A l'ombra del crim: Nit de lluna plena\nPublicat per Anna Maria Villalonga a dilluns, d’agost 23, 2010\nÒndia, Anna Maria! És un text boníssim! M’he quedat embadalida tot llegint-lo. És bell i és misteriós, i la imatge al capdamunt de l’escrit no podria ser més encertada perquè fa que la lectora quedi ficada tot d’una dins l’ambientació del relat. Et dono l’enhorabona de tot cor.\nEs veu que la creativitat s’ha disparat quan has acabat l’article.\n23 d’agost de 2010 a les 4:33\nmolt bon retrat de l'estat d'un en una nit tempestuosa però alhora serena, controlada. (no) molt bon final. (hi ha lluna plena, ara?)\n23 d’agost de 2010 a les 10:11\nSí, sí, hi havia lluna plena. Tret de l'element fantàstic, la resta era real.\nGràcies, Shaudin. Em mireu amb molt bons ulls!\nHola guapa, he llegit Nit de lluna plena i he de dir que m'ha encantat. Gairebé mai llegeixo aquesta pàgina (no deixis per això de posar-me al dia dels escrits) ja que la novela negra no m'agrada, però com he dit la Nit de lluna... et porta perfectament en aquests moments de soledat a la nit. Felicitats.\n23 d’agost de 2010 a les 12:53\nMoltes gràcies, Gemma. Quelcom em va portar ahir a la nit a escriure sense poder deixar-ho.\nTalment sembla que a mesura que escrius t’endinses en la nit amb esperit i ànima. No pot ser d’altra manera. Si més no, aquesta es la impressió que em dona a mi. Et veig totalment abocada amb l’ordinador a l’ampit de la finestra. La imaginació ha pres el teu cos i la curiositat et fa entrar pels ulls tota la màgia de la foscor del més enllà. Possiblement l’emoció t’humiteja la mirada i el cor et batega al ritme de la majestuositat que contemples. Entre lluna i univers vola el teu pensament i ho descrius amb un sentiment ben transparent.\n23 d’agost de 2010 a les 17:19\nOstres, Jordi, ho dius tan bé! Però l'encertes. És veritat. Va ser així.\n23 d’agost de 2010 a les 17:25\nSi, molt bé, transmet les sensacions amb intensitat.\nperò, t'has preguntat que fas desperta a les dues de la matinada, abocada a la finestra, mirant la lluna plena?\nAi, ai, ai, por, por...\n24 d’agost de 2010 a les 11:26\n24 d’agost de 2010 a les 12:17\nI si arriba el llop de veritat?\nAmb la lluna plena, no se sap mai...\n90 anys va fer diumenge 22 d´agost\nRAY BRADBURY, el llegendari autor de Les cròniques marcianes i Fahrenheit 451.\nDe la P.D. James vaig llegir El faro, bona obra pels negrots.\n25 d’agost de 2010 a les 11:55\n90 anys. És veritat. Vaig parlar de Fahrenheit 451 fa poc. I tinc fent cua altres obres de Bradbury. Llegendari.\nLa P.D.James és molt anglesa ella. M'està agradant, de moment. Com tu dius, perfecta per als negrots.\n26 d’agost de 2010 a les 0:19\nA mi sempre m'ha atret la lluna plena.Quan hi és me la miro tota l'estona que puc.\n27 d’agost de 2010 a les 18:33\nOstres, Anna Maria!!\nM'ha agradat molt el teu relat!! És veritat que les nits de lluna plena produeixen una fascinació especial. Des del meu llit contemplo l'exterior perquè davant tinc la vidriera que dóna a la terrassa del solàrium. M'agrada dormir amb la persiana aixecada i contemplar el cel...les nits de lluna plena hi ha un reflex màgic que m'il·lumina els dos llimoners que hi tinc plantats en un test.\nTambé em produeix un gaudi indescriptible estirar-me de nit a la terrassa en una gandula i contemplar el cel... milions d'estels... i la lluna, reina de la foscor que gràcies a ella ja no és tan negra i et permet somiar dins les ombres, la immensitat, i llavors em sento tan petita....\nGràcies pel relat, Anna Maria!!\n2 de setembre de 2010 a les 23:16\nDe res, Teresa. T'envejo, amb aquesta descripció que has fet de la teva habitació. Realment, la lluna exerceix una especial fascinació.\n2 de setembre de 2010 a les 23:31\nLa lluna plena té quelcom de misteriòs i és un dels espectacles més bells que la Natura ens ofereix. M'agraden les teves imatges.\n28 de novembre de 2012 a les 21:22


La REparató aconsegueix estalviar 770 kg de residus amb la participació de 26 establiments rubinencs - Ajuntament de Rubí\nLa REparató aconsegueix estalviar 770 kg de residus amb la participació de 26 establiments rubinencs\nLa REparató aconsegueix estalviar 770 kg de residus amb la participació de 26 establiments rubinencs Portar els objectes a reparar permet reduir la despesa municipal en gestió de residus. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/la-reparato-aconsegueix-estalviar-770-kg-de https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nPortar els objectes a reparar permet reduir la despesa municipal en gestió de residus.\nLa REparató, organitzada per l’Ajuntament en el marc de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus 2013 el passat novembre, ha permès estalviar un total de 770 kg. de residus, en haver portat a reparar els diversos objectes en comptes de llençar-los. L’objectiu d’aquesta acció, que s’organitza per segona vegada a la ciutat, és reduir els residus que es generen a través de la reparació o de la venda de segona mà.\nEn aquesta edició, han participant 26 empreses i comerços de Rubí del sector del tèxtil, de l’ automoció, sabaters, entapissats, informàtics i electrònica, mobles, o joiers, entre d’altres, que han calculat els quilograms de residus estalviats durant tota la setmana. Aquesta acció conjunta ha permès fer un càlcul aproximatiu de la quantitat de residus que podem estalviar reparant els productes que comprem un cop s’espatllen. L’any passat, durant la REfira, es van estalviar 27 kg. de residus en total.\nLa reparació és una eina que permet reduir els residus i, en conseqüència, la despesa econòmica que el municipi ha de fer en aquest àmbit. Diversos estudis han posat de relleu que a les deixalleries arriben objectes que encara funcionen o que podrien funcionar amb petites reparacions. L’organització de La Setmana Europea de la Prevenció de Residus 2013 va proposar treballar la temàtica de la reparació com a eix central aquest any, per posar de manifest que es generen molts residus innecessàriament i que la cultura d’un sol ús hauria de començar a canviar-se.\nA Rubí, la Reparató s’ha plantejat als establiments que participaven a la Refira però també a aquells que no podien fer una demostració al carrer, a causa del volum de la maquinària que utilitzen, però podien col·laborar des dels seus establiments. També es va fer extensiu a comerços que venen productes de segona mà i que, promovent la reutilització, allarguen la vida dels productes tot i no ser reparadors.


ERC i ICV fan un toc d'atenció al PSC i diuen que el túnel de Bracons agredeix el territori\nDurant la reunió del govern, els consellers d'ERC i d'Iniciativa han votat en contra de la decisió de l'executiu de reprendre les obres de Bracons. Tot i les modificacions previstes en el projecte per reduir-ne l'impacte ambiental, els grups parlamentaris d'ERC i Iniciativa consideren que encara constitueix una agressió al territori i han fet un toc d'atenció al PSC. Tots dos grups pensen que les millores que ha fet el PSC al projecte encara són insuficients, i asseguren que encara s'agredeix el territori.\n16/03/2004 - 00.00 Actualitzat 16/03/2004 - 17.19\nERC i ICV-EUiA han anunciat que seguiran oposant-se a la construcció del túnel de Bracons i han fet un toc d'atenció al PSC perquè la decisió de tirar endavant les obres s'ha pres sense diàleg. Ho han dit el portaveu d'Iniciativa, Joan Boada, i el d'Esquerra, Xavier Vendrell. Totes dues formacions han expressat la seva inquietud per la manera com s'ha aprovat la construcció del túnel en el si de l'executiu tripartit, tot i que han assenyalat que no es pot parlar de crisi i que "es tracta només d'un fet puntual" de discrepància amb el seu soci principal de govern, el PSC, que esperen que "no es reprodueixi". Per part d'ERC, el diputat i secretari de Política Mediambiental, Xavier Vendrell, ha atribuït l'"obstinació" del PSC i, concretament, del conseller de Política Territorial i Obres Públiques, Joaquim Nadal, a construir el túnel a "les pressions i els compromisos adquirits anteriorment amb alguns dels seus alcaldes". Vendrell ha afegit que encara que el projecte original ha estat millorat, "no respon a cap lògica des del punt de vista del desenvolupament econòmic i de la sostenibilitat". "Resulta evident", ha dit Vendrell, "que en aquest cas no s'ha actuat de la millor forma, i per això ERC continuarà oposant-se al projecte i donarà suport a les mobilitzacions que es convoquin en contra seu". El diputat d'ERC ha puntualitzat que la decisió de tirar endavant les obres no constitueix un incompliment del pacte de govern per part dels socialistes, perquè l'acord, ha dit, només preveia que s'havien de fer estudis d'impacte mediambiental, que ja s'han elaborat. Però Vendrell ha llançat un toc d'atenció als socialistes: "Volem llançar un avís al PSC i és que aprovar alguna cosa aplicant el corró no és una demostració que les coses vagin pel bon camí". Per part d'ICV-EUiA, el rebuig al túnel ha estat des del principi molt més contundent. El seu portaveu parlamentari, Joan Boada, ha reconegut que els integrants del seu partit "estan decebuts i indignats" amb el que ha passat i ha assegurat que la construcció d'aquesta via comporta "una agressió greu i irreversible contra el territori" i "una imposició clara del departament de Política Territorial i Obres Públiques". Pel portaveu ecosocialista, això últim no és una sorpresa, ja que, ha dit, el conseller Nadal ha mantingut als seus llocs els mateixos directors generals de Carreteres i Urbanisme que tenia el govern de CiU. Segons Boada, això és com "posar la guineu a vigilar les gallines". Boada ha dit que hi ha alternatives amb molt menys impacte ambiental que la de l'eix viari Vic-Olot, però ha admès que "hi ha hagut millores encara insuficients" respecte al projecte inicial. Boada ha recalcat que el seu grup "no està veient que el DPTOP estigui incorporant criteris de sostenibilitat en la gestió dels seus projectes" i ha anunciat que ICV-EUiA es veurà obligada a "fer molta pedagogia" a prop dels representants del PSC. Tant Boada com Vendrell han coincidit a defensar la "legítima" oposició dels seus grups i partits al túnel de Bracons, però han avançat que una vegada aprovat pel govern "han de ser i seran solidaris" amb l'acord adoptat.


gener | 2019 | Escola Jaume Llull\nSEGONA SESSIÓ DE 1R A LA PISCINA\nPublicat el 31 de gener de 2019 per bmasip2\nA continuació us volem mostrar les fotos que hem fet de la segona sessió de piscina al Centre Natació de Mataró. Esperem que us agradin.\nPublicat dins de 1r A, 1r B, 1r C, Cicle inicial, Curs 18-19, Educació Física\nEns preparem pel FEM DANSA 2019\nPublicat el 28 de gener de 2019 per bmasip2\nAquest curs els alumnes de 3r participaran al fem dansa. Des de l’àrea de música i d’Educació física estem treballant les danses. En el següent enllaç podreu veure com ballen la cançó “A la cova del rei de la muntanya. Peer Gynt”, Esperem que us agradin.\nPublicat dins de 3r, Cicle mitjà, Educació Física, General\nPublicat el 26 de gener de 2019 per CARME PORRAS\nAhir els nens i nenes de primer van anar al Palau de la Música a veure l’espectacle Trencadís! I després van anar a un parc a dinar i jugar una estona! S’ho van passar molt bé i aquí teniu les fotos:\nPublicat dins de 1r A, 1r B, 1r C, Cicle inicial, Curs 18-19, General, Sortides\nPrimer dia de piscina a 1r\nPublicat el 24 de gener de 2019 per CARME PORRAS\nAvui els nens i nenes de primer hem anat per primer dia a la piscina de Mataró a aprendre a nedar. Estàvem una mica nerviosos però ha anat molt bé. Ens ho hem passat molt bé i si voleu veure algunes fotos cliqueu al següent enllaç:\nPublicat dins de 1r A, 1r B, 1r C, Cicle inicial, Curs 18-19, Educació Física, General\nJoguines de Reis 2n\nPublicat el 18 de gener de 2019 per mmar279\nEl dia 8 de gener quan vam tornar de les vacances de Nadal vam veure a la pissarra de la nostra classe una nota del Reis on deien que ens havien deixat els regals al gimnàs de l’escola.\nLa veritat és que vam trobar molt paquets!!!\nPublicat el 16 de gener de 2019 per bmasip2\nEls alumnes de 4t de primària hem començat la unitat didàctica d’acrosport. Unitat que ens permetrà aprendre a treballar en equip, a desenvolupar la força, l’equilibri i la flexibilitat. Us deixem unes fotos perquè us feu una idea del que hem fet.\nLa gallina dels ous d’or 1r i 2n\nPublicat el 15 de gener de 2019 per CARME PORRAS\nAquest matí els nens i nens de primer i segon hem anat al teatre Monumental de Mataró a veure l’obra La Gallina dels ous d’or. Aquí teniu algunes fotos de l’espectacle:\nPublicat dins de 1r A, 1r B, 1r C, 2n A, 2n B, Cicle inicial, Curs 18-19, General, Sortides\nSortida bosc 1r A\nEls nens i nenes de primer el passat trimestre van fer una sortida de tardor al bosc de Llavaneres per conéixer els arbres i l’entorn del poble. Al següent enllaç trobareu les fotos:\nPublicat dins de 1r A, Cicle inicial, Curs 18-19, General, Sortides\nPlàstica 1r A\nEn el següent enllaç trobareu moltes fotos dels nens i nenes de primer fent plàstica:\nPublicat dins de 1r A, Cicle inicial, Curs 18-19, General\nProjecte Pirates 1r A\nEls nens i nenes de primer A com ja sabeu són la classe dels pirates. Des de principi de curs a la classe estan treballant el projecte sobre els pirates. Alguns nens i nenes de la classe han portar informació i contes sobre el tema i ho han explicat a la resta de companys. Al següent enllaç teniu fotos d’algunes activitats que hem fet:


▷ ⭐Definició de transvasament⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de transvasament\nDefinició de transvasament\nara pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula transvasament, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa transvasament.\nAcció de transvasar.\n¿Cóm es diu transvasament en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice trasvase en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en espanyol transvasament has de entendre que la seva traducció és trasvase pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar transvasament\nAquestes taules […] permeten estudiar el transvasament de llars / població […] entre modalitats causa d’errors de contingut.\nTransvasament de material d’un recipient […] a un altre fent servir els mateixos o altres mides de vàlvules Actives o passives.\nLa interrupció o el transvasament de cabals canvia […] inevitablement la situació de les masses d’aigua i per això estan sotmesos […] a estrictes criteris específics.\n2.3 En els anys 1980s, l’estat part va prosseguir amb el projecte de transvasament d’aigua de la serralada andina cap a la costa del pacífic per proveir el consum […] de la ciutat de Tacna.\nA aquesta baixa disposició dels espanyols als productes financers d’estalvi […] per a la jubilació s’afegeix, en els dos […] últims anys, un transvasament de fons als […] dipòsits que ha minvat el patrimoni […] total dels fons de pensions nacionals.\nL’Alcalde de Jumilla i Senador es reuneix, […] a Madrid, amb la directora general d’aigua per defensar […] l’execució del transvasament del Cenajo a l’altiplà […] (07/01/2009)\nEn ocasió de la inauguració esmentada, al mes d’agost, de la primera etapa, de la qual ja els vaig parlar, és a dir, del transvasament Est-Oest, la televisió transmetrà un ampli reportatge sobre aquesta obra de gran magnitud i suma rellevància , el qual a més explica tot el sistema de transvasaments d’aigua entre províncies en execució.\nSantiago Marraco, expresident del Govern d’Aragó, va denunciar la pèrdua «del sentit d’estat» al tema de l’aigua per part de […] les autoritats polítiques i va afegir […] que la qüestió del transvasament s’ha convertit en […] una arma electoral que garanteix vots.\nLes instal·lacions i el servei van quedar establerts formalment mitjançant la signatura d’un contracte amb Pemex Refinació, amb la qual cosa la xarxa […] ferroviària prestarà el servei de […] transport integral, transvasament i bombament a la planta [.. .] termoelèctrica de la CFE o bé a […] els vaixells que atraquin a Manzanillo, en les posicions marítimes de la paraestatal.\nEls interessats a assistir a la manifestació en defensa del Transvasament Tajo Segura poden apuntar-se en la Regidoria d’Agricultura (17/03/2009)\nEl primer és el transvasament d’aigua entre les diferents […] conques.\nAcostuma a donar-se el cas que la pèrdua de força al llarg d’un temps d’un moviment social que lluita per […] una determinada causa s’encadena amb el […] sorgiment i el transvasament d’esforços a [. ..] un altre moviment social que defensa una […] causa diferent, però igualment rellevant per als seus impulsors.\nA més, moltes operacions del procés i logístiques es compartiran entre les dues instal·lacions, i la producció de calor i energia de la biorefineria donaran possibilitats de transvasament d’energia cap a la planta de midó.\nA les nostres MALTERIAS, que funcionen ininterrompudament els 365 dies de l’any […] les 24 h del dia, l’obrer de producció participa en les operacions automatitzades […] de tràfec i transvasament de productes.\nSistemes de control de rutes de […] transport per al transvasament de matèries i […] producte dins de la fàbrica.\nAlhora es […] va produir un important transvasament entre fons, facilitat […] per la nova normativa fiscal.\nles operacions de […] manipulació, transport i transvasament, etc.\nIdentificar i gestionar les funcions […] del comandament mèdic, així com el seu transvasament.\nEl transvasament en el temps […] dels ingressos fiscals pot atribuir a dos factors.\nIgualment es treballa per estar en condicions de prevenir i afrontar els efectes dels recurrents períodes de sequera, cada vegada més […] perllongats i intensos, mitjançant […] diverses mesures, entre elles el transvasament d’aigua, fins i tot de unes províncies […] a unes altres.\nEn tot cas, el transvasament afectarà només […] a alguns sectors.\nEls promotors del projecte van explicar que […] una terminal de transvasament és ideal per a […] les petites i mitjanes empreses que en ocasions […] no compten amb la infraestructura adequada per a emmagatzemar mercaderia, i que posteriorment és carregada en un carro del tren, brindant així connectivitat.\nLes possibilitats de transvasament d’aigua cap al […] nord d’assegurar també el subministrament d’aigua potable de la regió de Lille.\nGràcies a la innovació i desenvolupament aconseguit en la competició, la col·laboració estreta amb el […] equip, el departament de competició i el de desenvolupament, es […] ha aconseguit el transvasament necessari del «know [… ] how «necessari.\nDe la mateixa manera […] que abans d’un transvasament han d’escometre […] almenys noves actuacions prèvies que assegurin els cabals […] per l’activitat humana, per rectificar la nostra forma de valorar a l’aigua, serà cal que primer la contemplem en si mateixa, el que fa sense cap participació en el vivent.\nUna visita tècnica va permetre conèixer el […] sistema Light-Guandu (transvasament d’aigua del Paraíba […] do Sul per a la producció d’electricitat […] i el subministrament d’aigua de la Regió Metropolitana de Rio de Gener) i la implementació del Programa d’Educació sobre l’Aigua al municipi de Riu Clar.\nDe Sevilla van partir gran nombre de […] plantes i animals que avui poblen el Nou Món, en el que […] va constituir el major transvasament d’espècies que recull […] la història.\nEl director general d’Operacions i Continguts de l’Expo, Jerónimo […] Blasco, es va mostrar molt més optimista […] i va comentar que el transvasament és un problema que […] s’està racionalitzant des de l’àmbit [ …] polític i econòmic, sobretot, gràcies a la inclusió com una qüestió mediambiental.\nEra evident també que aquest problema seria especialment greu a l’àrea metropolitana […] de Barcelona, i per això fa […] cinquanta anys ja hi va haver el transvasament del Ter al Llobregat, […] que fins ara no ha tingut repercussions […] negatives a les comarques gironines, però que ara podria començar a tenir-les.\nPer exemple, la mitigació del […] […] canvi climàtic i l’adaptació són consideracions que s’hauran d’incloure en els projectes de transvasament d’aigua de conques, de construcció de dics i de desenvolupament urbà.


El bloc de la mami: raviolis d'espinacs amb salsa d'anxoves\nQue bonic fer un dinar en cinc minuts. Cuinar, passar poc temps a la cuina i que sigui bo és el "Bueno, bonito y barato de la cuina". Trobeu una bona marca de raviolis ja fets, ja siguin italians o d'aquí. Aquí hi ha gent que en fan de boníssims. Un cop teniu el paquet de raviolis a casa cuinar-los no ha de ser difícil. Com que és pasta fresca es couen en un moment. Però i si a més trobem una salsa que podem fer amb el mateix temps que els raviolis es bullen? Si us agrada la pasta "ripiena" o farcida aquí us deixo unes quantes receptes més: ravioli de foie amb melmelada de carbassó o ravioli d'escalivada i formatge de cabra amb cirerols. Ben aviat en posaré algun altra, trobo que donen molt de joc.\n1 paquet de raviolis d'espinacs i mató\nPosem una olla amb aigua abundant i sal al foc. Esperem que bulli i quan bulli, hi posem els raviolis i els bullim just el temps que indica l'envàs. Penseu que si els deixeu més és quan s'obren i perden el farciment.\nMentre agafem una paella grossa on hi càpiguen després tots els raviolis i li posem els pinyons. A foc mitjà els anem remenant fins que es van torrant una mica. Hi afegim la cullerada de mantega i els filets d'anxoves a trossos a foc baix. Ho amanim amb una mica de pebre acabat de moldre. Veureu que l'anxova es desfà i es converteix en una salsa.\nEscorrem bé els raviolis i els barregem a la paella amb la salsa mirant de no trencar-los.\nUn cop al plat hi podem moldre una pél més de pebre negre.\nPublicat per La Mami Etiquetes de comentaris: pasta, tuper calent


Serveis – Iniciativa Barcelona Open Data\nIniciativa Barcelona Open Data treballa en diferents projectes per ajudar a transformar les dades en valor econòmic, públic i social. L’open data és una oportunitat, el petròli del segle XXI. Per això comencem, emprenem, participem i col·laborem en iniciatives que permetin extreure aquest valor. Oferim serveis en les següents línies:\nPer transformar les dades en valor econòmic\nXerrades divulgatives per aproximar el valor de les dades entre les pymes. Plans de promoció de la reutilització de dades obertes entre les empreses per a la competitivitat i la innovació.\nLes grans empreses que ja utilitzen el Big Data i l’anàlisi de dades com a eina imprescindible per a millorar l’eficiència del seu negoci, el màrketing, etc. Les petites empreses, en canvi, segueixen sense utilitzar aquesta oportunitat.\nLes dades obertes són dades accessibles a tothom de les quals se’n pot extreure valor econòmic. La nostra especialitat és la divulgació, “small data” per a petites i mitjanes mepreses.\nOrganitzem xerrades , tallers i jornades per ajudar a entendre les posibilitats de la reutilitzacio de les dades públiques, coneixer eines, bones práctiques i experiències.\nExecutem plans públics per aproximar les petites i mitjanes empreses a l’ús de les dades. Primer pas com a organizacions Data driven.\nPER INNOVACIÓ PÚBLICA\nDades per incorporar-ne el seu valor i fomentar la col·laboració ciutadana als serveis públics\nSi bé la majoria d’administracions disposen d’un portal open data, encara no disposen d’una estratègia de publicació de conjunts de dades obertes orientades a reptes concrets ( canvi climàtic, igualtat, …) per tal de estar pensades per a la seva reutilització.\nPer això, tenim diverses accions i projectes que emprenem amb les administracions per obtenir un doble benefici: la formació dels treballadors i treballadores públiques en l’ús de les dades obertes i en com publicar-les per que siguin útils per a la la resolució de reptes concrets.\nAlguns exemples d’aquests projectes són:\nExpedicions de dades: Esdeveniment innovador basat en dades que ajunta perfils diversos per aconseguir noves visions d’una temàtica.\nHackatons: Concurs sobre solucions informàtiques basades en la col·laboració i aprenentatge de diversos perfils.\nReptes de visualització: Concurs que busca fomentar la divulgació de l’ús de les dades obertes a través d’una temàtica d’interés comú.\nPER DIVULGACIÓ SOCIAL INNOVADORA\nPer utilitzar les dades com a motor per impactar sobre un repte social\nLes dades obertes també són una font important per a reptes socials. Hem executat diversos projectes d’ús de les dades amb vocació social com: canvi climàtic, igualtat de gènere, ocupació i oportunitats per dones cuidadores.\nLes dades obertes com a informació útil per a una millor diagnosi i avaluació , així com integrar les tecnologies més avançades a l’àmbit social com per acabar amb l’escletxa digital, una realitat que afecta sobretot a les dones.\nAlguns exemples són els portals de dades basats dades de l’àmbit de la igualtat de les dones:\nDatos Abiertos Mujeres: Portal de dades amb totes les dades sobre la situació de els dones que Iniciativa BCN Open Data ha recollit durant les expedicions i projectes iniciatiats al 2018.\nDadesxViolenciaxDones: Un portal amb visualitzacions de dades sobre violència de gènere i els recursos públics que es destinen a posar-li fre.\nPortal de DadesxProstitució: Projecte iniciat amb l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramanet per a crear un portal de dades sobre la prostitució. El projecte està encara en construcció.\nRECERCA BASADA EN DADES\nPer utilitzar noves eines i metodologies d’investigació basades en dades\nLes dades obertes són una font d’informació inesgotable que es poden utilitzar per a estudis de diferents tipus. Les dades obertes, tant de l’adminstració com de les xarxes sociales, són una font útil per a l’estudi de la realitat.\nDades i centres esportius: L’encaix de la pràctica esportiva i la reforma horàriaDescarrega’l


