Customize your search ➤ Cronologia dels Països Catalans i del Món Tot el portal ➤ Gran Diccionari de la llengua catalana Conjugador català Diccionari de sinònims Franquesa ➤ Diccionari català-castellà Diccionari castellà-català Diccionari català-anglès Diccionari anglès-català Diccionari català-francès Diccionari francès-català Diccionari català-italià Diccionari català-alemany ➤ Gran enciclopèdia catalana Gran enciclopèdia de la música Enciclopèdia de l'esport català Diccionari de la literatura catalana Diccionari del cinema a Catalunya Diccionari d'historiografia catalana Diccionari dels partits polítics de Catalunya, segle XX ➤ El món en xifres ➤ Enciclopèdia temàtica Proa Atles de la diversitat Tradicionari Art de Catalunya Del romà al romànic Catalunya romànica L’art gòtic a Catalunya El Modernisme Caixes i bancs de Catalunya Fàbriques i empresaris Història econòmica de la Catalunya contemporània Tècnics i tecnologia Comarques de Catalunya Atles electoral de la Segona República a Catalunya Història. Política, societat i cultura dels Països Catalans Història de la Generalitat de Catalunya i dels seus presidents Lluís Companys, president de Catalunya Llibre d’estil d’Enciclopèdia Catalana Biosfera. Els humans en els àmbits ecològics del món Història natural dels Països Catalans ➤ Anuari 2018 Anuaris 2009-2014 ➤ DIVULCAT Tots els diccionaris de la llengua i bilingües Tots els diccionaris enciclopèdics Totes les obres temàtiquesEnciclopèdia de l'esport català Anuari 2017 Anuari 2016 Anuari 2015\nMostrant 1 - 250 de 11281\n- Qualsevol -Els temps prehistòrics i antics (fins el s. V)L’edat mitjana (del 500 al 1499)El món modern (del 1500 al 1789)El primer món contemporani (del 1790 al 1900)El segon món contemporani (del 1901 al 1939)El món del 1940 al 199920002001200220032004200520062007200820092010201120122013201420152016201720182019\n- Qualsevol -Guerra Civil EspanyolaMatemàtiquesPrimera Guerra MundialSegona Guerra Mundial\n69 dC Guerra civil a Roma\nEs desencadena una guerra civil, que provoca l’ascens i la caiguda de tres emperadors successivament: Galba, Aule Vitel·li i Marc Salvi Otó. Tit Flavi Vespasià en surt victoriós.\nEls temps prehistòrics i antics (fins el s. V) Món Política i institucions\n350 aC Còniques, quadratures, equacions (Menecme, Dinostrat)\nCòniques, quadratures, equacions (Menecme, Dinostrat)\nMatemàtiques Els temps prehistòrics i antics (fins el s. V) Món Ciència i cultura\n147 aC Guerres lusitanes\nViriat, cabdill lusità, s’enfronta durant anys als governadors romans (147-139 aC.).\n426 Els vàndals saquegen les Balears\nEls vàndals saquegen les Balears i continuen la seva marxa cap al sud d’Hispània.\n100 Durant tot el segle II, s’explotarà el marbre de Tortosa (brocatello)\nDurant tot el segle II, s’explotarà el marbre de Tortosa (brocatello), únic marbre hispànic exportat fora de la Península.\n480 π val 355/313 (Zi Chongji)\nπ val 355/313 (Zi Chongji)\n99 aC - 50 aC Important avenç de la urbanització\nFundacions de Gerunda (Girona), Bètulo (Badalona), Iluro (Mataró), Iesso (Guisssona) i Eso (Isona). Entorn a les ciutats apareixen les primeres uillae, explotacions agrícoles de tipus itàlic.\n193 Un exèrcit de desertors i esclaus fugitius comandats per Matern saqueja les terres d’Hispània i la Gàl·lia\nAmb la mort de Còmmode, assassinat per un complot, comença un nou any de guerra civil amb quatre emperadors successius. Victòria final de Septimi Sever, que inicia la dinastia Severiana.\n58 aC - 51 aC Guerra de les Gàl·lies\nGuerra de les Gàl·lies.\n273 Aurelià annexiona novament l’imperi de Gàl·lia\nAurelià annexiona novament l’imperi de Gàl·lia.\n31 aC Guerra entre Octavi i Marc Antoni\nGuerra entre Octavi i Marc Antoni i enfrontament naval a Accium (Grècia).\n217 aC Victòria romana a les Boques de l’Ebre\nVictòria romana a les Boques de l’Ebre i setge d’Èbusos (Eivissa). Delegats de 120 pobles ibèrics acudeixen a Tàrraco i lliuren ostatges a Roma.\nPrimer quart del segle II aC La ciutat d'Ullastret és abandonada\nLa ciutat ibèrica d'Ullastret és abandonada en el primer quart del segle II aC. No se'n coneixen les causes, encara que es creu que pacíficament, ja que no hi ha indicis de destrucció per ocupació.\nBenvinguts a Ullastret c. 250 aC (Font: patrimonigencat)\nEls temps prehistòrics i antics (fins el s. V) Països Catalans Societat i economia\n324 Es crea la nova prefectura de la Gàl·lia\nLes diòcesis d’Hispània, Set Províncies (antiga Vienesa) i Britània queden incloses a la nova prefectura de la Gàl·lia (324-337).\n10 aC Es comença a reformar el fòrum de Sagunt\nEs comença a reformar el fòrum de Sagunt, obra sufragada pel testament del notable local Cneu Bebi Gemini, i que s’acabarà vers el 10 dC.\n1650 aC Papir egipci d’Ahmes (dit "Rhind") amb 85 problemes numèrics\nPapir egipci d’Ahmes (dit Rhind) amb 85 problemes numèrics\n204 aC Romans i cartaginesos signen un armistici\nPubli Corneli Escipió desembarca a Àfrica. Romans i cartaginesos signen un armistici i s’ordena a Anníbal que abandoni Itàlia (204-203 aC.).\n384 Priscil·lià és enterrat com a màrtir\nPriscil·lià, condemnat a mort per malefici, és enterrat pels seus seguidors a Hispània com a màrtir.\n70 dC Amb Vespasià comença la dinastia Flàvia\nAmb l’adveniment de Vespasià al poder imperial comença la dinastia Flàvia. Expansió a Britània. S’aixafen rebel·lions a Judea i el Rin. Guerres frontereres contra germànics i dacis.\n340 aC Lògica clàssica (Aristòtil)\nLògica clàssica (Aristòtil)\n~146 aC L’historiador grec Polibi descriu en les seves Històries la conquesta romana d’Ibèria\nL’historiador grec Polibi, que havia acompanyat Publi Corneli Escipió Emilià en la conquesta de Numància, descriu en les seves Històries la conquesta romana d’Ibèria.\n429 Genseric forma el regne vàndal d’Àfrica.\nGenseric forma el regne vàndal d’Àfrica.\n1 de febrer de 484 Concili de Cartago\nEls bisbes catòlics de Mallorca, Menorca i Eivissa assisteixen, juntament amb vuit bisbes sards, al concili de Cartago convocat pel rei vàndal Huneric.\n101 Es construeix l’amfiteatre de Tàrraco\nPer iniciativa del flamen provincial es construeix l’amfiteatre de Tàrraco (101-125).\n91 aC Guerra dels aliats itàlics, anomenada Guerra Social\nGuerra dels aliats itàlics, anomenada Guerra Social (dels socii o aliats). Revolta dels pobles itàlics contra Roma per reclamar els drets de ciutadania, finalment aconseguits (89 aC).\n197 Albí és derrotat i mort a la batalla de Lugdunum (Lió)\nAlbí, proclamat emperador a la Gàl·lia i a Hispània en rebel·lia contra Sever, és derrotat i mort a la batalla de Lugdunum (Lió).\nJuny de 53 aC Mort de Cras a Carres, davant dels parts\nMort de Cras a Carres, davant dels parts.\n275 A la mort d’Aurelià, el Senat elegeix emperador Marc Claudi Tàcit\nA la mort d’Aurelià, el Senat elegeix emperador Marc Claudi Tàcit. El seguiran, amb mandats molt breus, Probe, Car, Carí i Numerià.\n30 aC Fugida i Suïcidi a Alexandria de Marc Antoni i Cleopatra\nFugida i Suïcidi a Alexandria de Marc Antoni i Cleopatra. Egipte esdevé província romana.\n217 aC Publi Corneli Escipió desembarca a Tàrraco\nPubli Corneli Escipió, germà de Gneu, desembarca a Tàrraco amb un exèrcit de reforç. La ciutat esdevé el quarter general de les tropes romanes a Hispània.\n325 Al concili de Nicea es debat sobre la naturalesa divina de Crist\nAl concili de Nicea, amb la presència de 318 bisbes, es debat sobre la naturalesa divina de Crist i es fixen la data de la Pasqua i la fórmula de la professió de fe (credo).\n10 aC La conquesta d’Hispània per Roma és narrada per Tit Livi\nLa conquesta d’Hispània per Roma és narrada amb dades molt precises a la història de Roma escrita per Tit Livi (10 aC.-1 aC.).\n1600 aC Tauletes matemàtiques babilòniques\nTauletes matemàtiques babilòniques\n201 aC Fi a la segona guerra Púnica\nLa batalla de Zama i la rendició de Cartago posen fi a la segona guerra Púnica. Les ciutats de Pèrgam (Bergama, Turquia) i Rodes plantegen aliances amb Roma.\n385 Decretal apostòlica (la primera coneguda) del papa Sirici a Himeri\nDecretal apostòlica (la primera coneguda) del papa Sirici a Himeri, metropolità de Tàrraco, sobre la disciplina eclesiàstica.\n70 dC Vespasià atorga el dret llatí a les províncies hispàniques\nVespasià atorga el dret llatí a les províncies hispàniques.\n300 aC Geometria, nombres perfectes, òptica (Euclides)\nGeometria, nombres perfectes, òptica (Euclides)\n139 aC Viriat, cabdill lusità, és assassinat\nViriat, cabdill lusità, és assassinat.\n430 Enfrontaments a Hispània entre els sueus i els cabdills romans\nEnfrontaments a Hispània entre els sueus i els cabdills romans. Successius atacs sueus a Emerita, la Bètica, la Cartaginense i la vall de l’Ebre (430-449).\n117 Publi Eli Adrià és proclamat emperador\nEn morir Trajà, Publi Eli Adrià, també natural d’Itàlica, és proclamat emperador.\n90 aC Es comencen a encunyar monedes de bronze amb llegendes bilingües ibero-llatines\nLes seques d’Arse-Saguntum (Sagunt), Saiti-Saitabi (Xàtiva) i Kili (Los Villares?) comencen a encunyar moneda de bronze amb llegendes bilingües ibero-llatines. Aquestes emissions es documenten fins el 27 aC.\n197 És executat Luci Novi Rufus, governador de la Tarraconense\nÉs executat Luci Novi Rufus, governador de la Tarraconense, amb els nobles provincials que havien defensat la causa d’Albí com a pretendent de l’Imperi. Tots els seus béns passen al patrimoni imperial, que s’enriqueix notablement.\n49 aC Cèsar es proclama dictador\nCèsar creua el Rubicó, desafiant la legalitat senatorial. Pompeu es retira a Orient. Cèsar es proclama dictador.\n284 Gai Aureli Valeri Dioclecià és proclamat emperador\nGai Aureli Valeri Dioclecià és proclamat emperador (284-305). Maximià és associat al poder. Repartiment del poder amb la Tetrarquia (el govern de l’Imperi era exercit per dos augusts i dos cèsars).\n29 aC Ibèria és descrita (29 aC-18 dC) al llibre III de la Geografia del grec Estrabó\nIbèria és descrita (29 aC-18 dC) al llibre III de la Geografia del grec Estrabó, utilitzant dades d’Èfor, Posidoni, Eratòstenes, Artemidor, Polibi i Timagenes.\n216 aC Els romans són derrotats a Cannes\nEls romans són derrotats a la batalla de Cannes i la ciutat de Càpua obre les seves portes a Anníbal.\n326 Creació de les prefectures d’Àfrica, Gàl·lia, Itàlia, Il·líria i Orient\nCreació de les prefectures d’Àfrica, Gàl·lia, Itàlia, Il·líria i Orient. Constantí es preocupa per establir la pau de l’Església amb la finalitat de posar fi als conflictes sorgits entre catòlics i arians (326-350).\n1 dC Es generalitza l’ús del llatí com a llengua oficial a la Península Ibèrica\nEs generalitza l’ús del llatí com a llengua oficial a la Península Ibèrica i desapareixen els epígrafs públics en ibèric, grec o púnic (1-14 dc).\n1350 aC Tauletes matemàtiques a Nippur, papir egipci amb problemes\nTauletes matemàtiques a Nippur, papir egipci amb problemes\n199 aC Gàdir (Cadis) protesta per l’incompliment dels pactes\nGàdir (Cadis) envia una ambaixada a Roma protestant per l’activitat fiscal dels prefectes i l’incompliment dels pactes.\n389 Pauli de Nola compara el mode de vida de diverses ciutats d’Hispània\nMeropi Ponç Paulí, més conegut pel nom de Paulí de Nola, compara en una carta la tranquil·litat i la rusticitat de Bílbilis, Calagurris (Calahorra) o Ilerda davant les grans ciutats com Caesaraugusta, la "deliciosa" Bàrcino o la "poderosa i marítima" Tàrraco (389-394).\n70 dC Comença la construcció del gran recinte provincial de Tàrraco\nComença la construcció del gran recinte provincial de Tàrraco, acabat vers el 96. L’obra inclou un gran temple, una plaça de cerimònies i un circ.\n240 aC Trisecció de l’angle amb concoide (Nicomedes)\nTrisecció de l’angle amb concoide (Nicomedes)\n138 aC Fundació de Valentia (València)\nFundació de Valentia amb veterans de les guerres lusitanes.\n442 Evacuació romana de Britània, ocupada pels angles i els saxons\nEvacuació romana de Britània, ocupada pels angles i els saxons.\n117 Vint-i-tres senadors hispans són presents al Senat d’Adrià\nNotables procedents de Valentia, Sagunt, Tàrraco i Bàrcino formen part dels vint-i-tres senadors hispans presents al Senat d’Adrià.\n88 aC Mitridates VI, rei del Pont, s’enfonta a Roma pel domini d’Àsia Menor i Grècia\nMitridates VI, rei del Pont, s’enfonta a Roma pel domini d’Àsia Menor i Grècia. Un gran nombre de comerciants itàlics són assassinats a l’Egea per ordre seva.\n201 Els notables locals comencen a enterrar-se en rics sarcòfags\nEls notables locals comencen a enterrar-se en rics sarcòfags de marbre procedentes de Roma i Cartago.\n49 aC Juli Cèsar s’enfronta a Hispània als legats pompeians\nJuli Cèsar s’enfronta a Hispània als legats pompeians i aconsegueix una important victòria sobre Luci Afrani i Marc Petreu a Ilerda (Lleida).\n286 Es reconstrueixen part del fòrum i els edificis termals de Tàrraco\nEls governadors Juli Valens i Marc Aureli reconstrueixen part del fòrum i els edificis termals de Tàrraco (286-293).\n27 aC Octavi és nomenat august\nOctavi és nomenat august i rep un imperi proconsular per deu anys. Es produeix una reforma de l’Estat romà i la renovació de l’ordre social. August instaura un poder dinàstic.\n215 aC Anníbal estableix aliances amb Filip V de Macedònia\nAnníbal estableix aliances amb Filip V de Macedònia i amb la ciutat de Siracusa (Sicília) per a lluitar contra Roma.\n330 Constantinoble esdevé la capital oriental de l’Imperi\nConstantinoble esdevé la capital oriental de l’Imperi.\n9 dC S’atura l’expansió romana continental\nTres legions sota el comandament de Publi Varus són anihilades pels germànics a la selva de Teutoburg. S’atura l’expansió romana continental.\n1105 aC Primer treball matemàtic xinès\nPrimer treball matemàtic xinès\n197 aC Fi a la segona guerra de Macedònia\nLa victòria romana de Cinocèfals posa fi a la segona guerra de Macedònia (200-197).\n395 A la mort de Teodosi, l’imperi Romà es divideix entre els seus dos fills\nA la mort de Teodosi, l’imperi Romà es divideix entre els seus dos fills: Arcadi serà el nou emperador d’Orient i Honori el d’Occident. El vàndal Estilicó, regent a Roma.\n395 Un procurador és posat al capdavant de la indústria de tintoreria de la porpra a les Balears\nUn procurador és posat al capdavant de la indústria de tintoreria de la porpra a les Balears.\n70 dC Creació de nous municipis\nAmb la concessió a Hispània del dret llatí, Ègara (Terrassa), Aquae Calidae (Caldes de Montbui, Caldes de Malavella) i Ebusus (Eivissa) es converteixen en municipis.\n230 aC Nombres primers, mida de la Terra, garbell (Eratòstenes)\nNombres primers, mida de la Terra, garbell (Eratòstenes)\n137 aC Expedició de Brutus Dècim Juni a Galícia\nExpedició de Brutus Dècim Juni a Galícia, que obre l’accés de Roma a les mines del nord-oest hispànic i al control de les rutes marítimes atlàntiques.\n447 Àtila, rei dels huns, forma un imperi a Hongria i els Balcans\nÀtila, rei dels huns, forma un imperi a Hongria i els Balcans i organitza expedicions de saqueig a la Gàl·lia i al nord d’Itàlia, que s’aniran succeint fins a la seva mort el 453.\n121 Adrià viatja a Hispània\nAdrià viatja a Hispània i celebra una reunió amb les assemblees provincials (121-122).\n87 aC Sul·la saqueja Atenes i venç Mitridates a Queronea i Orcomen\nSul·la saqueja Atenes i venç Mitridates a Queronea (Grècia) i Orcomen (Orkhómenos, Grècia). La pau de Dàrdanos posa fi a la guerra i Sul·la reorganitza Àsia (84 aC).\n211 Regnat de Marc Aureli Antoni Caracal·la\nRegnat de Marc Aureli Antoni Caracal·la (211-217). Creació de la província Hispània Nova Citerior Antoniniana, de duració efímera, que agrupava els tres convents galaics.\n20 de setembre de 48 aC Pompeu mor assassinat a Egipte\nLes batalles de Dyrracchion (Durazzo, Albània) i Farsàlia (Grècia) enfronten cesarians i pompeians. Pompeu mor assassinat a Egipte.\n293 Nova divisió territorial de l’Imperi en dotze diòcesis i cent dues províncies\nNova divisió territorial de l’Imperi en dotze diòcesis i cent dues províncies. Implantació a les províncies agrícoles del sistema fiscal de la capitatio-iugatio (impost combinat que gravava tant els homes "capitatio" com les terres "iugatio").\n27 aC Reforma monetària\nReforma monetària. Es crea un sistema que gira entorn del denari, basat en l’encunyació de tres metalls: l’or (aureus), la plata (denari) i el bronze (sesterci, dupondi, as).\n215 aC Els Escipions posen setge a la ciutat d’Hibera\nEls Escipions posen setge a la ciutat d’Hibera (Dertosa, Tortosa?) i derroten el general cartaginès Àsdrubal.\n337 Després de la mort de Constantí, l’Imperi es reparteix entre els seus fills\nDesprés de la mort de Constantí, l’Imperi es reparteix entre els seus fills, Constantí II, Constanci II i Constant, que es disputen el poder.\n10 dC Comença la retirada de les legions romanes presents a Hispània\nComença la retirada de les legions romanes presents a Hispània, que són enviades a les fronteres (limes).\n600 aC Geometria amb demostracions (Tales)\nGeometria amb demostracions (Tales)\n197 aC Els territoris hispànics de Roma es converteixen en Hispània Citerior i Hispània Ulterior\nEls territoris hispànics conquerits per Roma es converteixen oficialment en les províncies Hispània Citerior i Hispània Ulterior. Es nomenen dos nous pretors per al seu govern al capdavant de tropes aliades.\n409 Màxim és nomenat august en rebel·lia contra Constantí III\nMàxim, un aristòcrata hispà, és nomenat august en rebel·lia contra Constantí III. En fracassar la conjura, Màxim es refugia entre els vàndals.\n74 dC La legió s’acantona a Legio (Lleó)\nLa legió VII Gemina Felix torna a Hispània i s’acantona a Legio (Lleó).\n225 aC Còniques, llocs geomètrics, tangències, propietats mètriques, cercle i esfera, π val 211875/67441, espirals, sèries, mecànica, hidrostàtica (Arquimedes, Apol·loni).\nCòniques, llocs geomètrics, tangències, propietats mètriques, cercle i esfera, π val 211875/67441, espirals, sèries, mecànica, hidrostàtica (Arquimedes, Apol·loni).\n133 aC Una llei agrària de Tiberi Semproni Grac comporta el repartiment de les terres de l’Ager Publicus entre els ciutadans pobres\nTiberi Semproni Grac és elegit tribú de la plebs i promulga una llei agrària que comporta el repartiment de les terres de l’Ager Publicus (terres públiques) entre els ciutadans pobres.\n449 Ilerda és destruïda per incursions de sueus i bagaudes\nIlerda és destruïda per incursions de sueus i bagaudes.\n125 Els Luci Minici Natal regalen a Bàrcino unes termes\nEls Luci Minici Natal, pare i fill, regalen a la ciutat de Bàrcino unes termes construïdes en un solar de la seva propietat.\n83 aC Sul·la governa Roma\nHavent derrotat populares i aliats itàlics, Sul·la governa Roma.\n212 La Constitutio antoniniana de Caracal·la concedeix la ciutadania romana a tots els habitants de l’Imperi\nLa Constitutio antoniniana de Caracal·la concedeix la ciutadania romana a tots els habitants de l’Imperi.\n45 aC Cèsar derrota els fills de Pompeu\nCèsar torna a la Península Ibèrica i derrota els fills de Pompeu a la batalla de Munda.\n293 Es crea la diòcesi d’Hispània\nEs crea la diòcesi d’Hispània, a càrrec d’un uicarius resident a Tàrraco, que inclou les províncies Tarraconense, Cartaginense, Gal·lècia, Bètica, Lusitània i Mauritània Tingitana.\n27 aC Hispània és dividida en tres províncies: la Lusitània, la Citerior i la Bètica\nHispània és dividida en tres províncies: la Lusitània i la Citerior, sota el comandament d’August, i la Bètica, amb govern senatorial. Creació dels districtes judicials (conuentus iuridici).\n214 aC Primera guerra entre Roma i Macedònia\nPrimera guerra entre Roma i Macedònia pel domini de la costa il·líria, a la mar Adriàtica (214-205 aC.).\n344 El bisbe Praetextatus de Barcelona assisteix al concili de Sofia (Bulgària)\nEl bisbe Praetextatus de Barcilona (Barcelona) assisteix al concili de Sàrdica (Sofia, Bulgària).\n19 d’agost de 14 dC August mor a Nola i comença la dinastia Júlio-Clàudia\nAugust mor a Nola (Campània, Itàlia) als 76 anys i és divinitzat de manera oficial. Claudi Neró Tiberi és el nou emperador. Comença la dinastia Júlio-Clàudia.\n600 aC Aproximació bíblica de π per 3\nAproximació bíblica de π per 3\n195 aC Els pobles ibèrics es rebel·len contra el nou tribut provincial\nEls pobles ibèrics es rebel·len contra el nou tribut provincial. La revolta és sufocada pel cònsol Marc Porci Cató, que triomfa a Roma amb el botí més gran mai aconseguit a Hispània.\n409 Bàrcino emet monedes de plata i bronze de l’usurpador Màxim\nBàrcino emet monedes de plata i bronze de l’usurpador Màxim (409-411).\n77 dC L’organització provincial hispànica és descrita a la Història Natural de Gai Plini Segon el Vell\nL’organització provincial hispànica és descrita de manera detallada a la Història Natural de Gai Plini Segon el Vell. L’obra conté, a més, nombroses dades sobre Hispània referents a la geografia, la flora i la fauna, els recursos i els minerals.\n180 aC Duplicació del cub amb cissoide (Diocles)\nDuplicació del cub amb cissoide (Diocles)\n133 aC Escipió Emilià posa fi a les guerres celtibèriques\nEl setge i la conquesta de Numància per Escipió Emilià posa fi a les guerres celtibèriques.\n455 Els vàndals, amos de la mar, ataquen i saquegen Roma\nEls vàndals, amos de la mar, ataquen i saquegen Roma.\n21 de gener de 259 El bisbe Fructuós és cremat viu\nEl 21 de gener el bisbe Fructuós i els seus diaques Auguri i Eulogi són detinguts, processats i cremats vius a l’amfiteatre de Tàrraco per ordre del governador Emilià.\n127 Ptolemenu escriu l’Indicatori Geogràfic\nL’Indicatori Geogràfic de Ptolemeu proporciona una llista de ciutats, rius i muntanyes hispàniques agrupades per províncies i grups ètnics incloent-hi les seves coordenades geogràfiques (127-148).\n82 aC Lusitans i celtibers es revolten contra Sul·la\nQuint Sertori revolta a Hispània lusitans i celtibers contra el govern de Sul·la.\n218 Regnat de l’emperador Heliogàbal\nRegnat de l’emperador Heliogàbal (218-222). Sever Alexandre és associat al tron.\n45 aC Veterans cesarians són instal·lats a Empúries\nVeterans cesarians de la batalla de Munda (Montilla, Còrdova) són instal·lats a Empúries, convertida en el Municipium Emporiae. Els magistrats Cneu Domici Calví i Api Claudi Pulcher són nomenats patrons de la ciutat.\n297 El codi Teodosià ordena utilitzar materials de construcció procedents de l’enderrocament dels temples\nEl codi Teodosià ordena als municipis la construcció o la restauració de les seves muralles, utilitzant com a materials de construcció els procedents de l’enderrocament dels temples.\n27 aC August es desplaça a Hispània per dirigir personalment la guerra contra asturs i càntabres\nAugust, al capdavant de set legions, es desplaça a Hispània per dirigir personalment la guerra contra asturs i càntabres (27 aC-a5 aC.). Per motius de salut fixa la seva residència a Tàrraco.\n213 aC Roma assetja Siracusa i Càpua\nSiracusa i Càpua són assetjades per Roma i finalment conquerides (213-211 aC.).\n350 L’emperador Constant és assassinat a l’Oppidum Helena (Il·liberi, Elna)\nDavant la usurpació de Flavi Magne Magnenci a la Gàl·lia, l’emperador Constant intenta fugir a Hispània, però és atrapat i assassinat a l’Oppidum Helena (Il·liberi, Elna).\n15 dC Tiberi autoritza que Tàrraco dediqui un temple provincial a August\nA la mort d’August, Tiberi autoritza que Tàrraco li dediqui un temple provincial.\n540 aC Geometria, aritmètica i música (Pitàgores)\nGeometria, aritmètica i música (Pitàgores)\n192 aC Guerra entre Roma i Antíoc III de Síria\nGuerra entre Roma i Antíoc III de Síria, que finalitza amb la signatura de la pau d’Apamea (188 aC.).\n409 Sueus, alans i vàndals asdings i silings entren a Hispània\nSueus, alans i vàndals asdings i silings entren a Hispània i s’hi estableixen com a federats.\n23 de juny de 79 dC Mor l’emperador Vespasià\nMor l’emperador Vespasià. El succeeix el seu fill Tit Flavi Vespasià.\n140 aC Trigonometria, astronomia (Hiparc)\nTrigonometria, astronomia (Hiparc)\n133 aC Àtal III de Pèrgam llega per testament a Roma el seu regne\nÀtal III de Pèrgam llega per testament a Roma el seu riquíssim regne, que passa a convertir-se en la província romana d’Àsia.\n455 Els vàndals estenen el seu domini a totes les grans illes, incloent-hi Eivissa, Menorca i Mallorca.\nJa a Àfrica, els vàndals estenen el seu domini a totes les grans illes, incloent-hi Eivissa, Menorca i Mallorca.\n129 Luci Minici Natalis és el vencedor en una carrera de quadrigues de la 227 Olimpíada\nEl senador Luci Minici Natalis, natural de Bàrcino, és el vencedor en una carrera de quadrigues de la 227 Olimpíada.\n81 aC Sul·la es proclama dictador\nSul·la es proclama dictador. Reforma del Senat i els tribunals. Els veterans sul·lans són assentats a diferents ciutats itàliques (79 aC).\n218 L´emperador Heliogàbal sufraga la restauració de l’amfiteatre de Tàrraco\nL´emperador Heliogàbal sufraga la restauració de l’amfiteatre de Tàrraco.\n15 de març del 44 aC Cèsar és assassinat a Roma\nEl 15 de març Cèsar, dictador perpetu, és assassinat a Roma per una conjuració. Proclamat déu oficialment (divvs Ivlivs), rep un temple al fòrum de Roma.\n300 Dues luxoses vil·les de Bàrcino i Gerunda decoren les seves sales amb grans mosaics policroms\nDues luxoses vil·les de Bàrcino i Gerunda (Bell-lloc del Pla) decoren les seves sales amb grans mosaics policroms que representen curses de quadrigues al Circ Màxim de Roma. Aquests mosaics es poden datar entre el 300 i el 350.\n27 aC Comencen les exportacions intensives de vi laietà i tarragonès\nComencen les exportacions intensives de vi laietà i tarragonès. S´exporten igualment salaons de peix de la costa alacantina.\n213 aC Els púnics són expulsats de Sagunt\nEls púnics són expulsats de Sagunt. Soldats procedents de la Celtibèria són els primers mercenaris que Roma admet al seu exèrcit (212 aC.).\n350 A Íl·lici (Alcúdia d’Elx), un àmbit religiós és pavimentat amb un gran mosaic policrom\nA Íl·lici (Alcúdia d’Elx), un àmbit religiós datat entre el 350 i el 400 és pavimentat amb un gran mosaic policrom de figures geomètriques i una inscripció grega sense sentit precís. Es discuteix si aquest àmbit correspon a una sinagoga o a una basílica paleocristiana.\n16 de març de 37 dC Mor l’emperador Tiberi\nMor l’emperador Tiberi i s’inicia el regnat de Gai Juli Cèsar Germànic Calígula.\n500 aC Numerals xinesos, documents hindús\nNumerals xinesos, documents hindús\n188 aC Roma i Antíoc III de Síria signen la pau d’Apamea\nRoma i Antíoc III de Síria signen la pau d’Apamea.\n410 Saqueig de Roma pels visigots d’Alaric\nSaqueig de Roma pels visigots d’Alaric.\n24 d’agost de 79 dC El Vesuvi sepulta Pompeia i Herculà sota les cendres\nUna erupció del Vesubi sepulta sota les cendres Pompeia i Herculà.\n75 Màquines, mesures planes i espacials (Heró)\nMàquines, mesures planes i espacials (Heró)\n123 aC Gai Semproni Grac és elegit tribú de la plebs\nGai Semproni Grac és elegit tribú de la plebs i implanta noves mesures de reforma agrària. Els enfrontaments amb la facció senatorial culminen amb la mort de Gai i els seus partidaris més pròxims (121 aC).\n456 Els visigots intervenen novament a la Península contra bagaudes i sueus\nEls visigots de Teodoric II intervenen novament a la Península com a federats contra bagaudes i sueus (456-457).\n10 de juliol de 138 Mort de l’emperador Adrià i proclamació d’Antoní Pius\nMort de l’emperador Adrià i proclamació d’Antoní Pius.\n75 aC Guerres sertorianes\nDurant les guerres sertorianes, les tropes de Sertori i Pompeu s’enfronten (75 aC.-74 aC.) a les batalles de Sagunt, Sucro i Túria. Destrucció de Valentia per Pompeu. Diani (Dénia) es converteix en plaça forta i base naval sertoriana.\n235 Invasió alamana i assassinat a Magúncia (Alemanya) de Sever Alexandre\nComença una època d’inestabilitat, plena de revoltes i usurpacions, que s’allarga fins el 268. Francs, alamans, gots, escites i moros envaeixen diferents àrees de l’Imperi. Guerres amb Pèrsia.\nAbril de 44 aC Sext Pompeu continua la revolta a Hispània\nA la mort de Cèsar, Sext Pompeu continua la revolta a Hispània. Marc Emili Lèpid és el nou legat de la Citerior.\n301 L’Edicte de preus de Dioclecià fixa els preus màxims de les mercaderies\nL’Edictum de pretiis (edicte de preus) promulgat per Dioclecià fixa els preus màxims de les mercaderies dins de l’Imperi.\n25 aC Fundació de la colònia Augusta Emèrita (Mèrida)\nFundació de la colònia Augusta Emèrita (Mèrida), per a veterans de les guerres càntabres. La ciutat esdevindrà capital de la nova província Lusitània.\n211 aC Els dos germans Escipions moren en combat\nEls dos germans Escipions moren en combat. El pretor Luci Marci aconsegueix mantenir la línia de l’Ebre. Una legió de reforç desembarca a Tàrraco.\n350 Vitalis es fa representar al paviment de mosaic de la seva mansió de Tossa de Mar amb una llegenda magnificent\nEntre el 350 i el 400, el ric Vitalis es fa representar al paviment de mosaic de la seva mansió de Tossa de Mar amb una llegenda magnificent: saluo Vitale Felix Turissa ("si Vitalis està bé, el poble de Turissa és feliç").\nEls temps prehistòrics i antics (fins el s. V) Països Catalans Ciència i cultura\n37 dC Amb Calígula, les seques hispàniques deixen d’emetre moneda\nAmb Calígula, les seques hispàniques deixen d’emetre moneda (37-41). Empúries i Insula Augusta són els últims tallers en funcionament.\n460 aC Esfericitat de la Terra (Parmènides)\nEsfericitat de la Terra (Parmènides)\n180 aC Campanyes de Tiberi Semproni Grac a la Celtibèria\nCampanyes de Tiberi Semproni Grac a la Celtibèria. Fundació de Gracchurris (Alfaro) (180-179 aC).\n413 El rei visigot Ataülf instal·la la seva cort a Bàrcino\nEl rei visigot Ataülf instal·la la seva cort a Bàrcino.\n13 de setembre de 81 dC A la mort de Tit, s’inicia el regnat del seu germà Tit Flavi Domicià\nA la mort de Tit, s’inicia el regnat del seu germà Tit Flavi Domicià.\n100 Nombres, trigonometria esfèrica, geometria, astronomia (Nicòmac, Menelau, Plutarc)\nNombres, trigonometria esfèrica, geometria, astronomia (Nicòmac, Menelau, Plutarc)\n123 aC Campanya del cònsol Quint Cecili Metel contra la pirateria a les Balears\nCampanya del cònsol Quint Cecili Metel contra la pirateria a les Balears\n466 La vall de l’Ebre passa a formar part del regne visigot de Tolosa\nAmb Euric (466-486), la vall de l’Ebre i el litoral de la Tarraconense passen a formar part del regne visigot de Tolosa.\n160 Apià d’Alexandria escriu La Historia Romana\nLa Historia Romana, d’Apià d’Alexandria, descriu l’expansió romana a Hispània des de la segona guerra Púnica fins a August (160-165).\n73 aC Espàrtac dirigeix una gran rebel·lió d’esclaus al sud d’Itàlia\nEspàrtac dirigeix una gran rebel·lió d’esclaus al sud d’Itàlia, finalment reprimida amb èxit per Marc Licini Cras (73-71 aC.).\n251 Persecucions de Deci i Valerià contra els cristians\nPersecucions de Deci i Valerià contra els cristians (251-259). Primeres mencions escrites de les comunitats cristianes hispanes.\n43 aC Segon triumvirat, format per Gai Juli Octavi, Marc Antoni i Marc Emili Lèpid\nSegon triumvirat, format per Gai Juli Octavi, Marc Antoni i Marc Emili Lèpid. Amb la victòria a la batalla de Filipos sobre Brutus i Cassi Longí, Marc Antoni controla Orient (42 aC.).\n303 Persecucions de Dioclecià contra els cristians\nPersecucions de Dioclecià contra els cristians (303-305). A Hispània moren, màrtirs d’aquestes, el diaca Vicenç, a Valentia, i els mercaders Cugat i Feliu a Bàrcino i Gerunda, respectivament.\n25 aC Vitrubi destaca la rubrica (mini) de les Balears\nVitrubi destaca la rubrica (mini) de les Balears entre els millors colorants (25 aC.-20 aC).\n4700 aC Primers calendaris babilònics\nPrimers calendaris babilònics\n210 aC Publi Corneli Escipió Africà desembarca a Empórion\nEl jove Publi Corneli Escipió Africà, nomenat procònsol a càrrec dels exèrcits hispànics, desembarca a Empórion al davant de dues noves legions.\n350 La costa mediterrània hispànica és descrita a l’Ora maritima de Ruf Fest Aviè\nLa costa mediterrània hispànica és descrita a l’Ora maritima de Ruf Fest Aviè, utilitzant vells periples.\n24 de gener de 41 dC Calígula és assassinat pel pretorià Cassi Cèrea\nCalígula és assassinat pel pretorià Cassi Cèrea. Els pretorians elegeixen emperador Tiberi Claudi Neró Germànic.\n450 aC Paradoxa d’Aquil·les i la tortuga (Zenó)\nParadoxa d’Aquil·les i la tortuga (Zenó)\n171 aC Fundació d’una colònia llatina a Carteia (badia d’Algesires)\nFundació d’una colònia llatina a Carteia (badia d’Algesires) destinada als fills dels soldats romans i les dones hispanes.\n414 Ataülf es casa amb Gal·la Placídia, filla de Teodosi\nAtaülf, successor d’Alaric, es casa a Narbona amb Gal·la Placídia, filla de Teodosi i germanastra de l’emperador Honori.\n85 dC Es destaca la qualitat dels pernils ceretans i del vi tarragonès\nEl poeta Marcial, nascut a Bilbilis però resident a Roma, destaca en diferents epigrames la qualitat dels pernils ceretans i del vi tarragonès (85-86).\n150 Trigonometria, geodèsia, astronomia, π val 377/120 (Claudi Ptolemeu)\nTrigonometria, geodèsia, astronomia, π val 377/120 (Claudi Ptolemeu)\n123 aC Fundació de Palma (Mallorca) i Pol·lència (Alcúdia, Mallorca)\nFundació de Palma i Pol·lència amb tres mil colons romans procedents d’Hispània (123 aC.-122 aC.).\n476 Fi de l’imperi Romà d’Occident\nL’hèrul Odoacre deposa l’emperador Ròmul Augústul. Fi de l’imperi Romà d’Occident.\n161 Regnat de l’emperador Marc Aureli\nRegnat de l’emperador Marc Aureli (161-180).\n73 aC Pompeu construeix a la frontera provincial uns trofeus\nPompeu construeix a la frontera provincial (el Pertús) uns trofeus amb la menció de 876 llocs conquerits durant les seves campanyes contra Sertori.\n252 Una nova epidèmia de pesta es propaga per l’Imperi\nUna nova epidèmia de pesta es propaga per l’Imperi.\n41 aC Octavi agafa el comandament de les províncies hispàniques\nOctavi agafa el comandament de les províncies hispàniques. El seu legat Gneu Domici Calví triomfa sobre els ceretans.\n305 Galeri i constanci són proclamats emperadors\nSegona Tetrarquia. Són proclamats emperadors Galeri i Constanci, que mor l’any següent. Galeri associa al poder Valeri Licinià Licini. S’inicia una guerra dinàstica.\n25 aC Tàrraco passa a ser cap d’un conuentus i capital provincial\nTàrraco, convertida en colònia, passa a ser cap d’un conuentus i capital provincial. La Hispània Citerior es denominarà a partir d’ara Província Tarraconense.\n4200 aC Primers calendaris egipcis\nPrimers calendaris egipcis\n209 aC Cartago Nova és conquerida per Escipió\nEscipió conquereix Cartago Nova i aconsegueix un important botí.\n360 Pacià, bisbe de Bàrcino, denuncia les diversions paganes i l’heretgia novaciana\nPacià, bisbe de Bàrcino (310-390), denuncia a les seves obres escrites entre el 360 i el 390 les diversions paganes i l’heretgia novaciana practicades per la comunitat cristiana local.\n44 dC Pomponi Mela descriu les províncies hispàniques\nLa Descripció de terres del gadità Pomponi Mela inclou una breu descripció de les províncies hispàniques.\n440 aC Lúnules, geometria, duplicació (Anaxàgores, Hipòcrates)\nLúnules, geometria, duplicació (Anaxàgores, Hipòcrates)\n171 aC Una comissió d’hispans es queixa dels abusos dels governadors\nUna comissió d’hispans sol·licita a Roma un control senatorial sobre els abusos en la recollida dels tributs provincials per part dels governadors.\n416 Els visigots de Vàlia combaten els vàndals, els alans i els sueus\nEls visigots de Vàlia, federats de Roma, són enviats a Hispània per combatre els vàndals, els alans i els sueus.\n92 dC S’ordena arrencar la meitat de les vinyes provincials per evitar la competència dels vins itàlics\nDomicià ordena arrencar la meitat de les vinyes provincials per evitar la competència dels vins itàlics. Es desconeix el grau d’aplicació real d’aquesta mesura.\n250 Nombres, principis algèbrics (Diofant)\nNombres, principis algèbrics (Diofant)\n120 aC Creació de la província de la Gàl·lia Transalpina\nCreació de la província de la Gàl·lia Transalpina. Gneu Domici Ahenobarb funda la colònia Narbo Martius (Narbona) (118 aC.).\n482 Clodoveu estén els dominis francs a la Gàl·lia\nClodoveu estén els dominis francs a la Gàl·lia a costa dels alamans, els visigots i els burgundis.\n166 Una epidèmia de pesta s’escampa per Roma i tot l’Imperi\nUna epidèmia de pesta s’escampa per Roma i tot l’Imperi.\n72 aC Sertori mor assassinat a Osca\nDesprés de diverses campanyes guanyades per l’un o l’altre bàndol, Sertori mor assassinat a Osca.\n260 Creació de l’Imperium Galliarum (Gàl·lia, Britània i Hispània)\nRebel·lió de Marc Cassià Latini Pòstum contra el poder imperial i creació de l’Imperium Galliarum (Gàl·lia, Britània i Hispània).\n40 aC Luci Corneli Balbus, primer provincial que arriba al consolat\nEl riquíssim banquer gadità Luci Corneli Balbus, amic de Cèsar, és el primer provincial que arriba al consolat.\n306 Primer concili de l’Església hispànica\nSe celebra a Illiberis (Elvira, Granada) el primer concili de l’Església hispànica (306-307).\n2900 aC Construcció de la gran piràmide de Gizeh\nConstrucció de la gran piràmide de Gizeh\n364 Inici de la dinastia Valentiniana, amb Flavi Valentinià\nInici de la dinastia Valentiniana, amb Flavi Valentinià. Comencen les grans migracions dels pobles continentals (364-379).\n51 dC - 70 dC Construcció del teatre de Sagunt\nConstrucció del teatre de Sagunt.\n425 aC Trisecció amb quadratrius, irracionals (Hípies d’Elis, Teodor de Cirene)\nTrisecció amb quadratrius, irracionals (Hípies d’Elis, Teodor de Cirene)\n168 aC Fi de la tercera guerra de Macedònia i dissolució del regne macedoni\nLa victòria romana a Pidna significa la fi de la tercera guerra de Macedònia (172-168) i la dissolució del regne macedoni. L’any següent, a Roma, l’arribada del botí de guerra de Grècia fa que es promulgui la supressió de l’impost del tributum.\n96 dC Marc Coccei Nerva funda la dinastia Antonina\nMarc Coccei Nerva funda la dinastia Antonina.\n265 π val 142/45, ?10, 157/50, astronomia (Lin Hui, Wang Fan)\nπ val 142/45, ?10, 157/50, astronomia (Lin Hui, Wang Fan)\n120 aC Primers testimonis de les reformes viàries romanes\nEls mil·liaris dels procònsols M. Sergi i Q. Fabi apareguts prop d’Ausa (Vic) i Ilerda (Lleida) són els primers testimonis de les reformes viàries romanes (120 aC.-110 aC.).\n486 Clodoveu funda el regne franc\nClodoveu funda el regne franc i s’inicia la dinastia merovíngia.\n171 Invasions mores a la Bètica\nInvasions mores a la Bètica, que s’allarguen durant set anys. La Bètica passa a ser una província imperial amb tropes de guarnició.\n70 aC Consolat de Gneu Pompeu Magne i Cras\nConsolat de Gneu Pompeu Magne i Cras. Es restableix el poder dels tribuns i es duu a terme una nova reforma dels tribunals, amb places repartides entre senadors i cavallers.\n260 Tàrraco, la capital provincial, és assaltada i saquejada pels francs\nTàrraco, la capital provincial, és assaltada i saquejada pels francs.\n38 aC Luci Corneli Balbus minor, primer provincial que rep honors de triomf\nLuci Corneli Balbus minor, nebot de l’anterior, és cònsol per dues vegades i el primer provincial que rep honors de triomf (38-32 aC.).\n219 aC Sagunt és conquerida per Anníbal\nAnníbal conquereix Sagunt després d’un setge de vuit mesos. Aquest fet comporta que Roma declari la guerra a Cartago.\n309 Nova reforma monetària\nNova reforma monetària, que comportarà la creació del solidus aureus "moneda d’or" i la siliqua de plata.\n24 aC Arriben les primeres importacions de marbre blanc de Luni (Carrara)\nArriben les primeres importacions de marbre blanc de Luni (Carrara) per a la realització d’edificis, basaments i estàtues (24 aC.-1 aC).\n2000 aC π s’aproxima per 25/8 (babilonis), (16/9)² (egipcis), 3 (xinesos)\nπ s’aproxima per 25/8 (babilonis), (16/9)2 (egipcis), 3 (xinesos)\n209 aC Roma reconquereix Tàrent\nRoma reconquereix Tàrent i venç els púnics a Metaure. A Hispània, victòries romanes a Baecula (Bailèn) i Ilipa (Alcalá del Río) (209-207 aC.).\n375 Grups germànics s’instal·len a la línia del Duero\nGrups germànics s’instal·len a la línia del Duero com a tropes frontereres sota les ordres dels grans terratinents rurals.\n13 d’octubre de 54 dC La mort de Claudi dóna el poder a Neró Claudi Cèsar Drus Germànic\nLa mort sobtada de l’emperador Claudi dóna el poder al fill del seu segon matrimoni, Neró Claudi Cèsar Drus Germànic.\n400 aC Aplicacions a la mecànica (Arquites)\nAplicacions a la mecànica (Arquites)\n168 aC Marc Claudi Marcel funda Corduba (Còrdova)\nMarc Claudi Marcel funda Corduba (Còrdova), ciutat on es reuneixen romans, itàlics i ibers aliats, i que posteriorment esdevé la capital de la Hispània Ulterior.\n154 aC Comencen les guerres celtibèriques entorn a la ciutat arevaca de Numància\nComencen les guerres celtibèriques entorn a la ciutat arevaca de Numància (Garrai, Sòria), que inicialment comporten diversos fracassos romans.\n~350 Un arxisinagogue originari de Cízic és mencionat a la comunitat jueva de Tàrraco\nUn arxisinagogue originari de Cízic, Àsia Menor, és mencionat a la comunitat jueva de Tàrraco.\n418 Es funda el regne visigot de Tolosa\nEs funda el regne visigot de Tolosa.\n96 Important grup de senadors d’origen hispà són presents al Senat de Nerva\nEls catorze senadors d’origen hispà presents al Senat de Nerva formen un important grup d’influència en el qual destaquen Luci Minici Natalis i Luci Licini Sura, naturals de Bàrcino (96-98).\n300 Isoperimetria, raó doble, centroides, geometria (Pappus)\nIsoperimetria, raó doble, centroides, geometria (Pappus)\n112 aC Símptomes de crisi en el sistema militar romà\nGuerra de Jugurta (112-106 aC.). S’evidencien símptomes de crisi en el sistema militar romà i en el govern provincial.\n493 Formació del regne ostrogot d’Itàlia\nAmb el suport de l’emperador d’Orient, Teodoric intenta l’organització d’un regne pangermànic per mitjà d’aliances matrimonials.\n176 Els Marci Semproni milloren el mercat de la Vila Joiosa\nEls Marci Semproni, pare i fill, restauren i milloren el macellum (mercat) de la ciutat romana de la Vila Joiosa (176-200).\n67 aC Reorganització de l’Orient, retorn i triomf de Pompeu\nCampanyes de Pompeu contra els pirates i contra Mitridates, seguides de la reorganització de l’Orient. Retorn i triomf de Pompeu. El Senat no ratifica les seves mesures i els seus veterans no són premiats amb terres (62 aC).\n270 Luci Domici Aurelià funda la dinastia Il·líria\nLuci Domici Aurelià restableix la unitat imperial i funda la dinastia Il·líria.\n37 aC Marc Antoni reorganitza Orient i es casa amb Cleopatra d’Egipte\nMarc Antoni reorganitza Orient i es casa amb Cleopatra d’Egipte. Lèpid perd el poder i és desterrat per Octavi (36 aC.).\n218 aC Anníbal envaeix la península Itàlica\nAnníbal creua els Alps i envaeix la península Itàlica. Els romans són derrotats a Trebbia.\n312 Gai Flavi Valeri Aureli Constantí derrota Maxenci\nGai Flavi Valeri Aureli Constantí derrota Maxenci, que reclamava la corona imperial, al pont Milvi.\n19 aC Marcus Vipsanius Agripa arriba a la Península Ibèrica per posar fi a la guerra astur\nMarcus Vipsanius Agripa arriba a la Península Ibèrica per posar fi a la guerra astur i reorganitzar les províncies hispàniques.\n2400 aC Tauletes matemàtiques babilòniques a Ur\nTauletes matemàtiques babilòniques a Ur\n206 aC L’exèrcit púnic abandona definitivament Hispània\nRendició de Gàdir (Cadis). L’exèrcit púnic abandona definitivament Hispània\n379 Flavi Teodosi és nomenat august\nFlavi Teodosi, natural del Cauca (Coca), és nomenat august i rep el comandament d’Orient amb seu a Constantinoble. El cristianisme esdevé religió oficial de l’Imperi.\n54 dC - 68 dC Les Balears, lloc de desterrament\nLes Balears són utilitzades com a lloc de desterrament en les intrigues polítiques a Roma.\n380 aC Geometria i lògica (Plató)\nGeometria i lògica (Plató)\n375 aC Poliedres regulars, irracionals (Teetet)\nPoliedres regulars, irracionals (Teetet)\n149 aC S’inicia la tercera guerra Púnica\nS’inicia la tercera guerra Púnica, que finalitza amb la destrucció de Cartago (146). Àfrica esdevé província romana.\n~395 Creació de la nova província Insulae Balearum (illes Balears)\nCreació de la nova província Insulae Balearum (illes Balears), que s’afegeix a les sis ja existents a la diòcesi.\n419 Màxim és novament aclamat com a august pels vàndals de la Gal·lècia\nMàxim és novament aclamat com a august pels vàndals de la Gal·lècia. Derrotat a Bràcara (Braga, Portugal), Màxim és fet presoner i ajusticiat a Ravenna (422). Enfrontaments entre els vàndals asdings i els sueus.\n27 de gener de 98 dC Mort Nerva, s’inicia el regnat de Marc Ulpi Trajà\nMort Nerva, s’inicia el regnat de Marc Ulpi Trajà, natural d’Itàlica (Santiponce, Sevilla).\n390 Difusió dels Elements d’Euclides (Teó d’Alexandria)\nDifusió dels Elements d’Euclides (Teó d’Alexandria)\n107 aC Victòries contra teutons i cimbres\nReformes militars de Gai Mari (107-101 aC.). Victòries d’Aquae Sextiae (Ais de Provença, França) i Vercellae (Vercelli, Itàlia) contra teutons i cimbres.\n180 Regnat de l’emperador Marc Aureli Còmmode\nRegnat de l’emperador Marc Aureli Còmmode (180-192).\n60 aC Primer triumvirat, format per Gai Juli Cèsar, Pompeu i Cras\nPrimer triumvirat, format per Gai Juli Cèsar, Pompeu i Cras. Cèsar, nomenat cònsol, afavoreix legalment les mesures de Pompeu referents als seus veterans (60-59 aC.).\n270 S’inicia un període durant el qual les ciutats refan les seves muralles\nS’inicia un període, que es clourà l’any 310, durant el qual les ciutats refan les seves muralles. A Bàrcino i Gerunda, es reutilitzen tota mena de materials arquitectònics, epigràfics i escultòrics.\n37 aC El cuniculus (conill) és descrit per Marc Terenci Varró\nEl cuniculus (conill), animal desconegut a Itàlia i a Orient, és descrit per Marc Terenci Varró. Estrabó, en referir-se a les plagues de conills a les Balears, els denominarà "llebretes".\n218 aC Roma declara la guerra a Cartago\nRoma declara la guerra a Cartago arran de la caiguda de Sagunt en mans d’Anníbal (219 aC). Un exèrcit romà, comandat per Gneu Corneli Escipió, desembarca a Empúries. Batalla de Cese (Tarragona). Conquesta romana d’Atanagre i Ausa (Vic), capitals d’ilergets i d’ausetans respectivament.\n313 Comença la construcció de la primera basílica cristiana a Roma\nComença la construcció de la primera basílica cristiana a Roma, que s’acabarà l’any 322.\n18 aC Fundació de la colònia Bàrcino (Barcelona)\nFundació de la colònia Bàrcino (Barcelona) (18aC.-15 aC). El magistrat Gai Celi és el constructor de les muralles de la ciutat.


