empresa s’avingui a negociar.\nEl col·lapse operatiu del Prat ha coincidit amb la inauguració dels vols intercontinentals de les onze noves rutes a Àsia i Amèrica. Norwegian ha optat per oferir vols directes als Estats Units (Nova York, Los Angeles, San Francisco i Miami), però també s’ha fet una expansió cap al continent asiàtic (Xangai, Beijing, Hong Kong, Teheran, Islamabad o Lahore) i a l’Amèrica Llatina (a l’Havana, Lima i Santiago de Xile), un mercat gairebé exclusiu de Barajas fins a l’actualitat.\nL’interès de l’estat espanyol ha estat sempre que l’aeroport madrileny fos l’únic hub intercontinental. El 2009 es va denunciar que des del 1954 s’havien imposat convenis, renovats pels successius governs, que posaven traves als vols a la capital catalana. A vint-i-tres estats s’impedien els vols a Barcelona. Vint d’aquests incloïen Madrid entre els aeroports de destinació i tretze tenien la capital de l’estat espanyol com a única destinació possible.\nEl darrer cas conegut ha estat l’acord bilateral entre l’estat espanyol i Rússia, signat el 2016, que obliga al fet que tots els avions que sobrevolin l’espai aeri rus tinguin Madrid com a destinació. Més enllà de les limitacions en els vols a l’espai aeri rus, això és un obstacle, per exemple, per als vols al Japó, ja que Madrid és l’única ruta de l’estat espanyol viable amb el país nipó actualment.\nTrencar el setge\nKorean Air, tot i que té el vet de l’espai rus, ha obert enguany la ruta Barcelona-Seül. No és un cas excepcional, més de la meitat de japonesos i prop del 70% dels indis que arriben a l’estat espanyol tenen com a destinació Barcelona, encara que no poden fer-hi vols directes. Es calcula que la demanda insatisfeta de vols intercontinentals des del Prat va ser de 3,2 milions de passatgers l’any 2014.\nLes noves rutes a Barcelona, principalment de Norwegian, han causat la reacció de l’aerolínia IAG, Iberia, la companyia aèria espanyola per excel·lència, amb la creació de Level, una aerolínia de baix cost que fa la competència directa a Norwegian oferint vols a Los Angeles i a San Francisco. Fins l’any passat, Iberia només oferia vols des de Madrid (amb 28 rutes a Amèrica, Àsia i Àfrica) i tenia arraconat El Prat, on només hi havia la filial baix cost Vueling, que no feia cap vol intercontinental.\nVa succeir el mateix amb Vueling, ja que la seva aparició va fer que Iberia creés ClickAir al Prat per a rebentar els preus de les rutes que feia la nova companyia, fins que aquesta es va haver d’integrar com a filial d’Iberia i ClickAir va desaparèixer. També va succeir amb Spanair, més enllà de la gestió econòmica, ja que Iberia va decidir de volar a les mateixes destinacions que aquesta companyia.\nLes clares diferències entre Barcelona i Madrid\nL’aeroport Madrid va acabar el 2006 les obres de la quarta terminal, que van suposar una inversió de més de 6.000 milions d’euros (el 50% del deute d’Aena) i van aconseguir que l’aeroport tingués una capacitat per a setanta milions de passatgers anuals.\nLes connexions són immillorables: les quatre terminals estan connectades per ferrocarril, metro i autobús, i hi ha un tren llançadora directe. Recentment s’ha denunciat que es pagava l’arribada de l’AVE a Barajas amb diners del fons del corredor mediterrani. En contrast amb això, l’aeroport de Barcelona encara no té la connexió ferroviària amb la T1, i tant per a la inauguració de l’L9 Sud com per a la construcció del tren llançadora (prevista per al 2018) ha estat necessària l’entrada de capital privat a causa de l’escassa aportació estatal espanyola.\nActualment, l’aeroport del Prat només està preparat per a rebre 55 milions de viatgers cada any, de manera que, si continués tres anys a aquest ritme, es podria col·lapsar. La inauguració, l’any 2009, després d’endarreriments, ja va mostrar que la nova infrastructura s’havia quedat petita. El govern espanyol va prometre que es començaria el projecte d’ampliació, amb una terminal satèl·lit que havia de permetre de rebre fins a setanta milions de passatgers i que havia d’entrar en funcionament el 2012. Aquest projecte ha quedat aturat per la crisi.\nA més, fa més de dos anys que l’aeroport de Barcelona hauria d’haver adaptat part de les instal·lacions per a acollir naus intercontinentals, que necessiten més espai entre elles per la seva grandària, i això no es va començar a fer fins a final d’any.\nCal afegir que, en cap cas, les diferències són una qüestió puntual, sinó una política que, al llarg del temps, ha esdevingut centralitzada i centralitzadora. Anant més enrere, entre el 1992 i el 2004 Barajas va rebre el 58% de la inversió aeroportuària, tot i que només representava el 22% de passatgers, mentre que Catalunya en va rebre el 14,6%, un 14,78% dels passatgers. Això vol dir que, per cada euro invertit en un aeroport català, se’n van gastar 2,63 a Madrid. Al País Valencià i Illes Balears les xifres encara eren pitjors: per cada euro se’n gastaven 7,5 a Madrid.\nNo obstant això, la liberalització del transport aeri, amb l’entrada de noves companyies, ha anat igualant el nombre de passatgers entre l’aeroport de Barajas i l’aeroport del Prat. Si l’any 2009 la diferència entre els dos aeroports era de 20,5 milions de passatgers, el 2014 va ser només de 4,2, superant fins i tot Madrid en els mesos d’agost del 2013 i el 2014.\nLa pèrdua de pes es comprova en l’àmbit internacional. Si Iberia, des de Madrid, representava el 21,4% dels passatges de tot Europa a l’Amèrica Llatina, el 2017 era gairebé la meitat, l’11,7%. Com que Barcelona és una de les principals destinacions turístiques, amb un pes superior a Madrid, és previsible que, en poc temps, la capital catalana superi la capital de l’estat espanyol, tenint en compte que les xifres podrien ser molt diferents amb un tracte similar entre tots dos.