Ball de pressupostos públics per a la promoció turística - Comunicatur\nInici | | Ball de pressupostos públics per a la promoció turística\nLes administracions estan aprovant els seus pressupostos i plans promocionals per un exercici 2009 marcat per la crisi. Catalunya 21 milions d’euros, Andalusia 88 milions o Turespaña 83 són algunes de les xifres que s’han presentat durant la darrera setmana.\nEn el cas català, la Generalitat ha anunciat que el consorci Turisme de Catalunya comptarà amb una partida pressupostària de 21,4 milions d’euros dedicats a un pla d’accions de més de 300 propostes. Contrasta amb l’aportació d’Andalusia de 88,3 milions i 800 mesures, una quantitat extraordinària comparada amb la resta de CC.AA. que sempre han presentat pressupostos més ajustats. La situació de crisi ha fet que els diferents organismes continguin el pressupost en turisme pel 2009. Els increments són pràcticament imperceptibles. Turespaña l’augmenta un 1,1%, en total obté 83,4 milions d’euros dels quals la meitat es dedicarà a la campanya de publicitat d’Espanya en els mercats emissors de turistes. Andalusia l’incrementa en l’1% i Catalunya el reduiria sensiblement. El conseller d’Innovació, Universitats i Empresa, Josep Huguet, s’ha reunit amb membres del sector turístic català per presentar el conjunt de mesures promocionals i el pressupost de Turisme de Catalunya, organisme que està pendent de substitució per l’Agència Catalana de Turisme. Huguet ha aprofitat per recordar que “tot i que la tramitació del reglament de desplegament de l’Agència està en marxa i encara trigarà un temps en la seva aprovació, vaig donar les indicacions perquè les decisions i actuacions en matèria de promoció es prenguin en total diàleg i implicació amb el sector turístic català”. Malgrat el descens pressupostari de Turisme de Catalunya la conselleria ha manifestat que el pla d’accions promocionals presentat al sector està “pensat per afrontar la situació de crisi econòmica”. L’hoteler Joan Gaspart s’ha sumat a aquesta idea i ha declarat que “el pla és una aposta valenta per fer front a la crisi actual”. Els mercats de proximitat i la consolidació de mercats internacionals on Catalunya ha experimentat uns increments significatius els darrers anys serien la prioritat per aquest 2009.\n“Cataluña podría pasar por delante de Francia o Escocia”


ChStEsteve - Notícies 2017/18\nInici > Actualitat > Temporades anteriors > Temporada 2017/18 > Notícies 2017/18\nInscripcions i Revisions Mèdiques 18/19\nEl CH Sant Esteve, com cada any, posa a disposició dels jugadors/es un servei de revisions mèdiques, donat que és obligatori tenir un certificat mèdic per poder tramitar la llicència amb la FCH. Enguany es realitzaran els:\nInscripcions i Revisions Mèdiques 18/19:\nDilluns 25 i Dimarts 26 de Juny - Equips d'Aleví 6è fins Sènior + Revisió Mèdica esportiva.\nDimecres 27 i Dijous 28 de Juny - Equips P3 fins Aleví 5è (sols inscripció)\nQuotes 2018 / 2019\nAquesta temporada 2018/2019 ens veiem obligats a pujar les quotes en 30¤/any, el motiu és el fort increment en l'assegurança mèdica esportiva que hem patit tots els clubs, en aquests darrers dos anys tant per part de CEVO - Consell Esportiu del Vallès Oriental, com de la FCH - Federació Catalana de l'handbol.\nPer tant la quota passarà dels 245¤/any a 275¤/any, aquest increment el repercutim directament a la quota d'inscripció atès, que és per cobrir la fitxa i l'assegurança mèdica esportiva que es realitza en inscriure els equips.\nEl dia de les inscripcions 25 i 26 de juny, s'ha de portar: Quota inicial 80¤ en efectiu + 20¤ de la revisió mèdica esportiva i la documentació obligatòria que requerim per la inscripció.\nSergi Rovira Balcells, et desitgem una ràpida recuperació\nEl físio del Club el Sergi Rovira avui dimecres dia 6 ha finalitzat els seus serveis per aquesta temporada per un imprevist, del que esperem que ben aviat es recuperi. Ens retrobarem amb ell al començar la nova temporada.\nSergi, una abraçada, que tinguis una molt bona recuperació, i agraïm la feina que fas pel nostre Club CH Sant Esteve de Palautordera.\nFesta de Cloenda Temporada 17/18, Divendres 15 de Juny, a la Plaça Joan Serra, obert a tothom.\nAnoteu-vos el Divendres 15 de Juny Festa de Cloenda Temporada 17/18\nMés endavant us donarem més dades, però de moment us podem explicar.\nQue farem el SOPAR a l'aire lliure a la Plaça Joan Serra (en cas de pluja pavelló)\nQue no faltaran a la tarda, els partidets de mares i pares contra nens i nenes\nQue tindrem els premis a "jugador/a de l'any"\nI que els equips ens prepararan alguna sorpresa.\nUs hi esperem a tots, ... Jugadors i jugadores, delegats i delegades, entrenadors i entrenadores, pares i mares, avis i àvies, tiets i tietes, veterans i veteranes, ... Amics i coneguts, tots sou la família del Club Handbol Sant Esteve de Palautordera.\nEscrit d'agraïment del Manel Tobias al Club\nHan passat uns dies des de la fi de la Competició de l'equip Sènior, i tan sols vull donar-vos les gràcies per tot el que heu fet.\nCrec que donar les gràcies és refermar el vincle amb els altres. No ens hem d'oblidar de viure en plenitud, pau, tranquil·litat i crec que és la millor manera d'estar en positiu contacte amb les persones que ens envolten, que ens ajuden a viure i saber estar al seu costat.\nPodríem dir que la gratitud és la flama subtil que brolla del cor, per exemple la vostra actitud envers als altres.\nAquest dissabte a les 11:15... Debut de P5!!\nArriba un moment important per al club ja que els i les nostres joves promeses de P5 faran el seu primer partidet (entre ells mateixos).\nTindrà lloc al pavelló Els Quatre Hereus dissabte 19 de maig a les 11:15h. S'espera un ple total a la grada de familiars desbocats i entusiasmats. Enguany comptem amb 18 nenes i nens d'aquesta edat, tot un èxit!\nTots els que us volgueu acostar a veure aquest matx hi sou benvinguts.\nL'aleví masculí blanc campió de les Fases Territorials\nEl conjunt entrenat per Pol Colomé, Joan Àngel i Juli Serra, va proclamar-se campió de les fases territorials disputades als Quatre Hereus, on es va respirar un molt bon ambient.\nFases territorials aleví femení als Quatre Hereus\nDesprés de posposar-se una setmana, aquest diumenge tornarem a viure el millor handbol formatiu de Catalunya a Sant Esteve.\nA les 9:30h l'aleví femení s'enfrontarà al CH Cardedeu en les semifinals.\nA les 12:30h, el cadet masculí s'enfrontarà al FCBarcelona per completar un gran matí d'handbol als Quatre Hereus.\nSant Esteve acollirà les fases territorials de Catalunya en categoria aleví masculí i en aleví femení queden ajornades\nL'aleví masculí blanc s'ha classificat per les fases territorials que es disputaran als Quatre Hereus el proper diumenge dia 6 de maig, us hi esperem!!\nALE F EXP 11:30 CH SANT JOAN DESPI\nSÈNIOR M B 24-22 H SANT VICENÇ\n© 2019 | Club Handbol Sant Esteve de Palautordera


Blog del Museu Nacional d'Art de Catalunya » Anàlisi de l’experiència digital al museu\nA l’octubre s’ha dut a terme la jornada Coneixent els públics virtuals dels museus, organitzada per Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya al MACBA. Vaig tenir la sort de participar-hi com a ponent i vaig aprofitar per veure breument els encants de Barcelona. La meva ponència es va enfocar en la creació d’una cultura de dades en un museu. Basada en la meva experiència a la Tate de Londres i al Metropolitan Museum de Nova York, on he treballat d’analista digital, vaig compartir els passos i les activitats que vaig dur a terme per a l’establiment d’un programa d’analítica digital i una cultura de dades.\nImatges de la presentació a la Jornada Coneixent els públics virtuals dels museus. Font: @IPatrimoni\nEl canvi a una organització enfocada a l’ús de dades, on la informació de l’usuari té un pes important en la presa de decisions, no esdevé de la nit al dia. És una evolució de diverses àrees dins el procés de recollida, anàlisi, comunicació i utilització de les dades:\nPassos en la implementació d’una cultura de dades\nEl primer pas consisteix a fer una anàlisi dels sistemes dels quals disposa el museu per a l’analítica digital, així com una auditoria de la configuració de les eines i la qualitat de les dades recollides.\nEl punt de partida sempre ha de ser l’estratègia digital o del museu per tal de definir els indicadors i a partir d’aquí definir quines són les dades que s’han d’analitzar. D’altra banda, també és fonamental fer un llistat dels objectius d’avaluació i de les necessitats d’estudis del públic. Per aconseguir això, es clau la col·laboració i comunicació amb totes aquelles persones que duguin a terme activitats digitals, ja sigui dins el departament digital com fora.\nEl següent pas és definir una estratègia de dades. Aquest document ha d’incloure els objectius de captura i d’ús de dades. Per exemple, es poden utilitzar els resultats de l’anàlisi de dades per:\nconèixer els usuaris\noptimitzar la nostra oferta digital\nmesurar el resultat de diverses campanyes de màrqueting\nmostrar l’impacte de les nostres activitats\ninformar de l’estratègia\nAquest document haurà d’anar acompanyat d’un pla d’implantació de l’analítica digital on s’especifiquin les tasques concretes que es duran a terme, juntament amb una planificació en el temps.\nAquesta és una de les fases més complicades i que requereix especialment feina d’iteració i col·laboració per seleccionar el llistat d’indicadors claus (KPIs) que serveixin per avaluar l’èxit de les nostres activitats digitals. Per exemple, al Metropolitan Museum vaig crear un esborrany d’un dashboard (tauler visual de dades) amb els indicadors que potencialment podríem utilitzar. Basat en aquesta proposta inicial, l’equip del departament digital va realitzar comentaris sobre quins eren més útils, si es podrien afegir més indicadors o on es necessitava major o menor desglossament dels resultats.\nDepenent dels objectius de l’activitat digital i els indicadors seleccionats, necessitarem escollir unes metodologies i eines o unes altres. Unes eines ens donen informació quantitativa i d’altres qualitativa. A més, tal com NNGroup classifica els diversos mètodes d’anàlisi dels usuaris, trobem les basades en intencions de l’usuari i les que recullen dades del seu comportament. En aquest pas és important la configuració correcta de les eines per obtenir les dades desitjades. Per exemple, en el cas de Google Analytics necessitarem crear diferents vistes, afegir filtres o configurar esdeveniments i objectius de conversió.\nExemples d’eines d’avaluació\nCom a analista digital, una de les meves parts predilectes de la feina sempre ha estat el fet de tenir noves dades per analitzar. Però tan important és aquesta funció d’obtenir resultats com la de comunicar-los dins el museu. Per a fer-ho, he utilitzat diverses eines, des de dashboards centralitzats i informes distribuïts per mail, fins a infografies penjades al costat del microones de la cuina del departament.\nPlantilla dashboard de la Tate\nA la Tate, per exemple, vaig començar amb un dashboard senzill que incloïa els indicadors claus del web, xarxes socials, aplicacions mòbils i correu electrònic. La distribució d’aquest dashboard va ajudar no només a analitzar tendències en aquests serveis digitals, sinó que també va mostrar la quantitat de dades disponibles a personal que no sabia res d’analítica digital. Similar a l’experiència a Tate, al Met també vaig crear un dashboard en col·laboració amb altres persones del departament digital. A més, utilitzo altres mitjans per distribuir la informació, com per exemple un tauler amb visualitzacions, presentacions a reunions, una pantalla digital amb diversos informes rotant o un canal en Slack.\nTauler amb infografies al departament digital del Metropolitan Museum\nCap a una cultura de dades\nAquest canvi cap a una cultura organitzativa en l’ús de dades és lent i requereix feina en les àrees esmentades de forma contínua. És també clau convertir-lo en una prioritat des del punt de vista del lideratge del museu. A la Tate, aquesta cultura del treball va quedar reflectida en l’estratègia digital: “Comprendre el nostre públic i avaluar l’impacte i el valor de les seves experiències digitals és un element vital de la transformació digital de la Tate. Un dels objectius és establir una cultura digital dins la Tate que estigui centrada en l’audiència, que respongui a les necessitats de l’audiència i que també sigui iterativa i dirigida per l’avaluació”.\nEl mateix ha passat al Met, on vam establir uns processos i unes bones pràctiques en l’ús de l’analítica digital.\nAquest és un tema d’interès en la meva investigació acadèmica. Estic fent un estudi sobre l’ús de dades en institucions culturals. T’animo a participar en aquesta breu enquesta sobre la teva institució. Les dades es recullen de manera anònima i seran distribuïdes als participants.\nPúblicos digitales de museos, la Cultora, 2016\nFinding the motivation behind a click: Definition and implementation of a website audience segmentation, Elena Villaespesa y John Stack, Museums and the Web 2015\nGetting the art to our users: A user-centred approach to navigate Tate’s digital content, Emily Fildes y Elena Villaespesa, Arts Management Newsletter, 2014\n11 herramientas gratis para analizar los resultados en las redes sociales, Daniel Lazovska, 2016\nGoogle Analytics 360 revoluciona en 2017 la Analítica Web, Fernando Rubio, 2017\nProfessora al Pratt Institute i Analista Digital al Met\nEnllaç permanent a l'article: https://blog.museunacional.cat/analisi-de-lexperiencia-digital-al-museu/\nEstratègia digital: nou curs online a quatre mans entre el museu i la universitat Conxa Rodà La formació avui és un element essencial a...\nPingback: Blog del Museu Nacional d'Art de Catalunya » El 2017 del Museu Nacional: resumen visual\nPingback: Blog del Museu Nacional d'Art de Catalunya » El 2017 del Museu Nacional: resum visual\nCAPTCHA * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. 4 × = vuit