Després d'haver utilitzat el nou Microsoft Band 2 durant una setmana, n'estic tan impressionat com decepcionat. Fins ara, enlloc és més evident aquesta dicotomia que la durada de la bateria.\nno rebeu invitacions a xbox one\nA la meva revisió del cap de setmana anterior, no tenia res més que coses estel·lars a dir sobre la durada de la bateria, ja que havia durat tot el cap de setmana amb una sola càrrega amb molt de sobra. Per fer un seguiment d'això, durant el cap de setmana (i realment tot el temps) el meu règim diari implicava córrer o caminar fins a 1 hora al dia (i, per tant, els únics moments en què el GPS està actiu), exercicis de pes corporal de 10 minuts tots els altres. dia, les notificacions del telèfon activades, el monitor de freqüència cardíaca diari activat, la brillantor automàtica i la vibració hàptica alta i utilitzant la funció d'alarma de son dues vegades al dia.\nSota aquest conjunt de paràmetres genèrics, la durada de la bateria del dispositiu va durar una mica menys de tres dies sencers amb una sola càrrega. El que és molt inquietant, però, és que, a diferència d'un ordinador portàtil, Band 2 no vibra ni fa res per avisar-te que està a punt d'apagar-se. Només s'apaga. L'única manera en què fins i tot em vaig adonar que s'havia drenat va ser a través del silenci penetrant que va seguir després de prémer el botó principal.\nPer descomptat, cada problema és una oportunitat disfressada. Vaig esclatar una nova pàgina de OneNote i vaig començar a gravar els temps de càrrega de la bateria. Vaig connectar el meu Band 2 al meu nou Surface Dock mitjançant el carregador USB magnètic que ve amb el Band 2.\nEls primers 20 minuts em van suposar un 22% de la vida útil de la bateria. Els 20 minuts següents em van portar al 42%. Una hora em va portar al voltant del 69%. L'últim 31% va trigar 36 minuts, la qual cosa va suposar un total d'1 hora i 36 minuts a carregar-se des de l'apagat silenciós buit fins a la càrrega completa. No està malament. Com passa amb la majoria de dispositius moderns, sembla que l'últim tram de la marató sempre és el més difícil.\nAra, per fer les coses més interessants, molta gent m'ha preguntat com és la durada de la bateria del dispositiu amb el GPS bloquejat. Alguns s'han preocupat perquè el GPS s'encén durant l'activitat diària, provocant així un drenatge no desitjat. Això no passa en les meves experiències fins ara. L'única vegada que el GPS està actiu és si els usuaris entren explícitament en un mode d'activitat que aprofita el GPS. Aquests modes inclouen anar en bicicleta, córrer, jugar al golf i fer senderisme. Qualsevol cosa que cobreixi distàncies.\nPàgina d'assistència de Microsoft Band 2 afirma explícitament que el GPS, quan està bloquejat, consumeix quantitats importants de bateria. Per veure quant, després de la càrrega completa, vaig activar el mode de funcionament amb el GPS bloquejat i només el vaig deixar en funcionament, assegurant-me de comprovar molt sovint l'estat de la bateria.\nEn total, va durar unes 5 hores i 40 minuts, molt en línia amb les estimacions de 6 hores que he sentit. Això em sembla excepcionalment curt (potser en contrast amb la durada de la bateria inactiva excepcionalment llarga), però és difícil dir si això és acceptable o no. Atès que les sessions de golf, senderisme o bicicleta poden durar temps bastant llargs, sospito que això podria suposar un problema, sobretot si el dispositiu no està completament carregat.\nTambé és curiós observar que durant aquesta sessió de carrera falsa, el GPS i els sensors aparentment han desenvolupat la seva ment. A la meva revisió del cap de setmana, vaig comentar la precisió dels sensors per calcular la distància. Potser ho hauré de revisar ara. Durant la primera hora més o menys d'aquesta prova, que em va implicar deixar la banda al canell mentre treballava ociosament a l'ordinador, sembla que vaig córrer 0,05 milles (uns 264 peus). O els sensors de la banda 2 són tan precisos que poden fer un seguiment dels moviments dels meus pensaments i les meves mans, o simplement escullen ximpleries. Per ser justos, semblava que això només passava durant la primera hora, i semblava que s'alenteixia a l'hora d'informar distàncies falses a mesura que passava el temps.\nEspereu més aventures tontes amb el Band 2 en els propers dies.\ncom començar amb github\ntom clancy's endwar xbox one