Estimar en un món de mones - Regió7\nEstimar en un món de mones\nRoger Vicente Solà\nAmor és el que ens manca, ai l'amor... us el presento en 3 fases diferents: 1- Amor com a força. «Impulsats per l'amor, els fragments del món se cerquen mútuament, de manera que el món pot arribar a ser», Pierre Teilhard de Chardin. Una força irresistible empeny els organismes vivents a la trobada, les més minúscules cèl·lules xoquen, s'uneixen per tal de crear aquesta realitat en què vivim. Podem afirmar que l'amor, atracció i xoc, tendeix a crear.\n2- Amor com a crida. «L'amor és alegria acompanyada per la idea d'una causa exterior», Baruch Espinoza. Crec fermament que l'amor ens fa feliços, ens omple d'alegria. Per això el cerquem, el desitgem. De vegades, si no en tenim, el volem substituir. Qui no vol ser feliç? El més gros dels catxalots creuarà oceans sencers cercant una causa exterior que li doni felicitat, d'aquesta trobada en sortiran catxalotets. Els humans pensem més profundament, suposo, que els catxalots, i sabem que l'amor obliga a sortir de la closca. Per estimar és necessari deixar de mirar-se el melic propi i mirar el melic de l'altre.\n3- Amor com elecció. «L'amor no pot restar reclòs en ell mateix, no té sentit, l'amor porta a l'acció. Aquesta activitat ens durà al servei», Mare Teresa de Calcuta. Del regne animal només els humans, les més sàvies de les mones, podem canalitzar l'empenta que neix de l'acte d'estimar. Tenim la capacitat de fer-ne motor de canvi. Si realment estimo, m'és indispensable despullar-me de les angoixes, les pors, l'orgull. Acceptar-me i acceptar alhora, totalment i bojament, l'altre, amb les seves mancances. Ja no hi ha receptor i emissor, finalment som una unitat nova.\nConclusió: estimo per ser menys jo i més l'altre.\nBé, ja hem parlat de l'estimar, entrem ara en aquest món de mones en el qual vivim, anècdotes d'aquest estiu.\nTot desgrillant oliveres, he pensat que molts dels polítics professionals són com grills, neixen de la base, la soca, xuclen molta energia, són poc productius i sempre van cap amunt. Una altra prova d'aquesta meva teoria... Quina és la formació política més grillada de la societat catalana?... els de la CUP, grillats grillats. Ho tenen clar, alternança dels càrrecs electes, cada nova legislatura grills a fora i rebombori general.\nLa conferència de bisbes catalans, la nostra Tarraconense, s'ha tornat a oferir per ser pont de diàleg, per desencallar la situació catalana. Cap de les parts afectades s'ha pronunciat. Penso que, potser, en alguns partits polítics causa pànic l'empoderament de la societat civil. Por que els desmuntin el «tinglado»?\nTema ocupació... Compte amb els mitjans de comunicació, ara creadors d'opinió. Ja han criminalitzat els immigrants, ara toca els ocupes, acabarem per culpar els pobres pel fet de ser pobres. Com pot ser que el lloguer mitjà requereixi més del 70% del sou d'un treballador? Els bancs i els seus fons d'inversió, rescatats amb diner públic, acaparen la major part d'habitatge buit. Gent sense casa i cases sense gent, com s'entén?\nConclusió: en aquest món de mones ser anormal, sonat, beneit o beneït, et dona l'oportunitat de deixar de fer el simi, baixar de l'arbre i tocar de peus a terra.


Roses aprova una declaració institucional a favor del dret a decidir ·\nRoses aprova una declaració institucional a favor del dret a decidir\nMoment que els membres de la corporació municipal de Roses exercien el vot a favor del dret a decidir / Foto: Joan Sabater\nLa declaració va rebre el suport dels grups municipals de CiU, PSC-PM, Gent del Poble-AM i el vot en contra del PP\nL’Ajuntament de Roses va aprovar, en el transcurs del ple ordinari celebrat ahir al vespre i com últim punt de l’ordre del dia, la declaració institucional de l’alcaldia a favor del dret a decidir del poble de Catalunya.\nEl text va rebre el suport dels grups comarcals de CiU, PSC-PM, Gent del Poble-AM. El PP hi va votar en contra.\nEl text de la declaració institucional dels Consell Comarcal de l’Alt Empordà és el següent.\nDavant l’anunci de la convocatòria d’una consulta per tal de de decidir si la nació catalana vol esdevenir un estat independent, la corporació municipal, integrat per representants electes per la ciutadania de Roses, vol manifestar:\n1.- La seva satisfacció per l’acord entre la majoria de les forces polítiques al Parlament que farà possible la celebració d’una consulta on el poble de Catalunya decidirà, de manera lliure i democràtica, el seu futur col·lectiu.\n2.- El seu compromís amb la Generalitat i el Parlament de Catalunya, representants legítims del poble català, per tal que aquesta consulta sigui realitat.\n3.- La seva crida a la ciutadania a que participi de manera activa, pacífica i en llibertat en aquest acte democràtic, decidint el seu destí.\nTags: Ajuntament de Roses, Consulta, Declaració institucional, Dret a decidir\nPrevious Joaquim Nadal serà a Roses per parlar sobre el procés d’Independència que viu Catalunya\nNext Roses consensua i aprova una moció per poder sancionar els bancs que tinguin en pisos en propietat desocupats