08/12/2021 15/11/2021 per Daniel Angelats\nDiumenge ens vam enfrontar a França en un matx a caixa o faixa. Els números eren molt clars, qui guanyava, seguia endavant a les eliminatòries i qui perdia, les podia seguir a través de la premsa. Segurament és l’enfrontament més important entre catalans i francesos des d’aquella vegada que amb prou feines vam poder salvar Llívia. Van defensar els colors de la senyera en Samu, en Manel, la Núria, en Dani García i l’Edu Cornet.\nLa Núria va tenir un principi de partida relaxat, segons ella massa i tot perquè en algun moment massa i tot. Malgrat això, la victòria no va perillar en cap moment (106 a 96). La segona partida va començar amb dos meeples francesos que tot just acabaven d’entrar al camp de batalla i es van veure bloquejats. Partida còmoda per la Núria, que tot i veure com la francesa li empatava la granja gran, va endur-se la partida i el duel (105 a 83).\nEn Dani va començar la primera partida uns quants puntets a sobre al marcador. A partir d’aquí, es va dedicar a fer allò que empipa tant (sobretot, si ets l’altre): anar empatant totes les construccions perquè la distància no es retalli (105 a 85). La segona partida va ser més del mateix: en Dani va seguir jugant amb molta precisió i va saber aprofitar que el seu rival no va tenir el dia més afortunat (87 a 110).\nD’aquesta manera, amb 2 a 0 al marcador, la Núria i en Dani no ens van fer patir i es van poder unir al club de patidors que seguíem el matx des del discord.\nEn Manel va començar sense massa sort, va tenir una visió divina i va posar tres esglésies de costat. És una gran jugada si aconsegueixes que no te la bloquegin, i ell va pensar que com que diumenge és el dia del senyor, és lleig molestar una església. Però no va ser el que va passar. Va fer mans i mànigues per no perdre més meeples, però mentre estava pendent d’això, tampoc va poder fer gaire res de profit (87 a 100). A la segona partida, en Manel va apostar fort per una granja gran. Anava pintant bé, i probablement hagués guanyat si no s’hagués enfrontat a una màquina de treure tapetes (102 a 106).\nA l’Edu li va tocar el premi gros, conegut per ser un gran bloquejador. Va estar esperant una lloseta per tancar una gran ciutat. Bé, la va estar esperant i a hores d’ara encara l’està esperant ara… el meeple que hi havia apostat va ser decisiu per no poder empatar els camps (98 a 125). La revenja va ser molt més igualada. De fet, el francès va necessitar els cinc punts d’un monestir per empatar pels pèls (87 a 87)… i endur-se el duel. Va anar de molt poc, llàstima!\nEn Samu va passar per la primera partida fent-hi gairebé el mateix que els espectadors: veure com el seu rival s’ho passava pipa amb el festival que es va muntar ell mateix. Perquè us en feu la idea, el resultat final és el mal menor de la partida (96 a 106). La segona partida va començar amb molts punts dels monestirs francesos. En Samu va jugar-s’ho tot a una gran ciutat, per la que necessitava un dels dos separadors o un dorito (amb el que ràpidament ens vam deixar de fer il·lusions). A prova d’infart, el separador li va sortir l’avant-penúltima lloseta (131 a 112). La tercera partida va estar molt marcada per la granja. Era catalana fins que el francès hi va llençar el seu darrer meeple i la va empatar. Poques llosetes abans del final, el rival d’en Samu aconseguia alliberar un meeple i el va intentar colar al camp. En Samu li va facilitar l’entrada al camp. Això sí, per fer-ho, calia donar un punt al miquelet que va posar al camí. I així va anar la següent escena de la pel·lícula. A la desesperada, en Samu va intentar empatar altre cop la granja… amb èxit! No hauria servit de res si el seu rival hagués aprofitat la darrera lloseta per donar-se un punt a la ciutat de dalt. Probablement degut als nervis, no ho va fer… i ens va donar la victòria (101 a 101).\nPel canto d’un duro, però ens hem aconseguit classificar per les eliminatòries. Demà dimarts ens enfrontarem a algú que coneixeu, la sots-campiona dels dos mundials i de l’europeu: Rússia. Intentarem aconseguir que, del matx de demà, també en quedin sots-campions.