Repatriacions | Funecat\nPerdre un ésser estimat sempre és dur, però encara ho és més si passa lluny de casa. Al dolor per la pèrdua s’hi ha d’afegir el desconcert i els dubtes que sorgeixen a les famílies davant el procés de repatriació. Què s’ha de fer? Per on es comença? On vaig?\nFa més de 25 anys, a Funecat vam voler donar resposta a totes aquestes preguntes.\nL’òbit d’una persona fora del seu país implica per als seus familiars un considerable trastorn per les complexes gestions que implica el retorn a casa. Funecat realitza una tasca essencial per a totes les famílies que es troben en aquestes circumstàncies. Com a especialistes en serveis de repatriació, ens posem a la vostra disposició per ajudar-vos a gestionar la tornada a casa del vostre familiar.\nLa nostra tasca és multifuncional. D’una banda, la gestió pràctica dels trasllats i, d’altra, l’atenció personalitzada a les famílies. Oferim un tracte honest, digne i respectuós enfocat a ajudar-vos durant tot el complex procés de repatriació.\nEls nostres clients són persones que sol·liciten els nostres serveis en moments molt crítics i necessiten sentir que, més enllà de la gestió professional de trasllat, estan tractant amb persones que els ajuden tal com ells esperen i necessiten. A Funecat, la paraula “professionalitat” no es tradueix com a distanciament o fredor, sinó en proximitat i humanitat en el tracte a l’hora de relacionar-nos amb els nostres clients i en eficàcia quant a atendre les seves necessitats.\nSom una empresa compromesa i fidel als nostres valors i ho demostrem dia a dia.