espai tresquatreicinc: 2020\nJa som a P4. Mireu què contents i contentes estem aprenent i jugant.\nPublicat per tresquatreicinc a 11/13/2020\nRepte 4: De quin color és un petó?\nP3 ha explorar els carrers i ha classificat cada color que s’ha trobat. A més, han fet un experiment per crear ponts de colors\nP4 gaudeix molt amb els jocs digitals on han de trobar petons amagats. A més, investiguen quins colors surten en barrejar els colors primaris.\nP5 s’inicien en la fotografia i retraten tots els colors que es troben per poder decorar la classe. A més, fan grans murals on descobreixen tonalitats noves a partir de la barreja de dos colors.\nHem iniciat P5 amb molta felicitat i energia. Us volem enviar un gran somriure a tots i totes\nRepte 3: Pas a pas\nP3 es fan experts en descobrir com són les petjades dels animals, grans o petites, i quin rastre deixen en diferents terres.\nP4 són artistes! Han creat la seva pròpia petjada com si d’un quadre es tractés a més, han investigat com poden fer petjades en diferents situacions.\nP5 ha descobert quines funcions té el regle a l’hora de parlar de petjades. A més s’han endinsat en el món de la lletra lligada i la lectura i l’escriptura.\nPublicat per tresquatreicinc a 10/28/2020\nÉs el títol del segon repte que hem fet a infantil.\nA P3 s'ha descobert com és el dia observant el cel, el seu color i el Sol. Amb la nit han treballat la foscor i un animal nocturn. Sabeu quin és? El mussol.\nP4 va iniciar el repte amb una sortida on van parlar del dia i la nit a través de contes. També van crear un mòbil llunar i un ratpenat per endur-se a casa. Ah! Ja saben fer estrelles per crear el seu propi cel.\nEls nens i nenes de P5 han creat el seu propi atrapa somnis com a símbol de la nit. A més, han observat com és el carrer durant el dia i durant la nit i han creat petites obres artístiques.\nPublicat per tresquatreicinc a 10/15/2020\nEl primer repte amb el qual hem començat el curs ens ha permès descobrir per què el mar és salat. També hem treballat les seves tonalitats, els elements que suren i els que s’enfonsen, hem treballat l’expressió oral amb els contes i cançons... Ah! També hem fet experiments. Aquí us deixem un petit recull d’imatges de P3, P4 i P5.\nPublicat per tresquatreicinc a 10/08/2020\nLa Gina, l'Arnau i la Isona desitgen que passeu un molt bon estiu, que rigueu, balleu, salteu i jugueu!\nPublicat per tresquatreicinc a 6/26/2020\nParticipem en un espectacle de màgia i educació viària\nPublicat per tresquatreicinc a 3/03/2020\nJa som a P4. Mireu què contents i contentes estem ...\nHem iniciat P5 amb molta felicitat i energia. Us v...\nLa Gina, l'Arnau i la Isona desitgen que passeu un...\nParticipem en un espectacle de màgia i educació vi...


Claror, som més que fitness\n6 de setembre, 2018\nTot i que el primer gimnàs (l’”Esportiu Claror”, que avui anomenem “Claror Sardenya”) va ser inaugurat el 1982, i la Fundació Claror va adquirir aquesta forma jurídica el 1989, el cert és que “Claror” com a entitat va néixer el 1978, aleshores en forma de cooperativa: la “Claror Societat Cooperativa Catalana Limitada”.\nSí, 40 anys de Claror. No és una errada. I és que, tot i que el primer gimnàs (l’”Esportiu Claror”, que avui anomenem “Claror Sardenya”) va ser inaugurat el 1982, i la Fundació Claror va adquirir aquesta forma jurídica el 1989, el cert és que “Claror” com a entitat va néixer el 1978, aleshores en forma de cooperativa: la “Claror Societat Cooperativa Catalana Limitada”.\nI, tot i que les grans festes als clubs esportius les reservem per al 2022, quan celebrem els 40 anys del primer dels nostres gimnasos, no podem oblidar ni passar per alt la commemoració dels 40 anys en què “Claror”, encara que fos en forma aleshores de cooperativa. Perquè sense l’empenta d’aquella cooperativa formada aleshores pels mestres i pares i mares dels alumnes de l’Escola Sagrada Família, no s’explicaria ni s’entendria la història de tot el que va venir després: la inclusió de l’Escola Sagrada Família al CEPEPC (Col·lectiu d’Escoles Per l’Escola Pública Catalana) i la posterior integració a la xarxa d’escoles públiques de la Generalitat de Catalunya, la inauguració del primer gimnàs (l’Esportiu Claror) amb piscina al barri de la Sagrada Família i obert a tot el veïnat que s’hi volgués abonar, la conversió de la Cooperativa en Fundació sense ànim de lucre, la conversió (després dels Jocs del 92) de l’Esportiu Claror a Centre Esportiu Municipal, i el creixement posterior amb la gestió de més centres esportius municipals a Barcelona, i arreu de Catalunya.\nPer tot això, encara que no haguem previst grans festes ni actes especials, aquest setembre sí que volem recordar i commemorar aquella data, i retre homenatge a les dones i homes que van tenir el somni de crear Claror, impulsar el seu creixement, i definir uns principis i uns valors que, 40 anys després, seguim mirant de defensar amb la mateixa il·lusió que el primer dia. A tots ells i elles, el nostre sincer agraïment!\nResum històric de Claror\n1982: Construcció de l'Esportiu Claror (Claror Sardenya)\nEn aquest context, la Cooperativa Claror va fer un pas molt important: va remodelar els baixos de l’escola per construir un poliesportiu (amb piscina de 25x12 metres, gimnàs, i sales polivalents). Aquest poliesportiu, anomenat Esportiu Claror, va donar servei als alumnes de l’escola i, a més, a tots els veïns del barri de la Sagrada Família, que podien utilitzar-lo mitjançant un abonament.\nL’Esportiu Claror es va construir entre els anys 1981 i 1982 amb un cost de 39 milions de pessetes, que van ser aportats per la Generalitat de Catalunya (19 milions), la Diputació de Barcelona (3 milions) , l'Ajuntament de Barcelona (1 milió), i la Cooperativa Claror (16 milions).\nEl 1989, l’Escola Sagrada Família va entrar a formar part de la xarxa d’escoles públiques de la Generalitat de Catalunya. Per aquest motiu, i considerant que ja havia acomplert el seu paper, la “Claror Societat Cooperativa Catalana Limitada” es va dissoldre, donant lloc a la Fundació Privada Claror, a qui va traspassar la titularitat de l’Esportiu Claror.