Vam sortir de Banaue amb jeepney, ens va pujar per la pista un bon tram, però estava en molt mal estat. De totes formes amb el trajecte que vam fer ens vam estalviar una hora de pujada.\nEl camí passa la major part del temps entre vegetació, és a dir que no hi ha vistes. Tan sols algun moment s’arriba a un punt alt una m ica més obert i es veu la vall i les terrasses. A l’igual que als voltants de Banaue, la vegetació és frondosa, el verd t’envolta, l’aigua baixa per totes bandes... i la humitat aclaparadora. Durant la primera part del matí el temps va aguantar força.\nEm va sorprendre trobar pel camí un jeepney abandonat. Potser estava espatllat i esperaven alguna peça de recanvi. Però sorprenia trobar-lo allà solitari a una banda de la pista. Quan ja portàvem un parell d’hores caminant vam començar a veure arrossars i poblets dispersos per la vall; el paisatge començava a ser més bonic, i encara que seguíem pujant i baixant constantment, valia la pena. Una hora i mitja més tard vam arribar al poblet de Cambulo on ens vam aturar a menjar el picnic que ens havien preparat a l’hotel de Banaue.\nUna bona coca-cola em va reanimar una mica, ja que el cansament de la caminada i la humitat m’havien deixat sense forces. Els trams en que es voreja els camps d’arròs son delicats, al menys per mi, ja que has de conservar l’equilibri, no ficar al peu al camp, no destrossar-los-hi, i no caure al camp de sota... O sigui que anava amb una certa tensió quan caminàvem entre arrossars. mica d’equilibris\nLa parada no va ser massa llarga i quan ens vam posar de nou en marxa va començar a plovisquejar. Quan vam trobar un lloc on aixoplugar-nos va començar a diluviar. Per aquí, com que és molt humit i ple de vegetació, les cases, que són de fusta estan construïdes sobre pilons també de fusta. A sota és on guarden els troncs d’arbre tallats, sacs i altres estris. Ens vam refugiar a sota d’una d’aquestes cases. No hi havia massa espai, ja que la major part la ocupaven els troncs, però cadascú va trobar un racó més o menys confortable on passar l’estona. Jo vaig aprofitar a parlar amb el Jody, el guia ifugao. Així vaig poder saber alguna cosa de la seva gent.\nUn sou mig és de 250 pesos al dia, o sigui poc més de 4 euros per dia; les dones, com que treballen al camp, els sous son més baixos. El trasllat de l’arròs, en sacs, els hi acaba creant mal d’esquena, tant si porten els sacs recolzat sobre les espatlles o si el porten penjat en un pal. És per això, m’explicava, que la gent gran quan ja no pot treballar al camp i transportar els sacs, es dediquen a disfressar-se per que els turistes els hi facin fotografies.\nM’explicava que hi ha molts dialectes diferents i que no es poden entendre entre ells en les seves llengües, per això per comunicar-se ho fan en tagal. En el tagal he observat que hi ha forces paraules que provenen del castellà.\nEn quant a l’ensenyament, hi ha escoles públiques i privades, i en cada poble hi ha una escola elemental, però després han d’anar a Banaue a continuar els estudis.\nEn cada poble hi ha una persona responsable de vetllar per la salut de la gent, i després hi ha uns voluntaris que hi van, des de Banaue, a portar-los-hi medicaments. Ara be, pels coses greus en les que cal anar a l’hospital, aquest és de pagament.\nQuan va parar de ploure vam continuar caminant, el camí està molt ben senyalitzat, en alguns trams hi ha escaletes, però amb la pluja estava tot moll, relliscós, enfangat... se’m va fer una mica pesat. Van ser set hores caminant, amb un temps infecte. En alguns trams, com ja he comentat, el camí no era fàcil. És cert que quan arribes a veure el poble la vista és molt bonica, sembla un amfiteatre d’arrossars. Impressionant.\nLa gent que hem trobat aquí i a les dues cases del camí, tenen ganes de parlar, els hi fa gràcia quan saben que venim d’espanya, llavors reciten les paraules que hi ha en comú: pantalón, cuchara, cuchillo, els dies de la setmana, els números... Tenen molta curiositat, em pregunten que em sembla el seu país, la seva gent...\nEm va saber greu arribar tan cansada, no tenia esma ni de donar una volta per les quatre cases del poble. Cal dir que no estan a peu pla, sinó que segueix sent pujar, baixar, passar pel costat del camp... o sigui que ens vam quedar a la casa, que tenia una vista fantàstica, vam fer torns per dutxar-nos, ens vam posar roba seca, i vam estendre la que dúiem perquè s’eixugués per l’endemà.\nAlgunes noies del poble pugen per oferir massatges. Feia fresca i m’hagués anat be pujar-me un polar primet; al final l’havia deixat a Banaue, ja que a la motxilla que duia no m’hi cabia res més: per passar una nit fora teòricament no es necessita massa cosa, però entre l’aigua pel camí, el picnic, xancles per la dutxa, roba seca, un mínim de sabó, la càmera, llanterna, la capelina... vas sumant i al final anava amb la motxilla, que era petita, a tope. O sigui que vaig deixar a baix el polar i el sac llençol.\nÉs relaxant estar-se contemplant la vall; es veuen poblets o agrupacions de cases, disseminades per la muntanya. Més enllà del poble diuen que hi ha una cascada, però no l’anem a veure, no tenim esma.\nAquí l’horari d’anar a dormir i aixecar-se ve condicionat per la llum solar. A les cinc del matí ja hi ha activitat. Veig passar els homes amb els rams de blat penjats d’un pal recolzat a l’espatlla. Hi ha molt moviment, tothom està ja en marxa. Em saluden quan em veuen passejar per allà, mentre els altres encara dormen. Una mica lluny, es veu el pati de l’escola, els nens estan formant, arrenglerats, ben ordenats; no sé si canten o resen. Ho vaig veure també en altres escoles.\nPer sortir de Batad ho fem per una altra banda, pujant la muntanya; feia calor i la pujada costa una mica, però és molt més curt: en una hora arribes a la carretera. El camí és fàcil, tot i que bastant costerut; estaven asfaltant la part de dalt, però no sé si la idea és asfaltar-lo tot. La gent de Batad no està tant aïllada com semblava fent l’altre camí. Per aquesta altra via no és difícil arribar al poble.\nUn cop a la carretera, o pista (no recordo si era asfaltat) ens esperava un jeepney per tornar cap a Banaue on havíem deixat l’equipatge.\nVam deixar enrere el llac Taal i el seu volcà i vam tornar cap a Manila. Tot i ser diumenge el trànsit era terrible. Entre la pluja i la contaminació la ciutat em va semblar grisa. Diuen que entre setmana tot és pitjor. Més gris, més contaminació i molt més trànsit.\nTemple proper a l'hotel\nVam arribar a la ciutat a mitja tarda. Al vespre teníem que sortir en bus de línia nocturn cap al nord. O sigui que no em podia allunyar massa de l’hotel i vaig anar a veure un centre comercial que hi havia allà a la vora. És un centre comercial molt modern, ple de bars, restaurants, botigues de tot tipus, i molta gent. grups d’adolescents i joves, també hi havia forces famílies...Hi havia molt ambient i molt xivarri. Com que té diferents entrades, en els passadissos t’indiquen a quin carrer sortiràs. Així i tot, vaig haver de preguntar per la sortida que em corresponia per ubicar-me.\nQuan vaig arribar a l'hotel hi havia un cotxe de bombers aturat al davant. Em va semblar que havia sigut un dels molts garbuixos de fils elèctrics que hi ha, que potser amb la pluja havien fet contacte. No vaig saber si havia sigut això, però el cas és que la cosa va anar a més. L’edifici de davant del nostre hotel va cremar. Van anar arribant molts més cotxes de bombers, tot l’edifici va quedar a les fosques, es va estendre el foc ràpidament. I el fum al carrer era dens i irritant. Tot el barri estava col·lapsat pels bombers, l’aigua per terra, la pluja, el fum... van desallotjar l’edifici del costat. El nostre hotel va tancar les portes i feien pujar a tothom als pisos alts. Vaig estar una estona en un edifici a la vora, menjant alguna cosa ja que passaríem la nit al bus.\nInterior del centre comercial\nPer anar a l’hotel tan sols tenia que creuar una cantonada, però era terrible, costava veure-s’hi i respirar. Em vaig tapar la boca i el nas amb un mocador i vaig creuar el primer carrer. Abans de continuar i creuar l’altra vaig haver de treure el cap en una botiga per respirar una mica. Vaig continuar en mig de l’aigua i el fum. L’hotel tenia la porta tancada, van obrir per deixar-me passar i em van fer pujar de seguida al pis de dalt, al restaurant amb aire condicionat i encara lliure de fum.\nDesprés vam haver de treure les maletes, enmig de tot l’enrenou, i sortir del barri col·lapsat per trobar un taxi que ens dugués a l’estació d’autobusos. Va ser tota una odissea. No ens havíem pogut canviar de roba ni res. A la mateixa estació vam treure de les bosses roba d’abric, per passar la nit a l’autobús. Posen l’aire condicionat tant fort que ens havien avisat que hi passaríem molt de fred. I realment si, feia fred. M’havia posat el forro polar, pantalons llargs, mitjons... tot el que tenia d’abric i no em sobrava res, més aviat em costava dormir pel fred.\nEl trajecte en bus va ser una pallissa, de Manila a Banaue, des de les deu de la nit fins a les 7 del matí. L’autobús era força confortable, però així i tot, masses hores pel meu gust i això de dormir en el bus a mi em costa molt.\nJa torno a ser aquí. per fi tinc temps de tornar-me a posar a escriure. Aquest cop us explico el viatge que he fet aquest estiu a Filipines.\nJa feia temps que tenia ganes d’anar a Filipines i finalment aquest estiu he estat per allà. Un bon dia, ja fa anys, vaig ser conscient de que no en sabia gairebé res d’aquest país que havia sigut colònia espanyola durant més de tres-cents anys. A més, el nom de Filipines em retorna al passat, a la meva infantesa: en aquell temps aquí a Barcelona hi havia una colònia important de filipins, moltes noies i dones d’aquest país treballaven a les cases; les recordo en grups, passejant, crec que era els dijous a la tarda quan tenien lliure, i també en veia algunes anant a recollir nenes a l’escola i portant-los a jugar al parc.\nEn aquella època Barcelona era menys cosmopolita que ara, i suposo que és per això que aquelles famílies em semblaven exòtiques, evocaven aquelles terres llunyanes que em semblaven inaccessibles. Em sembla recordar que el que més em sorprenia era seu cabell llis, ja que jo el tenia arrissat i recordo els nostres esforços perquè no es cargolessin i quedessin estirats.\nAmb els anys la curiositat per aquella terra llunyana va quedar oblidada, fins que un bon dia, no se exactament com, els records van tornar a sorgir i la curiositat per Filipines se’m va despertar de nou. Així que finalment aquest agost passat vaig anar a descobrir el país de les set mil illes (o potser son mes, però aquesta xifra ja em sembla impressionant).\nVaig arribar a Manila via Dubai; el vol de Barcelona a Dubai va ser més confortable que el de Dubai a Manila. En conjunt un viatge molt llarg i força pesat, si no recordo malament cada tram era d’unes 7 hores. O sigui, una pallissa. Al segon vol, el que portava a Manila, hi havia moltes famílies que tornaven al país de vacances, a veure els parents que tenen allà. Hi havia també alguna monja. Tots ells parlaven castellà i quan fèiem cua pel control de passaports vaig veure que molts d’ells tenien passaport espanyol.\nVam arribar a mitja tarda però el trànsit és espantós, i vam trigar més d’una hora per arribar a l’hotel. El dia estava molt gris i quan vaig sortir a donar una volta pel barri, diluviava. I llavors van sorgir per tot arreu nens venent paraigües.\nEl canvi és 1€ ~ 57 pesos.\nPer situar-nos una mica, dir que el nom correcte del país és República de Filipines, que té com a capital Manila. És un arxipèlag de més de set mil illes, agrupades en tres blocs: Luzon, Bisaies i Mindanao. La capital es troba a la illa de Luzon i l’estret del mateix nom la separa de Taiwan, pel nord. En el sud, el mar de Cèlebes separa l’arxipèlag d’Indonèsia.\nEls primers dies vam estar a la illa de Luzon, i vam començar el recorregut anant al volcà Taal. Aquesta excursió és la que fa tothom quan visita Manila, i també la fan les famílies filipines. Com a primer contacte amb el país va ser genial, ja que hi havia molta gent del país anant a passar el dia i també molts grups de turistes orientals.\nEl llac Taal i el seu volcà estan al sud de Metro Manila, que és com s’anomena en realitat la capital. Per arribar-hi primer cal anar fins a Tagaytay. Aquesta ciutat es troba a uns 60 Km al sud de Metro Manila, està 640 m sobre el nivell del mar, el que fa que tingui un clima més agradable que la ciutat. La seva proximitat amb la capital ha contribuït a la relació que hi ha hagut entre aquestes dues ciutats al llarg de la historia.\nTagaytay està en una regió boscosa i envoltada de turons, el que va afavorir que s’hi assentessin bandits grups revolucionaris. A més la seva situació va fer que fos un lloc de pas tant de la població local, com dels diferents exèrcits que van passar per aquí.\nL’any 1954 el major Issac Tolentino estava destinat a Tagaytay i es va proposar renovar la ciutat i fer-la més segura. Aquesta població està propera a la ciutat de Cavite, una ciutat amb molt m,ala fama per la seva inseguretat, que s’havia estes per tota la província. Així que Tolentino es va centrar en potenciar la industria i el turisme. Després els seus fills van continuar en la mateixa línia millorant la ciutat. El clima més benigne que a Manila i les vistes que ofereix al llac Taal han contribuït a desenvolupar la ciutat.\nSegons una llegenda local, el nom de Tagaytay podria venir de “taga”, que vol dir tallar, i “itay” que vol dir pare. La llegenda conta que un pare i un fill estaven caçant quan l’animal va atacar al pare. Llavors el fill l’hi va cridar uns quants cops “taga itay” “taga itay”, i aquestes paraules van ressonar per tota la vall, després tot el poble en parlava i segons diuen així l’hi va quedar aquest nom. Però pot haver-hi una altra explicació i és que vingui del tagal, en que tagaytay vol dir turó o cresta.\nDes de Tagaytay continuem fins a la població de Talisay, que està més propera al llac. Aquesta zona és molt bona pel cultiu de la canya de sucre, l’arròs i el blat de moro. Quan els espanyols la van descobrir i van veure que hi vivia molta gent, van decidir que calia que allà hi hagués un capellà per evangelitzar a la població. Abans de la construcció de l’església definitiva es va construir una provisional, al costat d’un arbre anomenat talisay. El capellà va fer penjar la campana en les seves branques.\nEl primer cop que la gent va sentir el so de les campanes, que no es veien ja que quedaven mig amagades per les branques, es van espantar, ja que no sabien d’on provenia. Després van veure que provenia de l’arbre i així quan la gent volia dir que anava a missa a l’església deia que anava al talisay. I d’aquesta forma el poble va passar a dir-se com l’arbre que tenia penjada la campana.\nTots els volcans de Filipines formen part de l’anell de foc del pacífic; el front volcànic de la illa de Luzon inclou el Pinatubo i el Taal, entre d’altres. El terreny que conforma la regió del volcà i el llac Taal prové de les erupcions del volcà conjuntament amb sediments al·luvials. Aquest volcà és el segon més actiu del país.\nEm va costar una mica entendre la geografia d’aquesta zona. Hi ha un volcà, un llac, una illa... una mica embolicat tot plegat. Intentaré explicar el que he entès: en el periode comprès entre el 140.000 i 5300 anys abans de la nostra era, hi va haver una sèrie d’erupcions volcàniques que van crear una caldera d’uns 25 o 30 Km de diàmetre. Aquesta caldera es va omplir d’aigua i és el llac Taal.\nErupcions posteriors van crear en el centre del llac una illa, que és el volcà Taal. Aquesta illa té 23 Km2 i en el centre de la illa hi ha el cràter d’aquest nou volca, que també té un llac a l’interior. La illa té més de 40 cons que no passen dels 311 metres d’alçada. El Taal és un dels volcans més baixos del mon.\nLa primera informació que hi ha sobre una erupció d’aquest volcà data del 1572, quan ja hi havia instal·lat un poble a la vora del llac. Des d’aquell moment es coneixen 33 erupcions més.\nUna d’aquestes erupcions va ser l’any 1749, la illa que hi havia al llac va quedar destruïda i va afectar a moltes poblacions del voltant. Pocs anys més tard, l’any 1754 una nova erupció va destruir, entre d’altres, la població de Talisay.\nUna de les erupcions més greus va ser l’any 1911. Abans de l’esclat, a l’observatori de Manila es va detectar activitat sísmica i poc a poc la intensitat dels terratrèmols va anar en augment. Això va crear alarma generalitzada. El 30 de gener els habitants de Manila es van despertar amb un soroll com d’un tro, després van veure llums que il·luminaven el cel cap al sud de Manila i després un núvol negre. Era l’erupció del volcà Taal, a 60 Km de la capital. Unes hores més tard, per tota la ciutat es podien trobar les cendres del volcà. A la illa del llac la destrucció va ser total. En aquell temps a la illa hi havia 7 barangays (que és com s’anomenaven als barris), que van desaparèixer. Van morir més de 1300 persones.\nAbans d’aquesta erupció el cràter estava més elevat que el llac, i hi tenia alguns llacs de colors diferents. Aquests llacs van desaparèixer amb l’explosió quedant tan sols un llac envoltant la illa.\nL’any 1937 es va començar a construir a les muntanyes de Tagaytay, per explotar el recurs turístic del volcà. Entre d’altres allotjaments i instal·lacions es va construir el Taal Vista Lodge. Però entre el 1942 i 1944 les tropes japoneses el van ocupar. En el 2002 es va restaurar i ampliar.\nL’any 1965 hi va haver una nova erupció en la que van morir més de 200 persones i les cendres un cop més es van escampar en un gran radi. Al llarg dels anys, el centre de l’erupció ha anat canviant de lloc, passant del cràter central inicial a d’altres cràters, tant en la illa com en el llac.\nEn el decurs del temps han mort en aquesta regió unes 5 o 6 mil persones per culpa del volcà. I és que al voltant hi ha diverses poblacions, com Talisay. En la illa del llac està prohibit viure-hi ja que el risc és molt elevat, però hi ha gent que tot i el perill que comporta s’hi ha instal·lat i viuen de l’agricultura i la pesca.\nDes de 1977 el volcà va estar més o menys tranquil, fins que en el 1991 es va tornar a detectar una important activitat sísmica i en la illa van aparèixer nous focus de sortida de gasos.\nUna forma de controlar l’activitat que presenta és anar avaluant la temperatura de l’aigua, els canvis de pH (si es fa més àcida) i si augmenta el nivell d’aigua en el llac.\nEn escriure això penso en l’erupció del volcà Ontake al Japó, que acaba de passar, fa una setmana escassa. Les imatges que vaig veure per la televisió em van impactar molt. Al volcà Taal s’estava en alerta. M’impressiona pensar que et pots trobar en una situació semblant: estar tranquil·lament fent fotografies i de cop veure com la muntanya comença a escopir de tot.\nQuan jo vaig estar allà, al volcà Taal, estava tot tranquil. Era un dia núvol, fet que vaig agrair, ja que així la pujada va resultar més fàcil. Era diumenge i hi havia molta gent del país i també forces grups d’asiàtics. Les faccions de la gent per aquí son molt variades, es nota que hi ha hagut molt mestissatge.\nVam agafar una barca que per anar pel llac cap a la illa volcà que hi ha dins del llac (de fet n’hi ha més d’una). És un trajecte d’uns 15 minuts. Hi havia forces onades i vam acabar xops. Un cop a la illa es pot pujar cap a la vora del cràter a peu o en cavall. Vaig pujar a peu, és una caminada d’una hora, el camí és fàcil però com que et van passant els cavalls és un incordi. El terreny és curiós, ja que hi ha zones molt verdes i altres en les que es veu la terra rogenca i ocre, típica de minerals de ferro. En algun racó es poden veure afloraments grocs, que creia que eren de sofre, però les anàlisis indiquen que son sals de ferro.\nHi ha molt moviment de gent amunt i avall, a estones mig plovisqueja. En algun punt es veu algun cràter incipient fumejant. El terreny alterna la lava negra i la lava vermella que em recorda una mica a Petra. Quan s’arriba a dalt, es veu la caldera plena d’aigua és impressionant. Estàs a la vora del cràter, i aquí dalt s’hi han instal·lat paradetes on venen begudes i cocos, impermeables, paraigües... tot el que pots necessitar quan arribes aquí. Em van sorprendre algunes noies amb pals de gol i pilotes: és una atracció més, llançar les pilotes al centre del llac!\nEl paisatge és espectacular i un cop a dalt es pot entendre una mica més l’estructura d’un volcà amb llac al cràter a dins un altre volcà, amb un altre llac al cràter.