'El mentalista', un estudi sobre la venjança | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n1 desembre, 2014 Comentaris (1) Visualitzacions: 1566 Sèries Col·lectiu Bob Merrick\nUs parla Bob Merrick. El mentalista (2008), una sèrie creada per Bruno Heller, el mateix que ara ha ideat Gotham, ha estat un xou d’èxit, aparentment de sobretaula, que durant sis temporades ─ara ha renovat per a una setena─ ha sorprès, divertit i emocionat a parts iguals; una proposta intel·ligent, amb trames curioses i amb …\n'El mentalista', un estudi sobre la venjança\nEl mentalista (2008), una sèrie creada per Bruno Heller, el mateix que ara ha ideat Gotham, ha estat un xou d’èxit, aparentment de sobretaula, que durant sis temporades ─ara ha renovat per a una setena─ ha sorprès, divertit i emocionat a parts iguals; una proposta intel·ligent, amb trames curioses i amb l’argument del mentalisme de fons. El mentalisme és, segons alguns, una disciplina de la màgia ─altres diuen que no hi té res a veure─ que va fer furor a final del segle XIX i principis del XX en les anomenades sessions espiritistes i que, posteriorment, ha donat espectacles sorprenents en què el personatge del mentalista se’ns apareix amb capacitats, com ara la telepatia o la clarividència. Tony Corinda, per exemple, en va ser un dels grans. Al llarg de la sèrie hem conegut tècniques com ara la lectura en fred, la mnemotècnica, la lectura muscular i altres ardits propis del mentalisme, que han permès que el personatge, Patrick Jane, magníficament interpretat per Simon Barker, transcendeixi les capacitats deductives d’un Holmes, que també les té, per convertir-se en una figura amb una idiosincràsia pròpia, més enllà del detectiu clàssic. Però El mentalista ens aporta més coses, que no per evidents deixen de ser subtils, i sense les quals no deixaria de ser una bona sèrie més.\nEl que ha cridat, quant a anàlisi, l’atenció del Col·lectiu Bob Merrick sobre aquesta sèrie, han estat elements que, tot i que són molt visibles, segurament han passat una mica amagats o sense la visibilitat apropiada. Perquè el protagonista d’El mentalista, Patrick Jane, quant a personatge, és una de les propostes més políticament incorrectes, transgressores i amorals que hem vist en anys a la televisió; molts més que altres que partien d’aquesta premissa. I aquesta idea ha passat desapercebuda, com si es tractés d’un gran truc de mentalisme ─o de middirection, allò que fan els mags per fer-nos mirar on ells volen─; és a dir, que l’originalitat de la trama, molt enginyosa, ha amagat o, si més no, com qui no vol la cosa, rebaixat el to de venjança, pel que fa a la reflexió moral, que el protagonista porta, i portarà, fins a les darreres conseqüències. La mort de Red John és, doncs, l’únic objectiu que persegueix Jane, el qual no deixarà que la moral el freni i que utilitzarà la mentida o manipularà els seus aliats fins al deliri per aconseguir-ho. El propi personatge ja és un frau; nen prodigi de les fires, s’escapa amb al seva dona d’aquest món de la faràndula per convertir-se en un mèdium famós. La seva vida, però, farà un gir quan la seva esposa i filla són assassinades per Red John. La seva col·laboració amb la policia, doncs, serà l’instrument per a la venjança. Hi hauria, és cert, molts temes a destacar, des de les trames, els personatges secundaris o la història d’amor amb Teresa Lesbon, subtil com feia temps que no vèiem. Un enamorament sostingut al llarg de les temporades sense les típiques bajanades de tensió sexual no resolta d’altres sèries. És cert que hi ha molts elements per comentar que ajudarien a valorar la sèrie, però no ens interessen. Estem davant d’una proposta que glorifica la venjança.\nÉs cert que Jane interrogarà al llarg de la sèrie diversos personatges sobre què han experimentat quan s’han venjat, amb respostes divergents. Però això no modificarà el seu objectiu. Matarà Red John i altres persones en aquest camí sense retorn. Anirà a la presó, en sortirà, tornarà a manipular i a enganyar, sense aturar-se ni dubtar, i tornarà a matar, a sang freda, fins i tot, fins a assolir l’objectiu final. Només per això, de com s’han introduït aquests arguments, la sèrie es converteix en un cas curiós. Assolida la venjança, ara tot apunta que Jane tornarà amb una setena temporada, quan Red John ja és mort. En espera de veure nous arguments i trames, el xou segurament torna amb vistes de tancar-lo. De fet, i com el comte de Montecristo, un cop feta la venjança segurament ja no té raó de ser el personatge. Tot i que, també és cert, que la mort de Moriarty tampoc va impedir que tornés Holmes, d’aquí potser la setena temporada.\nDe tota manera, i a banda de la mort de Red John, a molts dels que l’hem seguida ens quedarà a la retina, el final d’un episodi, el qual a més no té res a veure amb la trama principal i que exemplifica la incorrecció de la sèrie. Un episodi que parla de la mort i de la decisió lliure de posar fi un mateix a la pròpia vida; un episodi en què, i d’una manera brutalment senzilla, se’ns planteja una eutanàsia; Jane ajudarà a morir, tot i no voler fer-ho en un principi i sense esperar-s’ho, un vell metge forense, malalt de càncer, al qual per cert s’havia fet un tip de ridiculitzar al llarg de la sèrie. Durant aquest episodi, i un cop dedueix que s’està morint, Jane l’ajudarà sense voler-ho o sentir-se viu; i el vell forense farà coses que mai abans s’havia plantejat fer, saltant-se la llei, fins i tot. A la fi de tot plegat, Jane l’acompanyarà amb la seva eterna tassa de te, mentre l’acarona amb un moneda de mag a les mans, en un clàssic del mentalisme, i aquest es lleva la vida, tanca els ulls i mor al seu costat, tots dos asseguts al sofà. Abans dels crèdits, veurem com Jane es queda al seu costat, prenent el te.\nPoques vegades la televisió ens ha ofert un escena tan colpidora, però narrada amb tanta sensibilitat i aparent quotidianitat. Un pla general d’una gran bellesa que tanca els crèdits, i que defineix, també, la grandesa d’una sèrie que amaga, com un bon truc de màgia, totes les subtileses i matisos del personatge: un missatge sòrdid, el de la venjança., d’un home desesperat que, de fet, ha mort per dins. Tot plegat un exercici de mentalisme? Segurament bastards, segurament.\n» Sèries » 'El mentalista', un estudi sobre la venjança\nUn comentari a 'El mentalista', un estudi sobre la venjança\n1 desembre, 2014 a les 10:04\nJo hagués acabat la sèrie amb la mort de John el Rojo. Era l’objectiu d’en Patrick, i per tan de la sèrie. Quin sentit té continuar? La història amb la Lisbon? No val la pena. Miraré el primer capítol de la setena per curiositat, però a la que tot torni a la rutina (sempre ho fa) deixaré la temporada a mitges per molt que sigui la última temporada. Una altra sèrie que s’allarga massa.