Unió Esportiva Olot » Esperit de supervivència (UE OLOT 1-1 CD Castellón)\nEsperit de supervivència (UE OLOT 1-1 CD Castellón)\nLa Unió Esportiva Olot lluita contra totes les adversitats i es queda amb un punt amb un regust molt agradable. Sota una intensa pluja i en un escenari en pèssimes condicions, els de Raúl Garrido han reaccionat davant del gol inicial del CD Castellón amb la diana d’Albert Blázquez, oportú des de la frontal. A la represa, més opcions d’atac per als olotins, que s’han adaptat perfectament al joc que requeria una batalla que han presenciat gairebé 700 valents. Quarta jornada sense perdre i salt a la vuitena posició abans de visitar la Ciutat Esportiva Dani Jarque.\nLa previsió del cap de setmana ja feia entreveure un partit extremadament complicat per les condicions climatològiques. La pluja no ha parat de caure durant dissabte i diumenge a La Garrotxa, fet que ha deixat la gespa de l’Estadi en un estat molt precari, amb alguns bassals i tolls d’aigua que han deslluït un espectacle que ha de ser un partit de Segona B. No obstant, la UEO s’ha posat el mono de treball i s’ha transformat en l’equip que demanava aquest tipus de situació. I això que el CD Castellón s’ha avançat en una de les poques accions que sí es podien realitzar; joc directe buscant al punta, deixada de cara i rematada precisa de Kilian Morante que Ginard ha desviat lleugerament (7′). Era molt aviat, massa aviat com per abaixar els braços i donar aquesta guerra per perduda. Contagiats per la rauxa de Jordi Masó, els olotins han començat a fer notar el seu domini prop de l’àrea d’Àlvaro Campos. I en una jugada per banda esquerra ha nascut el gol de la igualada; Marc Mas la centra rasa al cor de l’àrea, Barnils la toca endarrere veient l’arribada d’Albert Blázquez, que amb un tir un pèl afortunat ha colat la pilota a la xarxa visitant (19′). Una primera meitat en la qual els de Garrido han buscat treure petroli de les seves virtuts; el cap i joc d’esquenes de Marc Cosme, que s’estrenava com a titular, i les desmarcades de Marc Mas per darrere de la defensa orelluda. Tot i això, l’estat del camp ha dificultat molt la creació d’ocasions, ja que la pilota es quedava frenada o botava de forma imprevisible. Per part dels de Guti, només destacar una canonada d’Hicham que Ginard ha blocat amb una bona estirada. Uns 45 minuts sense dominador clar però amb una UEO ben conscient de fer bé tot el que podia fer en aquest tipus d’ecosistema.\nEl ruixat encara ha estat de més intensitat a la represa, just quan els dos equips s’han llançat a les àrees per trobar el gol de la victòria. Han iniciat amb més força els garrotxins, primer amb un altre cacau de Blázquez, desviat per poc, i després en una acció enrevessada dins l’àrea que Guzmán no ha pogut culminar pràcticament sobre la línia de gol. Eren els millors minuts de la UEO, empesa per 682 aficionats que, sota els seus paraigües i impermeables, han donat alè i energia als nostres jugadors. Garrido ha mogut fitxa amb l’entrada de Marc Nierga i també d’Alfredo, que ha disposat de la millor ocasió de la segona meitat. El jove olotí se n’ha anat de la defensa, s’ha internat dins l’àrea i ha obligat a la intervenció decisiva d’Álvaro Campos. Tothom volia guanyar, el duel s’ha trencat i les pilotades eren constants d’una banda a l’altra sobre un terreny cada vegada més malmès. Acevedo, en un contracop, ha topat amb la parada grandiosa de Ginard, que ha tret un guant salvador. En els darrers instants, han estat els olotins qui hi han posat més ímpetu però no han pogut obtenir el premi del triomf. Ens quedem amb un punt preciós que ens enlaira a la vuitena posició i amb el coratge i la despesa física dels nostres futbolistes, que s’han mullat, s’han enfangat i s’han buidat per acabar la jornada fent un altre saltiró cap endavant. Proper partit, diumenge a les 12h al camp del RCD Espanyol (amb bus d’aficionats, pròximament + INFO). Seguim mirant amunt! Gràcies per ser-hi!\nUE OLOT: Ginard, Aspar, Carles Mas, Barnils, Alan Baró, Jordi Masó, Marc Cosme (Marc Nierga, 74′), Héctor (c), Marc Mas (Alfredo, 65′), Guzmán i Blázquez (Jose, 91′).\nCD Castellón: Álvaro, Rubén (Luismi, 93′), Verdú. Eneko, Caballero, Gálvez, Kilian, Castells (c), Mayor (Acevedo, 25′), José Carlos (Theo, 74′) i Hicham.\nGols: 0-1, Kilian Morante (7′), 1-1, Blázquez (19′).\nÀrbitre: Sureda Cuenca. Ha amonestat Lluís Aspar i Jordi Masó (UEO) i també Rubén i Kilian (Castellón)\nIncidències: partit corresponent a la tretzena jornada del campionat de lliga del grup tercer de Segona B amb 682 espectadors a l’Estadi Municipal d’Olot.\nDesprés de l’u, ve el dos\nUEO – Castellón (per Andrea Bolcato)