La Veu i el CN Igualada signen un nou conveni\nIgualada acollirà un fòrum sobre el comerç català el proper dilluns\nComentar i debatre el present i el futur del comerç local, aquest és l’objectiu del FORUMCOMERÇCAT, organitzat per Igualada Comerç i que es celebrarà...\nL’Hospital ha registrat quatre morts per coronavirus la darrera setmana\nBaixen el número d'ingressats però pugen el de llits de la UCI ocupats. Aquest seria el resum de la darrera setmana a l'Hospital Universitari...\nL’Ajuntament d’Igualada ha finalitzat la implantació de servei de WiFi públic en dos nous espais de la ciutat: el Parc Central i el recinte...\nLa MICOD organitza una cinquantena d’actes per commemorar el Dia de la Dona\nLes regidores dels set municipis de la Conca d’Òdena han presentat aquest dimecres un farcit programa d’actes de commemoració del 8 de març, el...\nEl nou Espai Social i Cultural de Calaf portarà el nom de Carmen Arrojo i Maroto\nEl passat dilluns, Calaf va celebrar el ple municipal, en format online, del mes de febrer. Un dels primers punts va ser l'aprovació per unanimitat...\nEnquesta: què et semblaria que s’ampliï l’abocador de Can Mata?\nEl govern dels Hostalets de Pierola anunciava la setmana passada que el proper 21 de març es celebrarà al municipi la consulta ciutadana per...\nLes famílies nombroses i monoparentals de Vallbona ja poden sol·licitar la reducció de l’IBI\nL’Ajuntament de Vallbona d’Anoia ha informat per carta les famílies nombroses i monoparentals del municipi de l’inici del termini per sol·licitar les reduccions de...\n“La farmaciola del malalt imaginari”, de l’igualadí Marc Hervàs, aquest cap de setmana a l’Aurora\nAquest cap de setmana el Teatre de l’Aurora presenta La farmaciola del malalt imaginari de Terra Teatre. El director igualadí Marc Hervàs escriu i...\nIgualada Capital de la Cultura Catalana 2022 ja té imatge\nIgualada Capital de la Cultura Catalana 2022 és el nou repte per la ciutat i, alhora, una oportunitat per fer valdre la cultura catalana...\nEssències de vida (part 2)\nRamon Robert - 23/02/2021 0\nEssències de vida (part 1) Arrel de la malsana i encara creixent crisi del coronavirus, dos centenars de personalitats científiques, culturals i artístiques han alçat...\nLa cara i la creu als cinemes: petites sales es beneficien del públic local i multicines tanquen per falta d’espectadors\nACN - 22/02/2021 0\nLa caiguda d'espectadors als cinemes catalans al gener ha estat del 82%, una xifra pitjor que la global del 2020, en què les sales...\n- Josep Soriguera\nJosep Soriguera - 19/02/2021 0\nEl passat 14 de febrer, Sant Valentí, el consumisme l’ha posat com a moda dels dia dels enamorats, i en aquest cas dia d’eleccions....\nL’adaptació de la convivència: l’Iglú\nFundació Escola Mowgli - 22/02/2021 0\nLa situació provocada per la pandèmia de la COVID ha portat a les escoles i a tot el panorama educatiu a adoptar mesures i...\nEl formatge, de la comarca!\nMercat de Casa - 12/02/2021 0\nAquesta setmana volem parlar d’una petita explotació ramadera ecològica situada a La Torre de Claramunt, la Formatgeria Flor d’Ametller. El Domènec, l’Oriol i el...\nLa Veu de l’Anoia i el Club Natació Igualada han signat aquesta setmana un nou conveni. Aquesta signatura farà que es puguin veure tots els resultats esportius del CN Igualada en el mitjà de comunicació i al mateix temps, La Veu tindrà presència a la piscina de Les Comes i es converteix en patrocinador de categoria Or del club esportiu. A través d’aquest conveni, les dues entitats refermen el seu compromís al servei de la comunitat anoienca i la seva divulgació esportiva.\nCNI: natació, waterpolo i excursionisme\nEl club Natació Igualada compta amb diferents disciplines esportives. Pel que fa a la natació, durant la temporada 2017/2018 estava format per 55 nedadors/es, nascuts entre 2000 i 2010 i dividits en diverses categories: benjamí, aleví, infatil, júnior i els més petits de l’Escola de Natació.\nPel que fa a l’excursionisme, la secció va ser renovada l’any 2009 i no pretén ser competitiva, només és un grup de persones amants de la muntanya i l’esport a l’aire lliure. Tant s’hi poden trobar persones joves com d’edat més avançada, però l’esperit que els uneix és el nexe entre l’esport i la natura.\nLa secció de waterpolo del Club Natació Igualada comptava amb un total de 64 esportistes la passada temporada. Hi ha tres grups d’edat diferents: absoluts, juvenils i l’escola de waterpolo, però només l’equip absolut estava federat i jugava a la Lliga Catalana Absoluta Masculina 2ª Divisió – Grup A.\nDes de La Veu desitgem molts èxits al Club Natació Igualada en aquesta nova temporada que està a punt de començar.\nArticle anteriorIgualada commemora la figura d’Estallés amb la lectura dels seus poemes\nPròxim articleEls presos i exiliats protagonitzaran els actes oficials de la Diada a Igualada\nQuè et semblaria que s'ampliï l'abocador de Can Mata?


16 juliol 2021 Anuari de la Música 2021\nLa indústria del directe ha sobreviscut ‘in extremis’, amb millors dades que la previsió realitzada en plena pandèmia el 2020, gràcies a la iniciativa privada i al suport públic, però veu amb preocupació la repercussió i conseqüències del sotrac a llarg termini.L’enquesta sectorial de la indústria del directe, realitzada per ARC, calcula que la indústria del directe ha perdut un 65% de la facturació, lluny del 87% anunciat.\nL’estimació de pèrdues superar els 70 milions, tenint en compte que el 2020 havia de ser un any de recuperació.El 2020 s’han suspès un 59% de concerts (12 mil bolos no realitzats) –per sota del 80% previst inicialment– mentre que la xifra de públic s’ha desplomat un 91% –una dada equivalent al 94% que s’havia calculat–, que significa la pèrdua de 12 milions d’espectadors.\nLa meitat dels principals festivals dels Països Catalans han suspès les edicions del 2020 en un any tocat i enfonsat per la pandèmia. Els certàmens celebrats han patit una caiguda aclaparadora del 74% d’espectadors a causa de les restriccions i les mesures sanitàries. En total, s’han perdut 2 milions d’assistents als festivals i Festes Majors.Els ingressos procedents dels drets d’autor recaptats per SGAE han baixat a la meitat, amb una caiguda del 56% a Catalunya, del 42% al País Valencià i del 54% a les Illes Balears.\nGaleria fotogràfica Anuari de la Música 2021.\n← Informe Anual sobre l’estat de la cultura i de les arts 2020 Informe CoNCA 2020 & Miquel Iceta Ministre de Cultura →


Els clubs i la LNFS mantenen el calendari - Diari de Santa Coloma\nEls clubs i la LNFS mantenen el calendari\n02/09/2015 – No se secunda la convocatòria de vaga feta per l’Associació de Jugadors de Futbol Sala (AJFS), tot i que es respectarà a aquells futbolistes que optin per no jugar.\nDesprés de la convocatòria de vaga que ha declarat l’Associació de Jugadors de Futbol Sala (AJFS) que afecta les quatre primeres jornades de lliga a Primera Divisió, els clubs de la LNFS han mantingut una reunió per analitzar la situació.\nUn cop avaluades les actuacions de la AJFS, els clubs i la direcció de la lliga han determinat per unanimitat que es mantindrà la disputa d’aquestes jornades inicials, respectant el desig d’aquells jugadors que no vulguin secundar la vaga.\nA continuació s’adjunta el comunicat emès pels clubs de la LNFS després de la reunió mantinguda aquest dimecres a Madrid. Tots aquests acords han estat assolits per unanimitat:\n1.- Els clubs de la LNFS desitgen mostrar el seu respecte al dret a vaga de qualsevol treballador.\n2.- De la mateixa manera, emparats pel dret al treball, els clubs de la LNFS manifesten que la disputa de la competició programada al calendari esportiu es durà a terme.\n3.- Els actuals clubs que formen la LNFS rebutgen la petició de l’AJFS de crear un fons de garantia salarial de 320.000 € el primer any, 330.000 € el segon i 340.000 € el tercer, que inclou també el pagament de deutes per pactes de paraula, sense control fiscal de clubs desapareguts o mal gestionats que hagin pertangut a la LNFS durant algun període o la totalitat de la temporada, és rebutjat per considerar-lo impropi.\n4.- La LNFS no accepta ni reconeix cap contracte que no sigui l’oficial, que estigui dipositat a la LNFS, i en el qual es reflecteix el pagament de Seguretat Social i IRPF.\n5.- Des que fa tres anys es va constituir la Comissió Mixta (clubs, jugadors i RFEF), totes les denúncies per incompliment de contractes oficials han estat fallades i cobrades pels jugadors.\n6.- Davant la petició de crear un fons social per a l’AJFS de 25.000 € el primer any, 30.000 € el segon i 35.000 € el tercer, els clubs de la LNFS no consideren adequat finançar a l’AJFS, tenint en compte que és una institució privada i aliena a la LNFS, així com també perquè es podria considerar una ingerència en la seva independència.\n7.- Segons l’acordat en la Junta Directiva i en la reunió de clubs del passat 8 de juliol, la LNFS desitja signar un conveni amb la AJFS que no posi en risc la viabilitat dels clubs actuals, dels seus jugadors de Primera i Segona Divisió i els seus empleats, i sempre que aquest conveni obligui a totes les parts (clubs i jugadors) a complir amb les obligacions legals i fiscals.\nArticle anteriorLa Fundació i la LAMA Academy segellen la seva col·laboració\nArticle següentConsistència de la Grama contra un rival de Tercera (0-0)