Entrevista a Jordi Gurrea Pérez -\nabr. 3, 2021 Entrevista\nL’entrevista – El Llaç nº 570\nJordi Gurrea Pérez, propietari de la botiga d’articles per al calçat “Cal Limpia”\n“Als anys 60 i 70 la vida comercial del centre vila era una bogeria”\nJordi Gurrea Pérez va néixer el 3 de juny del 1963 i sempre ha treballat a “Cal Limpia”, l’establiment d’articles per al calçat que es troba ubicat al número 43 del carrer Major cantonada amb el carrer Mercat. El Jordi va cursar la primària al col·legi Alfons XIII –actualment “El Palau”- i a la desapareguda acadèmia “Liceo Escolar”, del carrer Carril. Després va iniciar estudis de construccions metàl·liques a l’Escola Industrial de Barcelona, que va haver d’abandonar per dedicar-se a la botiga. Des del 1986 regenta el negoci amb la seva esposa Montserrat Rubio Espinosa.\nÀNGEL BEUMALA (A.B.): Quins són els orígens de “Cal Limpia”?\nJORDI GURREA PÉREZ (J.G.P.): Els orígens es troben en el meu pare, Vicenç Gurrea Raga, que poc després d’acabada la guerra, quan tothom havia de fer més d’un ofici per sobreviure, va començar a oferir el servei d’enllustrar sabates. Durant la setmana treballava en una bòbila de Sant Feliu de Llobregat -un forn de coure totxos, rajoles, teules, etc- i els caps de setmana agafava una maleta d’enllustrador, o “limpiabotas”, i es passejava pels carrers de la vila, pel cafè del Foment, etc, enllustrant les sabates a qui li demanés. Després, va instal·lar-se en una barraca a la vorera del carrer Pi i Margall, i va continuar fent aquesta feina però ara ja en un lloc fix. D’aquesta manera, entre setmana treballava a la bòbila, i els caps de setmana obria la barraca i enllustrava sabates. La barraca del carrer Pi i Margall es va haver de deixar a finals dels anys 50, quan van enderrocar Cal Carreteret per construir l’actual immoble que fa cantonada entre el carrer Carril i el carrer Pi i Margall. Llavors li van oferir un altre espai a la vorera del carrer Mercat, i va traslladar la barraca allà, i ja s’hi va dedicar exclusivament, ampliant el negoci a la reparació de calçat, venda de cinturons, plantilles, cremes, cordons, etc. La meva mare tampoc s’estava a casa tot i tenir cinc fills! Treballava a la fàbrica Ferrer i Mora –on ara hi ha la Biblioteca El Molí- i quan l’empresa va tancar el 1962, l’any següent vaig néixer jo, que soc el sisè.\nJ.G.P.: Quatre anys abans ja ens van fer fora a tots! A totes les barraques ens havien permès d’instal·lar-nos a la vorera, però no hi havia cap contracte signat, ni es pagava res, per tant, ningú no va tenir dret a cap compensació excepte la petita fruiteria del xamfrà que tenia una mica d’obra feta i no es considerava barraca. Per compensar-la li van donar, en els baixos del nou immoble, un local minúscul que es troba al costat de l’entrada de l’Edifici Llobregat, on més tard hi va haver la primera botiga del “Don Disco”, dedicada a la venda de discos de música. La resta d’establiments ens vam haver de buscar la vida com vam poder. Nosaltres vam ubicar-nos al lloc actual, un establiment de 23 m2 que abans havia estat la pastisseria La Molina. De fet, el taulell que fem servir actualment és el mateix que hi havia quan funcionava la pastisseria! Recordo que la xurreria va anar a parar al costat de l’Ajuntament, la barraqueta de llaminadures al capdamunt de “les escaletes” –on encara es troba actualment-, el sabater també va anar a parar en un lloc proper, etc.\nJ.G.P.: Com una persona molt activa que no feia mai festa. Era capaç de treballar 400 dies l’any! La seva vida era la feina. Va morir el 30 de juny de 1998, a l’edat de 88 anys, i fins el darrer dia va estar dret aquí, recolzat a l’”horma”, que és el motlle que serveix per donar forma al calçat. Li encantava la seva botigueta.\nJ.G.P.: El meu pare era de Catarroja, a tocar de València, i la meva mare, Carmen Pérez Jiménez, era nascuda a Utiel. Vivien a València ciutat, tenien tres fills, i ell treballava d’electricista. Quan va esclatar la Guerra Civil el meu pare va lluitar dins del cos de carrabiners i després dins l’exèrcit regular republicà, on va arribar a tenir el grau de comandant. Per aquest motiu, quan es va acabar la guerra va haver de fugir de València. En un primer moment va anar a Barcelona, on va viure amagat a l’avinguda del Paral·lel, a casa d’un company republicà que d’ofici era sabater. Com que ell cada dia el veia treballar, va fixar-se en com ho feia, i un dia que el company va haver de sortir, ell, avorrit de no fer res, va posar-se a reparar sabates. Quan l’amic va tornar, i ho va veure, va exclamar impressionat: “Ostres, si saps arreglar sabates!”. I el meu pare li va contestar: “Com vols que no en sàpiga si estic tot el dia mirant com ho fas?”. Per casualitats de la vida, després va venir a viure a Molins de Rei, i llavors la meva mare i els meus primers tres germans també van marxar de València i es van reunir amb ell aquí. Tot això ho sé com si diguéssim d’aquella manera, perquè la repressió de la postguerra va ser molt malparida i els pares mai me’n van parlar obertament.\nA.B.: En aquella època, quan el seguici d’automòbils del general Franco havia de passar per Molins de Rei i circular per les actuals avingudes de Barcelona i de València (en aquella època “avenida del generalísimo Franco” i “avenida del Ejército de Navarra”), tots els molinencs que havien tingut causes penals per haver estat al bàndol republicà havien de romandre al quarter de la Guàrdia Civil, o confinar-se al domicili per raons de “seguretat”. Del teu pare s’explica l’anècdota de què, quan això succeïa, ell mateix anava a lliurar-se al quarter que hi havia al carrer Rubió i Ors en comptes d’esperar-se que els guàrdies civils l’anessin a buscar a casa!\nJ.G.P.: És que, acabada la guerra, els meus pares i els meus germans van venir a viure a Molins de Rei d’incògnit i amb noms falsos! A l’escola, per exemple, els meus germans feien servir uns altres cognoms! Paradoxes de la història, van acabar instal·lant-se en una casa del carrer Rubió i Ors, al costat de l’edifici on hi havia el quarter de la Guardia Civil. I encara més: el meu pare va fer amistat amb els guàrdies civils que hi havia destinats a la vila i els meus germans jugaven al carrer amb els seus fills! Quan l’any 1949 van descobrir que el meu pare havia estat comandant de l’exèrcit republicà, i que tenia una ordre de recerca i captura, el van detenir i el van enviar a una presó de València. Allà va ser jutjat i condemnat a mort, però com que la guerra ja feia deu anys que s’havia acabat es van poder fer recursos, parlar amb l’un i amb l’altre…, i, finalment, la pena de mort va ser commutada per un desterrament a 300 Km de València. Així va ser com van poder tornar a Molins de Rei i continuar fent la seva vida aquí, ara ja sí, tots amb el seu nom real. Jo tot això no ho vaig viure, perquè vaig néixer l’any 1963, però conservo a casa tota la documentació de la detenció i del procés judicial.\nJ.G.P.: Jo vivia al carrer Rubió i Ors, i tenia un molt bon amic que els seus pares portaven el Cafè del Foment i per això jugava molt allà. Recordo, per exemple, quan venien els camions de carbó per omplir les calderes de la calefacció del teatre, que ens empastifàvem i arribàvem a casa negres! També jugàvem en uns camps de caquis que hi havia al costat, perquè l’edifici de la Renault encara no existia. L’autopista, tampoc estava construïda, i la vaig veure fer! I més endavant jugava, sobretot, amb una colla de la Plaça del Mercat. Hi havia el fill petit de la Tocineria Fiter, el fill petit del dentista Basterra, el fill petit del Colomines, i molts d’altres que ara no me’n recordo del nom. Jugàvem a tot tipus de jocs. Recordo, per exemple, el joc del “churro, mediamanga, mangotero” –en català “cavall fort”- amb el qual ens fotíem uns mastegots…! També recordo un local de futbolins i com intentàvem que la propietària ens deixés jugar sense pagar. Amb els nostres jocs teníem ben negre un fuster, que es deia Herrera, i la Maria Ros. No els hi agradava que juguéssim davant de les seves cases, i com que ho sabíem, encara hi jugàvem més! Érem de por… [riu]\nJ.G.P.: Et diré els que jo he vist, perquè abans segur que n’hi devia haver d’altres. Del carrer Major cap a la plaça del Mercat hi havia: la pastisseria La Molina, la merceria de la Magda, els electrodomèstics Colomines, la tocineria del Biel Vila, l’obrador de Cal Barça, i després el Bar Restaurant Reixach, on hi vaig fer el dinar de la primera comunió! Aquest restaurant tenia molta fama, entre cuiners i cambrers havia arribat a tenir disset treballadors! Recordo que hi havia llista d’espera per celebrar-hi els banquets de noces, batejos o comunions, i podien arribar a fer tres “bodes” en un cap de setmana! Pensa que la gent, als anys 60 i 70, no sortia tant els caps de setmana i es quedava més a Molins de Rei. Hi havia molta vida. De fet, aquest nucli comercial del centre vila els dissabtes era una bogeria! Les fàbriques tèxtils plegaven els dissabtes després de treballar tota la setmana i els obrers rebien un sobret amb els diners de “la setmanada”. Per tant, el dissabte a la tarda el dedicaven a comprar. Jo me’n recordo encara d’aquest sobret, de com aquí mateix te l’obrien i treien les monedes de vint duros de color d’argent, i et compraven de tot!\nJ.G.P.: Davant de la nostra botiga actual hi havia la tintoreria de l’Albertí i el forn de pa dels Ribera, i al nostre costat la tocineria de Cal Barça, el Mollón -que venia parament de la llar-, després hi havia “Cal Quimet dels ous” –que venia ous i fruita-, el celler de vins i licors del Rovelló i, finalment, l’estanc del Pagès, que regentaven unes germanes.\nA.B.: Pel que acabes de dir, la majoria de negocis han desaparegut i han estat substituït per uns altres. Quin és el vostre secret per haver pogut aguantar tants anys?\nJ.G.P.: Mai oblidaré el dia que van cimentar la superfície de la nova plaça del Mercat, un cop construït l’aparcament subterrani. Al llarg de tot un dia van estar descarregant formigó un total de cent vint-i-cinc camions! Aquells anys d’obres van ser un gran trasbals.\nA.B.: Qui continuarà el negoci de “Cal Limpia” quan us jubileu i què teniu pensat fer?\nJ.G.P.: Aquí no hi haurà cap continuació. I quan em jubili viatjaré com un boig amb la Montserrat, que ens encanta! Hem estat als països més bonics d’Europa: Àustria, Noruega…\nBarraca al carrer Pi i Margall, abans carrer General Mola, al darrere es pot veure l'edifici desaparegut de Cal Carreteret\nBarraca al carrer Mercat, d'esquerra a dreta Vicenç Gurrea Raga, amb els seus fills Vicenç i Joan, i un cunyat, al fons un client assegut mentre li enllustren les sabates\nA l'establiment es conserva la maquinària de reparació de calçat que es feia servir antigament\nJordi Gurrea Pérez de petit amb el seu pare Vicenç a l'entrada de la botiga\nLa botiga d'articles per al calçat Cal Limpia\nJordi Gurrea i Montse Rubio el dia de l'entrevista