2014 0531. Seny per a una jornada difícil - Gironès per la independència\n2014 0531. Seny per a una jornada difícil\nSeny per a una jornada difícil\n31/05/14 02:00\t-\nEn la jornada de protesta convocada avui a Barcelona contra l'enderroc de Can Vies només hi hauria –i hi ha– d'imperar el seny. Malgrat tot, i sobretot, per tot el que ha passat al llarg d'aquesta setmana, en què més aviat, i a pesar dels esforços de les dues parts, s'ha acabat imposant la política de les destrosses i els contenidors cremats per part d'uns petits grupuscles incontrolats.\nAvui, després d'una altra nit de tensió ahir a Sants, la protesta es trasllada als principals carrers de Barcelona. Una ciutat amb una molt bona imatge al món que no es pot permetre transmetre un missatge d'inseguretat i de disbauxa social. I això segur que ho tenen ben present les autoritats, que han de fer complir la llei al màxim, però que també han de saber com no respondre a les accions dels provocadors. Seny per una banda, doncs. Però també per l'altra. La de les entitats socials i veïnals que defensen la gestió del centre ara desocupat, però que no comparteixen l'ús de la violència per part d'uns elements que són ben estranys a les dinàmiques del barri.\nI tot plegat amb l'Estat i el govern del PP aprofitant qualsevol escletxa per minar l'autoritat de la Generalitat. Com, si no, s'entén el trasllat urgent a Catalunya de més de tres-cents agents antiavalots de la Policía Nacional, amb l'excusa de protegir els edificis estatals, però disposats a “ajudar” els Mossos d'Esquadra, oferint la “seva experiència”, tal com va dir ahir la vicepresidenta Soraya Saénz de Santamaría. Com si la policia catalana, que fa anys que exerceix les competències de seguretat a Catalunya, no fos prou capacitada. Sembla, però, que per al PP, tot s'hi val.


La temporada de creuers es presenta com la millor de la història, amb 110.000 creueristes - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nLa temporada de creuers es presenta com la millor de la història, amb 110.000 creueristes\nTarragona Cruise Port Costa Daurada participa la propera setmana, a l’estand de Puertos del Estado, al Seatrade Cruise Global Miami 2019, que se celebra del 8 al’11 d’abril a Miami (els Estats Units), on presentarà les seves potencialitats com a destí de creuers davant dels principals agents turístics a escala internacional. Es tracta de la principal fira internacional per a la indústria del creuer que reuneix a compradors i proveïdors en una setmana de feina en xarxa, compres, innovació i educació.\nEl Port de Tarragona va registrar el 2018 la millor temporada de creuers fins al moment amb xifres que superen les expectatives fixades i va batre el rècord amb 98.126creueristes, la qual cosa suposa un increment del 91% respecte a la temporada 2017. En referència al nombre de creuers, l’any passat van fer escala a Tarragona 57 embarcacions, amb un increment del 54%. Les previsions apunten a un increment encara més gran per a 2019, amb 65 creuers (un 14% més) i 110.000 passatgers.\nRedacció TT - 05/04/2019 - 16:18h\nno al centralisme de BCN\nQuan tornarem a la línia marítima TGN-Palma?\nSi en saps tant perquè n o ho fas tu....\nno se hagan ilusiones a la ciudad vienen máximo un 5% la planificación es catastrófica.