Adolescents, patinets i espècies invasores | En Línia - RTVE Catalunya\nAdolescents, patinets i espècies invasores\nCom parlen els adolescents? Quins perills tenen els patinets elèctrics? Què són i què comporten les espècies invasores? Tot això, en línia.\nveure més sobre "En Línia - adolescents, patinets i espècies invasores" veure menys sobre "En Línia - adolescents, patinets i espècies invasores"\nEn Línia - Problemes intestinals, ús de pantalles i carxofes\n1:15:09 - 28 ene 2021\nEn Línia - Canvis en el sector musical, plantes i consultori tecnològic\n1:15:01 - 27 ene 2021\nEn Línia - Transgènics, implants intel·ligents i fiscalitat a Andorra\n1:15:01 - 26 ene 2021\nEn Línia - La vacuna, les contrasenyes i l'oli d'oliva\n1:15:11 - 25 ene 2021\nEn Línia - La relació entre la música i la memòria\n22:44 - 18 feb 2021\n17:19 - 17 feb 2021\nEn Línia - La moda del xandall ha vingut per quedar-se?\n21:04 - 17 feb 2021\nEn Línia - Les conseqüències de la crisi climàtica\n18:46 - 16 feb 2021\nEn Línia | La transsexualitat infantil\n25:25 - 16 feb 2021\nEn Línia - Pròtesis fabricades amb peces de Lego\n03:36 - 15 feb 2021\n21:27 - 15 feb 2021\nEn Línia - El cannabidiol, la substància de moda\n16:17 - 15 feb 2021\nEn Línia - Dia Internacional de les Dones i les Nenes en la Ciència\n16:56 - 11 feb 2021\nEn Línia - Com es celebrarà aquest any nou xinès?\n18:27 - 11 feb 2021\nEn Línia - Reinventar-se per trobar feina als 50\n23:38 - 11 feb 2021\nEn Línia - Com celebrarem enguany el Carnaval?\n17:08 - 10 feb 2021\nEn Línia - Sabem llegir les etiquetes dels productes?\n17:06 - 9 feb 2021\n12:48 - 8 feb 2021\nEls últims 130 programes de En Línia\nNou Les agressions homòfobes, calçat domèstic i trasplantaments Completo 1:14:56 8% ayer\nLes agressions homòfobes, calçat domèstic i trasplantaments ayer Les queixes per agressions i discriminacions homòfobes han pujat un 25% en el darrer any. Això passa mentre, a causa de la pandèmia, molts joves han tornat a viure a casa dels pares sile...\nNou El debat sobre la educació a casa Fragmento 19:56 8% pasado miércoles\nEl debat sobre la educació a casa pasado miércoles Un fenomen a l’alça és l’educació a casa. La por a la pandèmia i la reorganització de les escoles limitant les relacions al grup bombolla ha fet que moltes fam&iacut...\nNou Analitzem els aldarulls a Barcelona Fragmento 27:05 8% pasado miércoles\nAnalitzem els aldarulls a Barcelona pasado miércoles Des del passat 16 de febrer, dia de la detenció del raper Pablo Hasél a la Universitat de Lleida, milers de joves s’han manifestat cada tarda per exigir la seva llibertat i per reivindicar el ...\nNou Els aldarulls, els dits de la mà i el homeschooling Completo 1:15:01 13% pasado miércoles\nEls aldarulls, els dits de la mà i el homeschooling pasado miércoles Des del moment de la detenció del raper Pablo Hasél a la Universitat de Lleida el passat 16 de febrer, milers de joves s’han manifestat cada tarda per exigir la seva llibertat i per reivindica...\nNou Les varietats i el consum de formatge Fragmento 17:26 8% pasado martes\nLes varietats i el consum de formatge pasado martes Els catalans vam menjar l’any passat 9,8 quilos de formatge de mitjana. És gairebé 1 quilo i mig més que en els darrers anys. Tot i això, no som un país formatger. Ocupem ...\nNou Els abusos de poder a l'Institut del Teatre Fragmento 28:34 8% pasado martes\nEls abusos de poder a l'Institut del Teatre pasado martes El cas dels presumptes abusos a l’Institut del Teatre encara cueja. Els alumnes i exalumnes denuncien inacció per part de la direcció del centre durant anys. Avui hi posem el focus i parlem am...\nNou Els abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i domòtica Completo 1:15:07 14% pasado martes\nEls abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i domòtica pasado martes El cas dels presumptes abusos a l’Institut del Teatre encara cueja. Els alumnes i exalumnes denuncien inacció per part de la direcció del centre durant anys. Avui hi posem el focus i parlem am...\nNou Un cultiu de wasabi al Montseny Fragmento 2:59 8% pasado lunes\nUn cultiu de wasabi al Montseny pasado lunes La planta del wasabi creix a les lleres dels rius de les muntanyes del Japó i és difícil trobar-ne a altres parts del món. Tot i això, dos catalans han aconseguit cultivar l'...\nNou Les abraçades, la medicina preventiva i els incendis Completo 1:14:49 12% pasado lunes\nLes abraçades, la medicina preventiva i els incendis pasado lunes Segons un estudi, la manca d’abraçades eleva més la mortalitat que qualsevol altre factor de risc com el tabac o l’alcohol. Però, quins són els efectes del contacte f&...\nEl control parental de les xarxes i els dispositius Fragmento 22:10 8% 18 feb 2021\nEl control parental de les xarxes i els dispositius 18 feb 2021 Una de les grans pors de qualsevol pare o mare als temps que corren és que els seus fills adolescents puguin ser víctimes d’algun engany a través de les xarxes socials. Cada vegada son ...\nLa relació entre la música i la memòria Fragmento 22:44 8% 18 feb 2021\nLa relació entre la música i la memòria 18 feb 2021 La música música té una força excepcional per traslladar-nos al passat i fins i tot pot ser terapèutica. Hi ha gent a qui no agrada la música? Tots els cervells reac...\nLa música i la memòria, el control parental i la clofolla Completo 1:15:04 12% 18 feb 2021\nLa música i la memòria, el control parental i la clofolla 18 feb 2021 La música té una força excepcional per traslladar-nos al passat i fins i tot pot ser terapèutica. En parlem amb Jordi Jauset, divulgador científic que ha estudiat les ...\nLa tecnologia dels deepfakes Fragmento 17:19 8% 17 feb 2021\nLa tecnologia dels deepfakes 17 feb 2021 Segur que tots heu vist l’anunci que ha fet reviure Lola Flores. L’espot li ha fet pronunciar paraules que ella mai havia dit i això ha estat possible gràcies a una tecnologia que s&rsqu...\nLa moda del xandall ha vingut per quedar-se? Fragmento 21:04 8% 17 feb 2021\nLa moda del xandall ha vingut per quedar-se? 17 feb 2021 La venda de roba còmoda s’ha disparat un 50% durant els últims mesos i les botigues ja tenen línies senceres dedicades a aquesta manera de vestir, abans considerada de poca categoria i ...\nLa postpandèmia, el xandall i els deepfakes Completo 1:14:57 8% 17 feb 2021\nLa postpandèmia, el xandall i els deepfakes 17 feb 2021 Un sociòleg de la Universitat de Yale afirma que després de la pandèmia tornarem a veure una etapa similar als feliços anys 20. Anticipa que la gent sortirà i consumirà m...\nLes conseqüències de la crisi climàtica Fragmento 18:46 8% 16 feb 2021\nLes conseqüències de la crisi climàtica 16 feb 2021 L’iceberg més gran del món s’està desintegrant. Estem parlant d’un bloc de gel de 4.200 metres quadrats, similar a la mida de l’illa de Mallorca, i que fa 4 anys es va...\nLa transsexualitat infantil Fragmento 25:25 8% 16 feb 2021\nLa transsexualitat infantil 16 feb 2021 Sovint creiem que el sexe es defineix durant l’embaràs i que el marquen els òrgans de reproducció del cos. Però la realitat ens diu que la identitat sexual no sempre coincid...\nTranssexualitat infantil, crisi climàtica i calçots Completo 1:15:05 9% 16 feb 2021\nTranssexualitat infantil, crisi climàtica i calçots 16 feb 2021 Avui parlem de la transsexualitat infantil, una circumstància més habitual del que sovint creiem i que, tristament, encara està envoltada de prejudicis, estigmes, tabús i traves burocr...\nPròtesis fabricades amb peces de Lego Fragmento 3:36 8% 15 feb 2021\nPròtesis fabricades amb peces de Lego 15 feb 2021 En David Aguilar va néixer amb la Síndrome de Poland, que es una malaltia congènita, i per això li falta l’avantbraç dret. Amb només 9 anys, mentre jugava a muntar ...\nCom afegir més llegums a la nostra dieta Fragmento 21:27 8% 15 feb 2021\nCom afegir més llegums a la nostra dieta 15 feb 2021 Cada vegada mengem menys llegums. Als anys 60 en consumíem 13 quilos per persona i any, i el 2019 no arribàvem ni als 3 quilos i mig per persona. De fet, estem molt lluny del que aconsellen els expe...


Més hores i dies sota l'opressió de l'Estat espanyol | Jaume Valeri Ponsarnau - Nova Tàrrega\nMés hores i dies sota l'opressió de l'Estat espanyol\nDimarts, 1 d'octubre de 2019 a les 08:04h\n«Pitjor que l'opressió és el renunciament. L'espectacle d'un poble ajupit és molt més trist que el d'un poble oprimit. Quan s'ha renunciat, l'opressió cessa, perquè no hi ha res a oprimir. Viure oprimit és una dolorosa manera de viure. Renunciar, emmotllar-se, és una vergonyosa manera de morir»\nSí, tot just l'acabem d'estrenar, i diuen els entesos que aquesta, de tardor, serà molt calenta. Fent balanç de tot el que tenim al davant, i del que hi tindrem, la veritat és que sí, que en serà, no sé si de calenta, però de difícil, dura i complexa, segur.\nLa primera sorpresa (i no serà l'última) ha vingut en forma d'un nou cop policial amb un espectacular dispositiu que ens ha recordat els que es feien al País Basc en les operacions antiterroristes d'ETA. L'Audiència Nacional n'ha sigut la inductora a través del jutjat d'instrucció núm. 6, amb el seu jutge Manuel María García-Castellón, qui ha donat les ordres oportunes perquè la Guàrdia Civil desplegués tots els seus mitjans inclosos els Tedax i la unitat canina. Què buscaven, què han trobat? Sigui el que sigui, d'entrada han qualificat els arrestats de "grup terrorista català per a la secessió". Confio, malgrat tot, que acabarà com va acabar el cas de la soferta Tamara Carrasco, declarada innocent dels càrrecs que inicialment li van imputar les forces policials de torn. No obstant els calamitosos antecedents, l'impacte de tot plegat ja el tenim a sobre. I, sobretot l'hi tenen els detinguts, les seves famílies i tot el seu entorn. I també tot l'independentisme català, malgrat que sempre ha maldat per ser democràtic i pacífic. I, puc afirmar, que sempre ho seguirà essent, malgrat l'obsessió repressiva i els relats de violència que ens munta l'Estat i els seus afamats òrgans policials i jurídics.\nPodríem pensar (i tot fa creure que l'encertaríem) que hi ha una crisi espanyola potser més real que no pas ens pensem. Real àdhuc patètica. De moment el govern espanyol ha fet fallida. S'ha negat al diàleg, a parlar, i a negociar. Ha preferit anar a unes altres eleccions. Per impotència? Per incapacitat? O per interessos de ves a saber de quins poders o de quins poderosos. Poders que podríem anomenar com de fàctics i que voldrien una manegada política àmplia protagonitzada pel PSOE amb pactes preferents amb uns certs conservadors i exclusions de les esquerres?\nÉs força simptomàtic que el neoautonomisme miri de reorganitzar-se sense admetre que les reiterades frustracions de la seva dilatada gestió al davant de diversos governs a Catalunya, al llarg d'unes quantes dècades, no té, ni pot tenir, la més mínima garantia de supervivència nacional ni política dins d'aquesta Espanya imperialista que ens tracta sense cap respecte i de forma clarament ignominiosa.\nAprofito per recordar unes afirmacions de Pere M. Rossell i Vilar (1882-1933) que va dir: "El signe ideal dels castellans és el Domini. El signe ideal del poble català és la Llibertat." Potser és en això que topem cada dos per tres.\nReiteració amb la que vaig acabar l'article anterior\nDeia que una precisió clau a recordar era la següent: Catalunya és una Nació sense Estat. Espanya és un Estat sense Nació. També deia que: Avui ens hauríem de centrar a veure si la política espanyola a Espanya acaba fotent un pet. I que, en qualsevol cas, els déus ens agafin confessats; com sempre. Doncs ha petat, encara que ho vulguin dissimular. I Catalunya n'és el principal escull, amb el qual s'han embarrancat. O més ben dit; l'anhel de llibertat, el desig i la necessitat de voler la independència d'una gran part dels catalans n'ha sigut el principal obstacle polític. I no podem dir de quants (de catalans) perquè ens han prohibit de fer-ne una consulta amb tota regla. Cosa que volíem fer abans d'un referèndum d'autodeterminació. Però, com que, segons deia Joan Brossa "Catalunya és una de les últimes colònies que li queden a Espanya" deu ser pel que mantenen, sense solució de continuïtat, la seva degradant ocupació de caire colonialista de la nació catalana. És per això que van a totes i amb tot. I encara no hem vist de què són capaços. Tot menys tractar-nos amb el respecte que mereixem i que ens hem ben guanyat.\nParmènides, filòsof grec\nEl del ser o no ser i d'allò que és, és. Podríem dir que aquesta fou la seva genuïna concepció. Doncs hi ha qui afirma de manera extensament argumentada que "allò que és, és": depèn, perquè de tot es pot parlar, i de tot allò que es parla, se'n pot continuar parlant. A Espanya NO, i ja sabem el perquè.\nRoger Rosich dóna les culpes al president Sánchez a 'Motiu de reflexió'\nEl seu article, juntament amb el de Jaume Ponsarnau, a la revista d'aquest 27 de setembre\nLa camarilla (unionista) espanyola