VIATGE A ESCOLES DE BARCELONA | EDUCANTIC\nVIATGE A ESCOLES DE BARCELONA\n14 de abril de 2007 - 19:48\t - Viatge a les escoles de Barcelona\nDECROLY:"Una escola sense llibres de text"\n-Escola concertada d'infantil i primària Decroly; Visita estrela del viatge. La seua directora, ens va explicar que per a treballar es basen en la pedagogia Decroly i els seus i les seues mestres així ho creuren realment.\nA l'ecola no s'utilitzen llibres de text ni fitxes, perqué són els pròpis xiquets i xiquetes qui sel's elaboren. Sols utilitzen el llibre de lectura.\nPer a treballar es basen en l'associació d'idees, l'observació directa i l'experimentació, seguint el currículum oficial.\nDes d'infantil, els i les xiquetes, estan acostumats-des a dialogar, raonar i pensar en els problemes que van sorgint en l'aula i tot açò vivint les coses, tocant els objectes, en definitiva, posant a treballar els sentits al màxim possible.\nConsideren que la motivació i el treballar de manera individualitzada, és l'èxit de la tasca d'aprenentatge i de fet això arriba a ser possible degut a la gran dedicació per part de les i els mestres decrolians i la ratio que hi tenen a les classe, tenint un adult per aproximadament 10 alumnes.\nCom a punt final dir que aquesta es una de les 3 úniques escoles Decroly que hi ha al món, les altres dos estan en París i Brusseles, per això hauriem d'aprofitar-nos i no deixar de visitar-la si anem a Barcelona.\nVIATGE A LES ESCOLES DE BARCELONA\n← VIATGE A ESCOLES DE BARCELONA\nVIATGE A LES ESCOLES DE BARCELONA →