F.MONCLÚS: LA MILLOR REACCIÓ ÉS FER UN BON PARTIT A VIC | IGUALADA HOQUEI CLUB\n← IGUALADA HC 4 – SHUM 5. ELS PRIMERS PUNTS QUE VOLEN DE LES COMES SÓN PER UN DE “CASA”\nVIC 8 – IGUALADA HC 2. CÀSTIG EXCESSIU →\nF.MONCLÚS: LA MILLOR REACCIÓ ÉS FER UN BON PARTIT A VIC\nPublicat el 19 Novembre 2012 per ihc\nSense temps per lamentacions, ni per preparar el següent partit (ni tampoc per descansar), l’IHC afronta aquest dimarts un desplaçament dels més complicats de l’Ok Lliga per enfrontar-se al CP Vic. Els osonencs, que estan obtenint grans resultats gràcies a un extraòrdinari treball en defensa, venen de perdre dos partits contra els dos primers classificats, Liceo i Barça i ara intentaran recuperar embranzida. ” Hem de recuperar-nos per dimarts. L’Igualada està jugant molt bé”. Reflexions del tècnic vigatà Ferran Pujalte després de la derrota per 4 a 2 al Palau Blaugrana. El partit es jugarà a partir de les 9 del vespre amb arbitratge d’Alberto Lopez Exposito i Xavier Buxeda Gallart.\nP-Primers punts que s’escapen de Les Comes.\nMONCLÚS- La sensació que els jugadors ho van donar tot hi és. Sabiem que el Shum havia de reaccionar tard o d’hora. Ja dèiem que per nosaltres no havia de ser en aquest partit però lews coses se’ns van posar primer malament… vam saber reaccionar bé, però després amb l’oportunitat de marcar el 4 a 2, que vam fallar la directa, el contrari va tenir sort i es va posar per davant i se’ns va posar molt difícil. Al final vam tenir moltes ocasions i la bola no va entrar. És una derrota que ens ha de fer valorar el que hem fet, no pel treball, sino per algunes errades concretes en alguna contra, en una defensa directa…però penso que la millor reació és fer un bon partit a Vic com vam fer al Palau.\nP- Ara ens arriba una part de la competició diferent de la que hem estat jugant fins ara, amb rivals de la part més alta. Com els hem d’afrontar?…. perque aquí els punts seran encara més cars…\nMONCLÚS- Si. Sabem que tenim 12 punts i que en volem sumar més en aquesta primera volta. I passa perque les derrotes ens serveixin per millorar com a equip. Tenim ara Vic, Reus, Vendrell, Blanes… és una part de la lliga amb rivals que també volen ser competitius com nosaltres…partits en els quals volem intentar seguir sumant. I això passa per fer les coses ben fetes. Com van fer al Palau, com hem fet a casa, com hem fet en molts partits. Bones sensacions d’equip, bon treball defensiu que hem de controlar. Tot passa ara per pensar només en Vic.Una pista dificilíssima, amb un porter a qui li fan molts pocs gols… tenim una referència immediata que és el Barça. Vam anar al Palau amb una derrota a VIlanova… anem a Vic amb una derrota contra el Shum. A veure si es repeteix…\nP- Primers punts que volen de les Comes i això sempre deixa una sensació agre, no?\nPLA- Si, perque el fet de perdre a casa són punts importnats que volen d’aquí. Les Comes ha de ser un fortí i ens han volat els primers punts. També es podien haver quedat. Va ser un partit molt igualat i al final es va decantar per ells.\nP- Si perque l’empat hauria estat realment més just.\nPLA- Si. Vam apretar. Al final molt. Les vam tenir per fer le’mpat. Ells també en van tenir per sentenciar el partit…I cap dels dos va canviar el resultat.\nP-El Francesc diu: derrota a VIlanova-empat al palau, derrota contra el SHUM… servirà per Vic?\nPLA- Bé. Cada partit és diferent i és un mon. A Vic serà un partit molt diefrent. Hemn de tenir la mentalitat d’anar allà i defensar molt fort perque és un gran equip i fer el nostre partit i intentar sumar punts.\nP- Partit especial per a tu, eh!\nPLA- Si, si. És la casa on he jugat tota la vida però quan surti a la pista serà un partit com un altre i intentaré ajudar l’equip per guanyar.\nP- No hi ha res de reivindicació …\nPLA- No, no. Jo no tinc pas cap problema. Al contrari. Tinc molts amics i molt content de poder tornar a jugar allà.\nP- No van servir de res els gols.\nMARÇAL- No. A vegades passa. Fas gols i no sumes punts que és el més important. Preferiria haver puntuat i no haver marcat cap gol. No li dono més importància que aportar el meu gra de sorra a l’equip.\nP- En justicia hauria estat més ajustat a realitat algún altre resultat, no?\nMARÇAL- Si. Crec que vam treballar per com a mínim puntuar un punt. Crec que ens mereixiem més. Si haguessim guanyat no hauria passat res. Vam pagar 5 minuts una mica bojos entre arbitratge i nosaltres mateixos. El partit en si, també. I és que va passar de tot.\nP- Si perque a la primera part vas haver de jugar amb un patí que no era teu. Era del teu número?.\nMARÇAL- No, no era del meu número. Només començar em va explotar directament la platina i em vaig quedar sense patí. Em van deixar un patí d’algú…\nP- Marc Muntané\nMARÇAL- No sé de qui era. Me’n vaig provar 3 de diferents… sort que hi era. Però evidentment sense els dos patins, és una cosa molt personal, i costa, costa jugar. Per sort a la segona part em va arribar el meu encara que tot modificat i t’hi has d’acostumar. Els primers minuts de la segona part també em va costar força… al final ja m’hi vaig acostumar més… és una cosa que va passar i has de jugar igual.\nP- Esperem que no passi igual a Vic.\nMARÇAL- Esperem que sigui un partit me´s normal. I més de joc.\nP- Un partit “diferent” per a vosaltres. D’entrada haureu de fer algunes voltes per la ciutat per semblar que feu el desplaçament…\nMARÇAL- Ja ho vam dir només acabar el partit. En broma. A veure si quedàvem abans d’anar-hi o no. Però vaja ja està bé un dia no agafar el cotxe que ja l’agafem prou.\nP- Sempre és especial anar a Vic, encara que ja fa molt que vas sortir d’allà?\nMARÇAL- Si. Vulguis o no és casa. Vaig començar a jugar a Vic amb 4 anys i he estat molts anys de la meva vida allà. Hi he fet quais de tot, de jugador, d’entrenador, però ja hi he passat uns quants cops com a rival i no suposarà cap novetat.\nP- I si pot ser amb gols teus millor.\nMARÇAL- Esperem-ho… Si puc!


Transports especials - Grup Dolmen -\nComptem amb una flota pròpia de vehicles preparats per a transports especials de tot tipus de maquinària d’obra pública, del tamany que sigui necessari. També transportem materials difícils i vehicles industrials.\nTransport especial de maquinària\nTransport de materials difícils\nEspecialistes en transports especials\nTransportem la nostra pròpia maquinària d’enderrocs, construccions i reformes per carretera sense necessitat de contractar a altres empreses. Així estalviem molt temps i diners als nostres clients. Els nostres camions amb gòndola y els nostres tràilers poden transportar grues giratòries de cadenes, grues giratòries de rodes i pales carregadores, així com grues, excavadores o topadores per a enderrocs.\nDisposem dels vehicles i permisos necessaris per a moure la nostra flota de vehicles industrials de construcció on sigui necessari.\nDisposem de grues especials amb cullera i pinça, excavadores de diversos tamanys i camions amb gòndola i bolquet per al transport de materials difícils de moure. Els nostres vehicles ens permeten realitzar moviments de:\n· Pedres i roques de fins a 5 TN\n· Troncs de fusta\n· Residus vegetals de tot tipus\n· Runes i residus d’obra\nLa nostra flota de vehicles d’obra consta de:\n· Grues amb cullera i pinça\n· Grues giratòries i de cadenes\n· Excavadores de 8 TN\n· Retro excavadora de 8 TN\n· Excavadores giratòries\n· Dumpers amb grua incorporada\n· Camions banyera amb pinça incorporada\nLa nostra gran varietat de vehicles d’obra pública ens permet amotllar-nos a qualsevol tipus de terreny. Arribem a terrenys de difícil accés i gran dificultat de treball. Realitzem allà qualsevol tipus d’obra, ja sigui construcció, enderroc o reforma. Podem arribar allà on d’altres no arriben.