Èxit de la donació de plasma a Palafrugell - Ràdio Palafrugell\nEscrit per Ràdio Palafrugell a 1 de Març de 2021\nUn total de 19 donants que van superar la COVID van poder aportar el seu plasma per a les persones ingressades a les Unitats de Cures Intensives.\nDes del Banc de Sang i Teixits havien posat com a sostre arribar a les 20 donacions de plasma en la visita d’ahir a Palafrugell. Finalment, malgrat que s’havien inscrit 20 persones, van ser 19 els donants. Així, des del BST valoren com a èxit la donació de plasma que van fer a Palafrugell aquest diumenge.\nMeritxell Casacuberta, tècnica de promoció del Banc de Sang i Teixits de Girona explica perquè només podien atendre a 20 donants.\nA més, Casacuberta recorda que tenen la intenció de tornar a fer una donació de plasma a Palafrugell. Detalla que en aquest tipus de donacions, els donants ho poden tornar a fer després de 15 dies.\nAixí, des del BST valoren com a èxit la jornada de donació de plasma feta a Palafrugell. A més, destaquen que els beneficiaris en seran les persones ingressades per COVID a les UCIs dels hospitals.\nPer últim, Meritxell Casacuberta apunta que des del Banc de Sang han tingut en compte els muncipis en els que hi han hagut més casos de coronavirus per fer aquestes campanyes de donacions de plasma. A més, el fet que en les darreres donacions hi hagi hagut un repunt de donants al municipi, els anima a continuar fent jornades a Palafrugell.\nImatge portada: TVCostaBrava\nEtiquetes Banc de Sang i Teixits Donació de plasma Meritxell Casacuberta Palafrugell


Articles sobre Argentina\nTreball i Ocupació a l'Argentina.\nNovembre 24, 2020 Antika Kumari Argentina, llocs de treball\nAvui dia, sembla que hi ha un augment del treball casual o en línia en lloc de tenir llocs a temps complet. Tanmateix, trobar feina i ocupació a l'Argentina com a ex-pat és el principal obstacle a què s'enfronta, ja que té una legislació laboral estricta i alta\nVisa Argentina per a indis\nOctubre 30, 2020 Shubham Sharma Argentina, Targeta Visa\nPer entrar a l’Argentina, els indis amb passaport ordinari requereixen visats. Qualsevol sol·licitud de visat de turista o de negoci per volar a Argentina s’ha d’enviar a l’ambaixada de la República d’Argentina a Nova Delhi, Índia. Indis que viuen\nSetembre 22, 2020 Maitri Jha Argentina, Targeta Visa\nArgentina és el país més meridional d’Amèrica del Sud. És un dels països més grans del món, amb més d’un milió de quilòmetres quadrats. Heu d’haver de sol·licitar un visat per visitar l’Argentina, tret que sigui de procedència\nCom sol·licitar asil a l'Argentina?\nPot 13, 2020 Antika Kumari Argentina, refugiats\nRefugiats a l'Argentina: són les persones obligades a abandonar el seu país o casa seva: per por de persecució per la seva opinió política, fe, ètnia; O perquè les seves vides, protecció o llibertats estan en perill per sistemes


Els temps i els dies: Presentació a l'Ateneu.\nPresentació David Lizoaín autor de “El fin del Primer Mundo”, ed. La Catarata, M-2017.\nAteneu Barcelonès, dinar tertúlia d’economia, 14 de maig 2018.\n1. Agraïment a Josep M. Carreras per atendre el meu suggeriment i a David Lizoaín per acceptar –malgrat que ara ja no viu a Barcelona- a participar en aquesta tertúlia.\n2. Generalment els de la meva edat continuem mirant el món amb els nostres ulls, des del que som. Aquí i arreu en aquesta mena d’actes, des dels convidats als contertulians (en general). Els més joves que nosaltres tenen altres feines que fer per poder venir-hi: el treball, la família (pujar-la), establir-se, esbargir-se,...\n3. Nosaltres, però, ja no som decisoris, acceptem-ho. Què pensen i què fan els membres de la generació dels nostres fills? Ells sí que són, o haurien de ser, els decisoris. Per tant, si volem entendre què passa avui al nostre entorn hem de veure què fan i què pensen. D’aquí la proposta que vaig fer de portar a en David Lizoaín. Hi ha tota una nova generació de professionals i acadèmics en Ciències Socials (sociòlegs, politòlegs, economistes,...) que es fa present, més i millor formada que la nostra, que cal escoltar i seguir si volem entendre com ells veuen el món i què proposen.\n4. David Lizoaín pertany a aquesta nova generació. Nascut a Toronto (1982) de pare basco-navarrès i mare canadenca jueva (com ell explica), és llicenciat en economia per Harvard, té un màster en desenvolupament per la L.S.E., un premi en dret constitucional per la Univ. de Toronto. Fa uns quants anys establert entre nosaltres ha tingut càrrecs orgànics a les JSC i JSE al màxim nivell, va treballar, breument, al Gabinet del President Montilla i ha estat assessor del GPS al Parlament. Fins ara, que jo sàpiga, no és pas cap jove “enragé”. Des de fa poc s’ha traslladat a viure a Madrid, encara que a deixat moltes bones relacions a Barcelona.\n5. Va publicar l’any passat “El fin del Primer Mundo”. El títol em va cridar l’atenció de seguida, ja que vaig intuir de què anava i connectava amb algunes intuïcions meves que no deuen ser –d’altra banda- gens originals. El pròleg és d’un altre membre d’aquesta generació, Ignacio Sánchez Cuenca, i aquí fa poc va ser presentat per un altre d’ells, Ignacio Urquizu. Em sembla, intueixo, que hi ha bona entesa entre aquesta gent. Jo els segueixo.\n6. És radical:\n6.1.: Què passa?\n6.2.: Què és i com és la reacció que estem veient?\n6.3.: Què s’ha de fer? Hi ha alternativa?\n6.4.: Qui l’ha de executar aquesta alternativa?\n6.5.: Com s’ha de fer?\n7. Aquestes són les preguntes a les que s’enfronta en el llibre: Les respostes les ha de donar el seu autor, les ha d’explicar ell. No obstant, per acabar aquesta presentació, no em puc deixar de ressaltar una de les moltes píndoles que conté el llibre: “Imaginar el fracaso de un futuro mejor, produce vértigo”. És més que probable que en futur nosaltres no hi siguem, ell és més que probable que si. En David Lizoaín té la paraula.\nCal comprar i sobre tot llegir el llibre.


De Paelles i Ensaladilles patriòtiques – Al fons, a l'esquerra\nDe Paelles i Ensaladilles patriòtiques\tÉs sabut per València que la paella no porta peix, sinó carn i verdures de l’horta valenciana. És a Catalunya que la fem amb peix i més aviat poca verdura o la mesclem amb carn, una marranada incomprensible. M’explicava a Falles fa uns anys un amic valencià que tradicionalment la carn que s’afegia a la paella no era conill, sinó rata de l’Albufera. Avui això ha canviat i la paella valenciana es fa amb conill o pollastre. En tot cas les rates les podem trobar engalanades a taula menjant la paella, com va succeir el passat 18 de febrer. Mentre Espanya s’indignava amb el fals documental de Jordi Évole, tot de rates grosses, peludes i que desprenien un intens olor a putrefacció deboraven una paella conmemorativa de la gesta d’Antonio Tejero el 23 de febrer de 1981. Més enllà de l’assitència d’algunes rates a la cita com el propi Tejero -qui es paseja per les Espanyes eternes donant lliçons de democràcia-, el seu fill Tinent Coronel de la Guàrdia Civil, o l’ex-capità Jesus Muñecas -acusat de tortures durant el Franquisme i que viu amb la còmoda impunitat otorgada a la Transició-, no ha trascendit la identitat de tota la llista de rates il·lustres que van homenatjar a una rata que va entrar a punta de pistola al Congrès a salvar la pàtria.\nQue un grup de rates s’ajuntin per menjar no és res excepcional. Es sap que a les clavegueres de Barcelona o de qualsevol ciutat del món hi ha milions de rates que actuen com les bacteries del nostre sistema digestiu. La diferència és que aquí les rates van entrar ordeno y mando al cuarter de Valdemoro, tot exigint que el servei de cuina es dediqués a servir-los i fer-los, si calia, de cambrers. Ningu es va atravir a denunciar el que estava passant o desobeir i podem fer-nos a la idea per què. ¿Qui seria capaç de denunciar a un superior per una paella quan aquest ‘superior’ és el fill de Tejero, un heroi entre la nostàlgia franquista? La reacció del Ministeri de l’Interior ha estat a l’alçada de les condecoracions massives de Verges o les excursions de motxilla i carmanyola de la Guàrdia Civil a Lourdes: destiruir a Antonio Tejero fill del seu rang de Tinent Coronel (graduat el 23 de febrer de 2010), però no pas per organitzar una festa d’homenatge a un cop d’estat, sinó per no comunicar que ho faria. El cas a més s’ha tancat a tota velocitat, ja que podria trascendir la llista de convidats a la paella de les rates i potser, només potser, descobririem que l’Estat segueix farcit de nostàlgics a qui cal tenir amb la panxa plena per a que no els hi doni per entrar de nou al Congrès dels Diputats o al Parlament de Catalunya a punta de pistola.\nDurant els anys 40 i 50 una especialitat culinaria provinent de la cuina russia i molt present als bars catalans especialment, va canviar el seu nom a Ensalada Nacional. Recuperades les llibertats, l’ensaladilla russa va recuperar el seu nom i fins i tot els neo-franquistes van optar per cuinar-ne públicament. La crisi de Crimea en la que Rússia ha envaït amb tropes sense bandera un territori sobirà, ha convocat un referèndum d’autodeterminació i que amb una participació del 80% ha optat per la secessió i entrada a la Federació Russa, ha fabricat una ‘ensaladilla russa’ cada cop més dificil de menjar. Margallo és conscient del merder que té a Espanya, i ha comparat sense problemes el referèndum de Crimea i el que hauria de celebrar-se el proper 9 de novembre a Catalunya. I es clar, es comença dient que les situacions de Catalunya i Crimea són paral·leles i, per tant, s’ha d’actuar amb la mateixa contundència; i s’acaba donant la raó als desinformats que diuen que Catalunya està ocupada militarment, perquè Crimea ho està d’ocupada. Margallo, però, no ho te pas fàcil. Una UE molt depenent del gas rus no pot tossir-li a Rússia amb la força que voldria i, si la UE accepta l’statu quo de Crimea, ¿per què no acceptar un nou statu quo d’Escòcia, Flandes o Catalunya?\nPerò no pateixin! Allò del 23F no va ser per tant, home! La solució a tots els problemes de la nació Espanyola resten sobre la taula. Sona amb molta contundència que part del PP estaria estudiant l’il·legalització de l’Assemblea Nacional Catanala per ser ‘pepetradora d’un intent de cop d’estat’. El temps que tot ho cura, sembla haver perdonat ja el 23F. Allò sí fou un cop d’estat, allò sí fou un intent de demolir la democràcia. Per molt que les meves simpaties per l’ANC siguin poques, el que proposa l’ANC és un acte democràtic i no pas un cop d’Estat.\nPero ¿què es pot esperar d’un govern on gent com Fernández-Díaz no són capaços de condemnar la celebració d’un acte feixista a un espai del Ministeri com és un cuarter? ¿què es pot esperar d’un condecorador compulsiu de Verges? De debó ¿què es pot esperar de la interpretació neo-franquista de la Constitució de 1978? Res de res, per frustració de tots.\n19 Març 2014 PereJPEspanya, Sociedad23f, ANC, antonio tejero, antonio tejero molina, catalunya, crimea, fernandez díaz, franquisme, guárdia civil, neo-franquisme, neofranquisme, nostàlgia, paella, rata, rates, tejero\tDeixa un comentari Cancel·la la resposta\tEscriu aquí el comentari...\nPrevious Post Un país al psicoanalistaNext Post Qui no ho vulgui veure


Piqué: «Per primera vegada en nou anys, em sento inferior al Madrid»\nEl central ha parlat després del partit de tornada de la Supercopa d'Espanya\ndijous, 17 d’agost 2017 - 08:26h\nGerard Piqué en el partit d'anada de la Supercopa d'Espanya | Cedida\nGerard Piqué va voler la cara després de perdre per 2-0 contra el Reial Madrid, en el partit de tornada de la Supercopa d'Espanya disputat al Santiago Bernabéu. El central català es va expressar clarament i no va amagar la seva inferioritat en el terreny de joc: «Per primera vegada en 9 anys, em sento inferior al Madrid». A més, Piqué també va reconèixer el mal moment que viu el Barça tant en l'àmbit esportiu com institucional: «no estem en el nostre millor moment ni com a equip, ni com a club. Hem d'estar el més units possibles i remar cap endavant». El central va destacar que ara mateix l'equip necessita canviar coses: «No es pot guanyar sempre, sinó que s'han de fer canvis i cal encertar. Si no encertes, baixes un graó. Cal saber que fem malament i arreglar-ho».\nPel que fa a la polèmica amb el mànager esportiu Pep Segura, Piqué va donar per tancat el tema: «No hi ha cap problema amb ell. Està tot parlat. A vegades, declaracions així es malinterpreten. Junts serem més forts i hem d'anar tots a una. No hi ha fractura entre directiva i plantilla», va afirmar contundent. El central també va voler enviar un missatge d'optimisme: «Això és molt llarg i hi ha marge de millora».