The Beatles reviu al Kursaal amb un concert que fa vibrar els petits - Regió7\nLa banda de tribut Abbey Road va actuar ahir a Manresa amb l'espectacle interactiu «Beatles for kids»\n29·11·20 | 22:56\nEl públic assistent al concert «Beatles for kids» va participar activament en cada cançó\nLa popularitat de The Beatles no decau. John, Paul, George i Ringo continuen despertant entusiasme entre les noves generacions cinquanta-un anys després d´editar el seu últim disc, gràcies a les bandes de tribut. Una de les considerades les millors de parla no anglesa, Abbey Road, va ser ahir al Kursaal de Manresa amb l´espectacle «Beatles for kids», i va demostrar que el repertori de la banda de Liverpool no té data de caducitat ni edat.\nEl concert va ser un viatge musical en el temps que va fer aixecar de les butaques els assistents per cantar i ballar hits mítics de The Beatles. Respectant les mesures de seguretat anticovid, el públic va respondre a les indicacions de l´Emma, la mestra de cerimònies que acompanya els músics a l´escenari i que convida a interactuar. I aconsegueix el propòsit: fer participar i vibrar. Petits i grans van moure el cos amb Drive my car, Hello, Goodbye i All you need is love; nens i nenes van alçar cartolines amb números i lletres quan va sonar la cançó All together now; i la platea es va animar encara més amb Help! i Here comes the sun, amb dos infants dalt de l´escenari tocant la pandereta al costat dels músics.\nAmb Yellow submarine Abbey Road s´acomiadava, però els crits «d´una altra, una altra» van fer que el quartet català toqués l´última: Hey Jude, amb un públic del tot entregat fent llum amb els lots del mòbil.\nEls aplaudiments del final del concert van posar de manifest que per a molts infants no serà l´últim contacte amb The Beatles: «És el primer cop que escolto les seves cançons en un concert, perquè al meu pare li feia molta il·lusió que vinguéssim, i m´ha agradat molt», comentava el Roger, de 10 anys, a la sortida del teatre. Molts pares i avis fans de The Beatles tampoc es van voler perdre un viatge musical en el temps «molt interessant».\nLa Marina, de 9 anys, assisteix a molts espectacles infantils del Kursaal amb la família, i el d´ahir la va motivar especialment perquè «sé tocar amb el piano Yesterday i Hey Jude. El Nil, de 9 anys, reconeixia que s´ho havia passat molt bé: «M´ha encantat. Hem ballat amb els pares i ha estat molt divertit». També per a un altre Nil, de 6 anys, la valoració del concert era positiva: «Hem passat una tarda divertida». I el Xavier, de 12 anys, reconeixia que a partir d´ara «conec més The Beatles i m´agraden més».\nL´espectacle va aplegar unes 160 persones, de Manresa.


com trencar una addicció en 30 dies - Bones Xerrades\nCom trencar una addicció en 30 dies\nTítol: Com trencar una addicció en 30 dies\nLa lliçó:L’addicció pot ser un pendent relliscós fins al fons de la roca, però si se’ls donen les eines adequades, qualsevol pot tornar a treure’s. Per sort, aquest podcast en particular (tal com es veu al vídeo següent) no només cobreix les eines per trencar els mals hàbits, sinó que també parla de la por, de les mentalitats, de les lluites i de les recompenses de patir alcoholisme i addició.\nExtracte notable: 'La majoria de les coses que fem que són addictives són adormir la nostra ansietat, adormir el nostre dolor, adormir els nostres sentiments de trauma, adormir el nostre malestar per conèixer persones en una situació social, la por que no ens divertirem, la por que no siguem interessants ... i aquest és el gran mite: 'No tindré una vida divertida'. Però el que trobem és que la gent s’està divertint més perquè comença a fer coses diferents '.\nEl convidat: Jack Canfield , que és l'autor del best-seller ' Sopa de pollastre per l'ànima 'Sèrie de llibres, publicada recentment' La solució de sobrietat de 30 dies : Com reduir o deixar de beure a la privadesa de la vostra llar '. El llibre és un manual acuradament organitzat que està dissenyat per instruir, guiar i facilitar al lector de nou en un estat d’ànim saludable sense els límits de l’alcoholisme ni els hàbits relacionats amb les drogues.\nL'hoste: Després de passar anys de la seva vida jove i de la seva carrera atlètica lluitant contra el seu propi benestar emocional, va quedar una lesió paral·lela Lewis Howes sense identitat i sense cap obra. En lloc de moure's de la compassió per si mateix, però, Howes es va recrear com a productor multimillonari de mitjans de comunicació, orador motivacional, autor supervendes i amfitrió de podcasts. L’exjugador de futbol passa ara els dies xerrant amb les icones més inspiradores d’aquesta generació al seu podcast School of Greatness.\npodcast: El podcast School of Greatness està disponible per descarregar-lo a Soundcloud i iTunes . També podeu veure imatges de les entrevistes a Howes’s Canal de YouTube .\nLlibres: Howes és l'autor delNoticies de Nova Yorkllibre més venut ' L’escola de la grandesa ': Una col·lecció en profunditat de lliçons i saviesa que ha recollit entrevistant centenars dels millors models i pensadors del món. L’últim llibre de Howes, ' La màscara del masclisme ”, Es basa en la seva experiència amb els perillosos estereotips i expectatives que es posen als homes en la societat moderna.\n(VEUREla seva inspiradora xerrada a continuació) -Fotografia de la funció de Jill111, CC\n15 raons per les quals als nois els agrada ser solters\nL’únic signe que és tòxic per a nosaltres i el que estem destinats a estar, basat en l’astrologia\n15 celebritats i els seus programes de televisió preferits\nDesprés que el seu vell professor de secundària aconseguís un pneumàtic pla pel camí de la missa, la jugadora de la NFL va venir al seu rescat\nEs van augmentar les donacions benèfiques en línia el #GivingTuesday als EUA\n13 armes a les fronteres 3 que trenquen el joc (i 2 que són inútils)\n11 tendències que han mort finalment


Drogueria Rovira: 30.000 productes especialitzats | VÍDEO | betevé\nEn el seu extens catàleg encara manté aquells productes antics que gairebé ja no es troben enlloc\nSergi Hernández | dijous, 7 de gener del 2021, a les 10.36\nLa Drogueria Rovira, al carrer dels Madrazo, 127, es va fundar el 1910. Ramón Segarra Rovira, el propietari actual del negoci, explica la història d’aquest comerç emblemàtic de la ciutat.\nOrigen a Sant Celoni\nLa Drogueria Rovira va ser fundada per Jaume Rovira Creixell, el besavi del propietari actual, al barri de Sant Gervasi – Galvany l’any 1910. En aquesta botiga es poden trobar més de 30.000 productes especialitzats, des de raspalls a pintures de mil colors, passant per productes de neteja de tota mena.\nLa història del negoci va començar a Sant Celoni, on Jaume Rovira Creixell va obrir un magatzem de productes de drogueria. Després es va traslladar a Barcelona on va passar per diferents establiments fins arribar al carrer dels Madrazo, 127 (abans, carrer de Molins de Rei, 3). Ramón Segarra Rovira és la quarta generació de la família al capdavant de la drogueria.\nEn els primers temps, la venda era majoritàriament a granel, a diferència d’avui, que gairebé tot és envasat. També es feien productes amb fórmules magistrals. Un dels que recorda Ramón Segarra és l’RR, un netejador de mobles que deu el nom al seu creador, Ramón Rovira.\nL’oferta de productes també ha variat amb els anys. Al principi, a més de productes de drogueria, també hi havia queviures, olis i sabons.\nRamón Segarra reivindica que ser un establiment emblemàtic no significa haver deixat de banda la renovació. Al contrari. La Drogueria Rovira està sempre pendent de trobar els millors i més nous productes. Però en el seu extens catàleg encara manté aquells productes antics que gairebé ja no es troben enlloc: des de les escames del sabó de coco, a un producte anglès especial per rentar el caixmir o la vicunya.\nLa clientela de la botiga és del barri i de tota la vida. N’hi ha que són la quarta generació. També hi han passat clients famosos. Recorden amb especial il·lusió Johan Cruyff, que hi va entrar per comprar pintura verda.


Els bacteris es multipliquen dividint-se.\nEl 33% dels accidents mortals involucren a algú que ha begut i a gran velocitat. Per tant, el 67% restant ha estat causat per algú que no havia begut. A la vista d'això, queda clar que la forma mes segura de conduir és anar borratxo i a gran velocitat.\nQuè succeïx quan n tendeix a infinit? Que infinit s'asseca.\n• Una regla d'uns 50 cm\n• Demana a un amic que sostingui una regla tal com s'indica en la figura i que la deixi caure sense avisar-te.\n• Situa els teus dits sobre el zero i quan vegis que la deixa anar, tanca els dits sobre ella.\nQuin temps de reacció tinc?\n• Anota la distància que ha caigut la regla. Vindrà indicada per la divisió que es trobi sota els teus dits.\n• Repeteix-lo diverses vegades fins que obtinguis valors similars...\n• La distància que ha caigut la regla depèn del teu temps de reacció. Si no es té en compte el fregament amb l'aire, un cos que cau lliurement, partint del repòs, recorre una distància vertical que ve donada per :\nd : distància recorreguda\ng : acceleració de la gravetat (9,8 m/s2)\nt : temps que dura la caiguda\nAlguns càlculs: mesuraments del temps de reacció en mil·lèsimes (!) de segon...\nEn la taula apareixen alguns exemples de temps de reacció segons la distància recorreguda per la regla:\n• Aillant de l'expressió anterior, el temps de reacció serà i si s'expressa la distància (d) en centímetres i es té en compte que l'acceleració de la gravetat (g) val 980 cm/s2. Llavors, el temps de reacció (t) en segons serà:


El PP no respecta als treballadors i treballadores públiques de la comunitat - MÉS per Mallorca\nAbril: "S’hauria de recordar per part del Govern i del conseller al gerent de Serveis Ferroviaris de Mallorca que la Llei de Símbols la va derogar aquest govern"\nDes de MÉS per Mallorca demanam que el partit Popular li tingui un mínim de respecte als treballadors i treballadores públiques d’aquesta comunitat després d’haver impugnat davant l’Advocacia de l’Estat el complement salarial de la carrera professional. La manera de tenir respecte, en paraules de David Abril, és solucionar un problema que han provocat ells. Tal com ha explicat el portaveu parlamentari David Abril, aquesta reivindicació és una reivindicacació que ve de lluny i que no és cap ‘plus’ sinó un complement per a què el personal públic pugui seguir formant-se i complir els requisits.\nVa ser durant aquesta legislatura que es va posar en marxa aquest complement i es va arribar a un acord per posar-la en marxa de manera progressiva. El PP va fer pressió per a què s’aprovàs “i a dia d’avui ens trobam amb què Maria Salom, que és del mateix partit popular que el senyor Biel Company impugna davant l’Advocacia de l’Estat aquest acord i, sobretot pel que fa als pressupostos d’aquesta comunitat, els capítols que fan possible el pagament d’aquest complement”, ha explicat Abril.\nLa Llei de Símbols ja ha estat derogada\nSobre la polèmica de la carta que ha remès el gerent de Serveis Ferroviaris de Mallorca a un treballador, senzillament volem dir que s’hauria de recordar per part del Govern i del conseller al gerent de Serveis Ferroviaris de Mallorca que la Llei de Símbols la va derogar aquest govern. Si un treballador o treballadora pública fa bé la seva feina, els seus superiors no haurien d’entrar a valorar qüestions que tenen més a veure amb la llibertat ideològica que no amb l’efectivitat de la feina i amb la vocació de servei públic.