ActivaMent Catalunya Associació – Guia de Drets en Salut Mental\nYou Are Here:Pàgina d'inici / Guia de Drets en Salut Mental\nLa guia és un instrument de consulta sobre la ciutadania i els drets en l’àmbit de la salut mental. Partint de la realitat del nostre territori, cerca facilitar l’exercici dels nostres drets. El document s’adreça a totes les persones implicades en els processos de recuperació i al públic en general, ja que la salut mental ens implica d’una manera quotidiana.\nS’estructura al voltant dels articles de la Convenció de Nacions Unides sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat i inclou testimonis rellevants de persones afectades, professionals i familiars que reflecteixen l’estat dels diferents drets al nostre territori. A més, indica maneres d’exercir cada un dels drets en qüestió i incorpora un apartat de recursos amb associacions d’interès i documents d’utilitat.\nUn material elaborat per ActivaMent Catalunya Associació, en col·laboració amb la Universitat de Barcelona, per a la Federació Veus. Gràcies al suport de l’Ajuntament de Barcelona, el Departament de Salut, el Departament de Treball, Afers Socials i Família de la Generalitat de Catalunya, el programa Horitzó 2020 de la Comissió Europea i la Fundació Grifols.\nAqui pots descarregar la Guia:


Àngels Barceló critica els polítics per passar les seves responsabilitat\nÀngels Barceló critica els polítics per passar les seves responsabilitats a la ciutadania\nLa periodista catalana no dubta en expressar la seva opinió tant a la SER com a les xarxes socials\nper Redacció dimecres, 8 de novembre 2017 - 14:13h | Actualitzat a 08/11/2017 14:56h\nÀngels Barceló es pronuncia sobre el conflicte català | cedida\nEnmig del conflicte català encara hi ha persones que no estan d’acord amb l’actuació de cap dels dos bàndols. Hi ha un sector de la ciutadania que pensa que l’independentisme català està fent un exercici de desgast per evitar dialogar amb Espanya, però que considera que els actes de la Justícia espanyola i del govern són més aviat propis d’un estat totalitari.\nMolts dels que plantegen aquesta ambigüitat treballen als mitjans de comunicació i ho fan per tal de mantenir una visió objectiva del que està succeint a Catalunya, encara que pot resultar difícil. Àngels Barceló és una d’aquestes veus mediàtiques considerada neutral.\nEl relat independentista\nSegons informa 'El Huffington Post', la periodista catalana no dubta en expressar la seva opinió tant a la SER com a les xarxes socials i així ho va fer evident després de la detenció de l'exvicepresident Oriol Junqueras, quan va dir per Twitter que la situació era un «desastre».\nEstar entre dues aigües resulta complicat, ja que ets incapaç d'acontentar a ningú, però Barceló ha tornat a dir el que pensa en un text titulat 'El desembussador que ens permeti sortir del bucle'.\nUna noia amb una estelada al cap | Cedida\nLa periodista assegura que «el relat independentista continua centrant-se en la repressió, en la duresa de l'estat i en la defensa de la democràcia que, segons ell, tan sols defenen els que un dia van decidir saltar-se la llei». A més, considera que «intentar explicar les obvietats, les paradoxes i les contradiccions d'aquesta realitat paral·lela és cansat i desespera, raó per la qual és important buscar aquest desembussador».\n«A l'horitzó hi ha una nova data, aquest cop el 21 de desembre, quantes convocatòries portem en els últims anys. [...] Novament, els polítics apel·lant als ciutadans, buscant en ells la sortida als problemes que no han pogut resoldre per si sols», prossegueix el text que arriba a la recta final amb una bateria de preguntes.\nLes incògnites de la crisi catalana\n«Pensen els independentistes continuar el mateix camí fora de la legalitat si guanyen? Els que defensen el referèndum pactat saben com es pot fer per a què l'estat el permeti? Fins on arriba aquella reforma de la Constitució de què parlen altres? El govern té decidit el que farà amb el 155 després de les eleccions?».\nL'escrit finalitza amb la següent reflexió: «No es pot fer responsables als ciutadans del futur sense explicar quins plans tenen els polítics per a aquest futur».\nLes dures paraules d'Albiol sobre la vaga general d'avui\n21-D Àngels Barceló


Curs Com controlar la presència de ... by Fundació Bit 1718 views\nComunicació TIC by Olga Cuevas i Melis 260 views\nLes Xarxes Socials by anna i teresa 4271 views\nXarxes socials. Cap a on ens porten? by Joan Padrós 4020 views\nClaus per a la transformació digita... by Genís Roca 283 views\nConferència al 22@Update Breakfast\nMolt clara, sintètica, ordenada i amb el el tomb de torca just per donar nous arguments. Ets el meu mestre!\nMercè Romagosa , Comunicació\n1. en temps de xarxes socials genís roca [email_address] Barcelona, 22 de gener de 2009 estratègies per a empreses\n2.