Nel Martí: "Aquestes illes han de poder funcionar algun dia com un país"\nEl portaveu de MÉS per Menorca assegura que la seva formació va ser "coherent" en sortir del Govern\n2 min. Palma 25/10/2017 17:54\n651x366 Nel Martí, portaveu de MÉS per Menorca. Nel Martí, portaveu de MÉS per Menorca.\n"Aquestes illes han de poder funcionar algun dia com un país". El portaveu de MÉS per Menorca al Parlament, Nel Martí, ha centrat aquest dimecres gran part de la seva rèplica en el discurs de política general de la presidenta del Govern, Francina Armengol, a reclamar més autogovern i denunciar el paper de l'Estat ficant-se "en temes competencials que són nostres".\n"No volem ser ni una illa ni un territori perifèric ni una colònia", ha denunciat Martí, qui també ha assegurat que s'ha de treballar per fer de les Balears una "comunitat d'interessos compartits". El diputat de MÉS per Menorca ha denunciat que des del govern central s'hagin dedicat a "vetar tot el que surt d'aquesta cambra", com la modificació del REB per establir una tarifa aèria màxima o la proposta de protegir la Mediterrània de les prospeccions.\nMartí també ha atacat el Partit Popular per tenir una "genètica actitud destructiva" i ha recordat que "venim de les caixes B, dels pots de Cola-Cao" i d'un govern format "pel partit més corrupte d'Europa", on hi va haver "molta inestabilitat" i "autoritarisme": "Volien modificar el Parlament per reduir la seva capacitat de control", ha retret a la bancada popular.\nA diferència d'altres grups parlamentaris, MÉS per Menorca no ha deixat d'esmentar la crisi que va acabar amb la seva sortida del Govern i ha assegurat que durant aquesta legislatura "hem mostrat les nostres discrepàncies", amb una menció explícita a la dimissió de la consellera Ruth Mateu, i "hem estat coherents fins al punt d'abandonar el Govern".\nJaume Font demana a Armengol que sigui "valenta" i no "tingui por dels seus socis"\nDavid Abril, sobre els contractes menors: "Ningú no s'ha embutxacat doblers"


Qui Som – Anoia Jove\nEt presentem l’equip del Departament de Joventut del Consell Comarcal de l’Anoia.\nGemma Fabrés i Casals\nConsellera de joventut de la comarca\nM’encanta participar en la vida social del meu poble i, com no, aprendre de les noves tecnologies. Sí, sí aprendre’n!\nSoraya Pérez i Galindo\nResponsable del Departament de Joventut\nSóc la responsable del Servei Comarcal de Joventut. M’agraden els dolços perquè he crescut entre pastissers.\nMaria Soldan i Mestres\nTècnica de Joventut Compartida\nSóc la Tècnica de Joventut de Vallbona d’Anoia, Hostalets de Pierola, El Bruc i St. Martí de Tous. També sóc informadora al Punt d’informació del SES Vallbona. M’agrada viure a la muntanya i gaudir de la natura.\nMarina Duocastella i Sala\nSóc Tècnica de Joventut de Calaf, Sant Martí de Sesgueioles, Copons i Carme. Sóc Escolta des de ben petita i això m’ha fet estimar la natura, la música i el món del lleure. També m’agrada viatjar i conèixer cultures d’arreu del món.\nIsaura Sánchez i Bagués\nImpulsora de Garantia Juvenil\nDes de petita sempre m’ha agradat cantar i ara estic aprenent a tocar la guitarra per posar música a la vida!\nLaura Segura i Checa\nTècnica de Joventut\nSóc Tècnica de l’Oficina Jove de l’Anoia, de diversos projectes comarcals i assessora acadèmica. Em trobareu a l’Oficina Jove per acompanyar-vos en allò que necessiteu! M’agrada gaudir dels petits moments de la vida i captar-los en imatges!\nSilvia Llamas i Ceballos\nTècnica d’orientació laboral i formativa\nSóc la Tècnica de La Laborateca a Carme, Castellolí, El Bruc, La Llacuna, La Kaserna d’Igualada, St. Martí de Tous i Vallbona d’Anoia. També porto l’assessoria laboral i formativa de l’Oficina Jove de l’Anoia. M’agrada molt caminar per la muntanya! Un dels meus racons preferits és el Forau d’Aigualluts.\nMaria Sánchez i Tula\nSóc la tècnica de joventut de La Llacuna, Sant Martí de Tous i Vilanova del Camí.\nM’encanta fer volar la imaginació i crear nous personatges pel teatre i el cinema!\nAlícia Benito i Manzano\nSóc la tècnica de joventut de La Torre de Claramunt, Capellades i Castellolí. També sóc informadora al Punt d’Informació de l’IES Molí de la Vila i de l’Institut Guinovarda. La guitarra, la muntanya i el món del lleure són els meus incentius per desconnectar!\nAnna Suàrez i Grau\nAssessora de Mobilitat Internacional\nSi teniu ganes de viatjar, fer un voluntariat, marxar a estudiar o treballar a l’estranger… em trobareu els dijous a la tarda a l’Oficina Jove per resoldre els vostres dubtes! M’encanta conèixer persones d’arreu del món i també m’agraden molt els jocs de taula!


Pel·lícula amb Leonardo di Caprio, classificació de les més boniques | Catàleg de Netflix Italia 2019 2021\nPel·lícula amb Leonardo di Caprio, classificació de les més boniques\nLeonardo di Caprio: les pel·lícules més boniques\nAvui volem parlar d’un dels millors, amb talent i també entre els actors més bonics del cinema mundial . Estem parlant de Leonardo di Caprio que, a més de ser un molt bon actor i un home molt encantador, és un home que es dedica socialment a la lluita pel benestar del planeta Terra. Fa uns dies a les xarxes socials va compartir una foto que el retratava juntament amb Greta Thumberg, la jove de 15 anys que surt al carrer i conversa amb els líders de les nacions més poderoses del món per continuar endavant, i també la seva lluita contra la explotació climàtica. Potser en parlarem més endavant, avui ens centrem en l’actor amb el rànquing de les seves millors pel·lícules.\nLes millors pel·lícules amb Leonardo di Caprio: el rànquing\nLa carrera cinematogràfica de Leonardo di Caprio està plena de pel·lícules que han tingut un gran èxit i que continuen sent, avui en dia, grans obres mestres. Tot i que alguns són vells, sovint es mostren a la televisió i el públic sempre respon positivament, respecte a ells una vegada i una altra. Anem a conèixer el rànquing de les pel·lícules més boniques:\nRomeo i Julieta: pel·lícula de 1996 amb un jove Di Caprio com Romeo Montecchi que s'enamora de Giulietta Capuleti. La pel·lícula és una reinterpretació moderna de la tragèdia de Shakespeare;\nTitanic : pel·lícula de 1997, la història d’amor romàntica d’un pintor sense penes que s’enamora de Rose, una jove de la classe mitjana alta, coneguda al vaixell dels somnis que es va enfonsar una nit de gener i que va marcar l’amor de la dos joves interromputs tràgicament per la mort d’aquell que va fer tot per salvar la seva Rosa;\nLa màscara de ferro: pel·lícula de 1998, és la història del rei del sol, dels mosqueters i un bessó del rei presoner i ocult durant molts anys;\nThe Beach: 2000, un viatge a una illa deserta es convertirà en un malson del qual gairebé tots sortiran vius però amb signes que mai passaran;\nIniciació : el 2010, un complot exigent, que es manté entre el somni i la realitat, entre puntes i nivells, és l’anticipació del que serà un final igualment difícil i complicat;\nShutter Island : 2010; La pel·lícula acaba amb Andrew preguntant al metge si, per a un home, és més correcte viure com a monstres o morir com a gent bona i queda el dubte;\nThe Great Gatsby : 2013; inspirat en la famosa novel·la de Fritzgerald ve a Leonardo di Caprio en el paper de Gatsby, la pel·lícula és molt precisa en detall, des de la música, fins a la roba escènica, una autèntica obra mestra;\nRevenant: 2015, amb el qual Di Caprio va guanyar el seu primer Oscar;\nHi havia una vegada a Hollywood: es tracta de l’última pel·lícula en què Brad Pitt també va participar amb la direcció de Tarantino.\nPel·lícula de Leonardo di Caprio: nominacions i premis als Oscars\nAquí teniu totes les nominacions i la victòria a l’Oscar:\nNo et perdis: Leonardo di Caprio: Oscars guanyats i nominacions


Arxius de mines - Centre d'Estudis del Bages\nEls enginyers homenatgen Emili Viader, un dels descobridors de la potassa a Súria\nL’Auditori Pompeu Fabra de la seu de la Via Laietana dels Enginyers Industrials de Catalunya va acollir ahir al vespre l’acte homenatge Emprenedoria i enginyeria al segle XX: Emili Viader i Solé (1872-1943). La jornada va estar organitzada per l’Associació d’Enginyers Industrials de Catalunya i la Demarcació a la Catalunya Central dels EIC, amb la…\n10 de Febrer de 2018 en Notícies.\nDissabte 1 d’abril, visita comentada al patrimoni miner: Sallent i Balsareny\nEl proper dissabte 1 d’abril, es farà la visita comentada al paisatge miner de Sallent i de Balsareny (corresponent a les V Jornades de Patrimoni del Bages), que es va anul·lar el dissabte 28 de gener degut al mal temps d’aquell dia. La ruta començarà a les deu del matí des de davant del supermercat Esclat de Sallent.…\n23 de Març de 2017 en Jornades CEB, Visita guiada.\nRevista Dovella 124\nLa Dovella 124 té com a tema central l'alimentació de la menestralia manresana durant els segles XIV i XV, explicada per l'historiador local Adrià Mas Craviotto. També inclou apunts biogràfics de Josep Maria Gasol (de la mà de Marc Torras); l’article Santa Susanna, una antiga devoció manresana (a càrrec de Xavier Sitjes); breus de notícies d’art medieval del Bages dels segles XII, XIV i XV (Xavier Sitjes); una anàlisi de com eren els vestits dels diables de la confraria de Sant Miquel de Manresa (Marc Torras); un aprofundiment sobre la saga de mercaders Valls (Josep Batlle); una retrospectiva del padró de Manresa l’any 1857 (Joan Vila-Masana); una recerca sobre el cable de Cardona a Súria (Albert Fàbrega); un apunt sobre la relació de Joan Vilar Costa i Montserrat Glosa a la Carta Colectiva de los obispos españoles(Jaume Serra), i imatges del rodatge de Campanades a mitjanit, que va tenir lloc a Cardona l’any 1964.\nArxius Selecciona el mes Gener 2019 Desembre 2018 Novembre 2018 Octubre 2018 Setembre 2018 Agost 2018 Juliol 2018 Juny 2018 Maig 2018 Abril 2018 Març 2018 Febrer 2018 Gener 2018 Desembre 2017 Novembre 2017 Octubre 2017 Setembre 2017 Agost 2017 Juliol 2017 Juny 2017 Maig 2017 Abril 2017 Març 2017 Febrer 2017 Gener 2017 Desembre 2016 Novembre 2016 Octubre 2016 Setembre 2016 Agost 2016 Juliol 2016 Juny 2016 Maig 2016 Abril 2016 Març 2016 Febrer 2016 Gener 2016 Desembre 2015 Novembre 2015 Octubre 2015 Setembre 2015 Agost 2015 Juliol 2015 Juny 2015 Maig 2015 Abril 2015 Març 2015 Febrer 2015 Gener 2015 Novembre 2014 Octubre 2014 Setembre 2014 Agost 2014 Juliol 2014 Juny 2014 Maig 2014 Abril 2014 Març 2014 Febrer 2014 Gener 2014 Desembre 2013 Novembre 2013 Octubre 2013 Setembre 2013 Agost 2013 Juliol 2013 Juny 2013 Maig 2013 Abril 2013 Març 2013


Finalitza l’escola Emergents amb una cloenda molt sonada – Blog Ajuntament de Xàtiva\nAlumnes i professors acomiaden aquesta edició de l’escola de música amb un concert que ha omplit la plaça del Mercat de gom a gom\nXàtiva, 13 de juliol de 2018.- Hui finalitza Emergents, l’escola de música d’estiu organitzada per la regidoria de Conservatori amb la col·laboració de la Fundació Sanganxa i Plataforma per la Llengua, després de dues setmanes molt intenses de formació musical i escenogràfica en què han participat una huitantena d’alumnes d’arreu de la comarca.\nLa segona edició d’aquest ambiciós projecte musical ha superat les expectatives dels organitzadors, i ha comptat amb professorat i artistes col·laboradors de renom com: Saül Gómez i Soler, Ramon Cardo, Joan Marc, Mariana Morales, David Martínez, Marcos Úbeda, Joan Mayor, Sayuri Akimoto o Pep Gimeno Botifarra, que repeteix en aquesta edició.\nDurant les darreres dues setmanes els alumnes han treballat agrupats en combos organitzats per famílies d’instruments, i després han format conjunts heterogenis on han treballat els diversos estils per, finalment, treballar junts i assajar tots els estils musicals i les obres del concert final.\nDimarts passat Emergents va eixir al carrer amb la “Invasió Sonora” de Xàtiva. Des de les 11 fins a les 12 del migdia, l’alumnat va invadir la ciutat on els combos de l’escola van fer diferents actuacions a diversos punts de la ciutat com ara la plaça del Mercat.\nI per a una gran escola, una gran cloenda. Ahir la plaça del Mercat es va omplir de gom a gom. Més de 80 músics emergents van pujar a l’escenari acompanyats de professors i artistes de renom com Smoking Souls, Auxili, La Trocamba Matanusca, Sis Veus per al Poeta, Andreu Valor i Pep Gimeno Botifarra, per delectar els més de mil d’assistents amb un gran concert d’una gran varietat musical de excel·lent qualitat.\nLa regidora de Conservatori, Empar Penadés, s’ha mostrat molt satisfeta amb l’execució del projecte, tant pel que fa a l’organització, que ha qualificat d’impecable, com per la implicació del professorat i la resposta de l’alumnat. “Més enllà de la vessant artística i de tots els coneixements musicals, els alumnes de l’escola emergents s’emporten una experiència vital meravellosa de convivència, coneixença i retrobament amb altra gent amb interessos comuns.”, ha apuntat la regidora.\nTags: emergentsinvasió sonora\nES PRESENTA LA PROGRAMACIÓ TRIMESTRAL JUVENIL DE XÀTIVA\nNotícia següent Pep Gimeno Botifarra presentarà el seu nové disc al Festival de la Cançó de la Fira d’Agost de Xàtiva\nNotícia anterior L’Ajuntament de Xàtiva repara la pista d’Skate-park del polígon La Vila