Moda i xarxes socials

\n3. Abans en dèiem Comunitats Virtuals 1993\n4. Ho vàrem tastar a Geocities 1994\n5. Ho vàren impulsar a Tinet 1995\n6. Ho vàren expandir a BCNet, Callús, Mataró… 1996\n7. Explota amb la Web 2.0 2004\n8. Es torna viral i hiperdens 2004 Xarxes socials generals: Bebo Facebook Friendster Hi5 Hyves MySpace Orkut Plaxo Ryze Tuenti ...\n9. Es torna viral i hiperdens 2004 Xarxes socials professionals generals: ApnaCircle Ecademy ICTnet Linkedin SixApart Viadeo Xing ... Xarxes professionals segmentades: BitsPR ConectaInnova Doostang Electricos.org Esanum.es Infonomia Innocentive Inusual.net RedPsi.org ...\n10. Es torna viral i hiperdens 2004 Xarxes socials segmentades per col.lectiu: Classmates eBuga Huesin Literativa Shelfari Unibicate Erasmoos Patata brava ... Xarxes socials segmentades per producte: Social.segway.com,(Segway) Activba.com (BBVA) Hazhapping (Coca Cola) MembersKnow (American Express) Ikeando (IKEA) Keteke (Telefónica) ...\n11. Es torna viral i hiperdens 2004 Xarxes socials segmentades per recurs: Flickr Last.fm Metroflog Plurk Slideshare Tractis Twitter Jaiku Twitxr Blip Vimeo YouTube ...\n12. Es torna viral i hiperdens 2004 Xarxes socials sobre finances: Wesabe Mint Jwaala Mvelopes Expensr Geezeo MedBillManager NetworthIQ Foonance Dimewise BudgetTracker Gobseck DébitCredit MoneyTrackin iOweYou BillHighway SpicyDigits Yodlee Digital Insight …\n13. Esdevé moda 2008\n14. Esdevé moda 2008\n15. Esdevé moda 2008 Creat el 2004 120 milions d’usuaris al món 1.250.000 usuaris a Espanya Hi ha el 85% dels universitaris EUA El 50% dels usuaris ho visiten cada dia, 20’ de mitjana Conté 55.000 xarxes socials Conté 5.000 milions de fotos (14 milions noves al dia) 65.000 milions de pàgines vistes al mes\n16.

Moda

Empresa i xarxes socials

\n17. Les xarxes socials… … no m’afecten i no em preocupen … són una nova variable i no sé que fer … són una oportunitat que miro d’aprofitar … són el meu model de negoci\n18. Les xarxes socials… … no m’afecten i no em preocupen … són una nova variable i no sé que fer … són una oportunitat que miro d’aprofitar … són el meu model de negoci\n19. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n20. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n21. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns web 2.0 web 1.0\n22. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n23. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n26. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n27. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n29. micro pime instituc. Marketing i comunicació Desenvolupament de negoci Processos interns\n32.

Moda

Empresa

Estratègia i xarxes socials

\n33. Cap a l’exterior…\n34. Cap a l’exterior… estratègies policèntriques\n35. Cap a l’exterior… estratègies policèntriques … és més raonable centrar-se en els objectius . El veritable objectiu no és tenir una xarxa social . En realitat, el que es vol és: . Conèixer i participar de la conversa . Tenir dades actualitzades dels membres . Habilitar canals de comunicació . Conèixer els interessos i activitats dels membres . Reforçar les complicitats i el sentiment de pertanyença . Vetllar per la reputació i la imatge de l’empresa . …\n36. Cap a l’exterior… estratègies policèntriques … en la majoria dels casos, impulsar una plataforma pròpia és una mala idea . La guerra de les audiències és ferotge. L’economia de l’atenció és cara . L’efecte viral necessita una massa crítica . L’usuari ja ha de mantenir masses perfils a masses llocs\n37. Cap a l’exterior… estratègies policèntriques … l’espai d’acció és Internet , i no pas la nostra web . En l’actual Internet les persones actúen encara que no volguem . Si la xarxa et contradiu no ets creïble . Cada cop és més rellevant el que es diu en els llocs no oficials . Una activitat dirigida posa en risc l’activitat espontània No es tracta d’integrar eines públiques en una plataforma pròpia, sinó de desenvolupar activitats pròpies en plataformes alienes\n38. Cap a l’interior…\n39. Cap a l’interior… gestió del canvi\n40. Cap a l’interior… gestió del canvi 1980 1990 2000 2010\n41. Cap a l’interior… gestió del canvi 1980 1990 2000 2010 1955 1965 1975 1985\n42. Cap a l’interior… gestió del canvi 1980 1990 2000 2010 1955 1965 1975 1985 4 % 26 % 51 % 19 %\n43. Cap a l’interior… gestió del canvi\n44. Cap a l’interior… gestió del canvi\n45. Cap a l’interior… gestió del canvi eines actituds habilitats\n46.

Moda

Empresa

Estratègia

Acció i xarxes socials

\n47. Cap a l’exterior…\n48.

Identificar i monitoritzar l’activitat del teu col·lectiu a la xarxa

Identificar i monitoritzar els líders naturals d’aquesta activitat

Vetllar per una presència coherent del col·lectiu a les diferents plataformes

Suport als dinamitzadors naturals del col·lectiu a les diferents plataformes

Promoure activitat a la xarxa

Promoure la presència a les diferents plataformes

Vetllar per l’ acompliment dels objectius institucionals i operatius

Cap a l’exterior…\n49. Cap a l’interior…\n50. Cap a l’interior…

Explicar la dimensió social de l’actual moment de canvi

Organitzar una forta coalició directiva

Generar i comunicar una visió que faci entendre quin és el canvi desitjat

Construir petites històries d’èxit en el curt termini

Consolidar les millores i produïr més canvis

Institucionalitzar els nous mètodes

\n51. genis roca genis @ rocasalvatella . com