El Port d’Arenys, puntal econòmic del Maresme\nPort d´Arenys de Mar\n3 de agost de 2017 (10:43 CET)\nAquest estiu un itinerari didàctic a la zona de pesca ofereix a la ciutadania apropar-se a les instal·lacions marineres arenyenques\nEl Port d’Arenys és, avui per avui, un important generador d’activitat econòmica a la comarca que crea riquesa, llocs de treball i dinamitza tot el seu entorn. Punt de referència del sector, s’hi realitzen activitats pesqueres, nàutiques, de turisme marítim, restauració, serveis o industrials, com són les drassanes i la reparació de vaixells. El port arenyenc, més enllà de tota la seva trajectòria, és un ens viu i en moviment que evoluciona i es projecta dia a dia.\nSegons les dades facilitades per Ports de la Generalitat, el Port d’Arenys de Mar té una facturació estimada de 33 MEUR i dona ocupació a uns 400 treballadors directes i indirectes. Pel que fa al sector pesquer, el peix desembarcat és de 2.871.767 kg, amb valor i venda de 7,6 MEUR, i es compta amb 56 embarcacions. Una altra dada aclaridora del potencial d’aquest gran enclavament marítim maresmenc és que a la dàrsena d’Arenys es manipulen més de 100.000 caixes de peix a l’any. En un dia punta, per exemple, es poden arribar a manipular unes 1.000 caixes de peix.\nPerò el Port d’Arenys de Mar, a banda de la seva força com a motor econòmic, és també un espai de referència per al sector nàutic, on s’hi poden trobar el Club Nàutic Arenys (428 amarradors de 6 a 24 metres d’eslora i l’Escola de Vela amb regatistes internacionals), el Club Mar-Esport (180 embarcacions de 4 a 8 metres d’eslores), el Club de Rem, espai per a vaixells turístics locals; l’Associació Top Trap, que gestiona l’embarcació Sant Pau, antic vaixell de pesca que utilitza l’Ajuntament d’Arenys per fer promocions i activitats del municipi; i l’associació El Moll, que impulsa la preservació i divulgació del patrimoni marítim i embarcacions clàssiques.\nPel que fa al sector industrial, el port arenyenc és un dels ports catalans destacats en àmbits de construcció, manteniment i reparació de vaixells. De fet, s’hi poden trobar empreses com ara, Tramontana (Grup Aresa internacional) i Drassanes Dalmau, que construeixen una àmplia tipologia de vaixells (de passatgers, vigilància, pesquers...) i fan dissenys a mida. I Varador 2000, que es dedica a la reparació i manteniment d’embarcacions. Aquestes empreses, precisament, fan un important esforç en innovació tecnològica i sostenibilitat, i tenen un ampli reconeixement internacional.\nI en relació al sector turístic i la restauració, un altre dels eixos importants de l’equipament, el port d’Arenys de Mar té una àmplia oferta gastronòmica lligada a la tradició marinera de la vila i a l’espai portuari, amb 10 restaurants. Precisament, aquests, conjuntament amb els altres locals de restauració, dinamitzen el port, un àmbit que acull activitats lúdiques, esportives, formatives i en el qual es fan visites de grups escolars. En concret, l’any 2016 van ser un total de 7.000.\nUn port viu i en moviment\nEl Port d’Arenys de Mar és, però, actualment, un espai ben viu en el qual cal anar treballant permanentment per millorar-lo. En aquest sentit, el passat 17 de juny, el Conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, acompanyat de l’alcaldessa d’Arenys de Mar, Annabel Moreno, va fer-hi una visita, coincidint amb la posada en servei del nou itinerari didàctic per a escolars i visitants a la zona de pesca i l’estrena de noves instal·lacions i àrees de passeig.\nPel que fa a aquest Circuit didàctic, cal explicar que el fet que el port arenyenc sigui un centre molt visitat per milers d’escolars i ciutadans, en especial la zona pesquera, ha motivat que l’Administració portuària vulgui posar-hi en valor la cultura marinera. Per això s’ha creat un itinerari didàctic a la zona de pesca, amb l’objectiu que apropi més la ciutadania a l’equipament.\nPrecisament, sobre aquesta actuació, el conseller Rull va assegurar durant la seva visita a Arenys de Mar que "mirarem d'anar replicant aquest primer itinerari didàctic en altres ports de la Generalitat, com a reclam per a turistes i escolars, perquè vegin el port com un element normal i entenguin què s'hi fa".\nEl circuit que s’ha instal·lat consta de 10 panells divulgatius que posen en relleu la història del port i la Confraria de Sant Elm, les arts de pesca, els tipus de peix, la navegació i l’impacte que tenen els residus al mar. L’itinerari va des de la Casa del Mar, passa per la zona de caixes, la llotja de peix blanc, la llotja de peix blau i finalitza a la zona on es tracten els residus. D’altra banda, el sector esportiu s’ha reforçat amb una nova base nàutica que ha de fomentar la vela i apropar els ciutadans, principalment els joves, a la pràctica d’esports nàutics. Es va inaugurar el mateix dia de la visita del conseller Rull al port.\nÉs important destacar que Ports de la Generalitat ha invertit 1,5 milions d’euros en un projecte que contempla tres grans actuacions a la zona de ponent: l’arranjament d’una part del Rial del Bareu, l’optimització i la revitalització de la zona del contradic amb cinc locals que impulsaran l’activitat i dinamitzaran econòmicament l’espai, la creació i adequació de zones de passeig i l’impuls a la mobilitat sostenible.


Edgar Fernàndez torna a plantar el jutge | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nSe l'ha citat a declarar, aquest dijous, per les mobilitzacions postsentència a Reus\n04 de Febrer de 2021, per ACN/ Redacció\nUna imatge de Fernàndez, a l'exterior dels Jutjats de Reus\nHi ha sis independentistes investigats, però només ell s'ha negat a comparèixer davant el titular del jutjat d'Instrucció 3 de Reus i s'exposa que ordeni la seva detenció. Segons Fernández, només van aixecar braços i proferir càntics contra la policia.\nEl regidor cupaire està encausat en quatre de les cinc causes en relació a protestes postsentència del procés, que porten els Jutjats de Reus. Una trentena de persones s'han concentrat per donar-li suport.\nDos jutjats de Reus han obert fins a cinc causes per protestes postsentència (i una sisena en relació al tall de la Jonquera) amb una quarantena de persones investigades, de les quals una vintena estan encausades. El regidor de la CUP i també número 2 del partit per Tarragona a les eleccions del 14-F, Edgar Fernàndez ha estat citat en quatre d'aquestes causes per mobilitzacions al voltant del procés i en totes s'ha negat a declarar davant del jutge en senyal de protesta.\nA Fernàndez aquest dijous se'l tornava a citar per la causa que fa referència a la tractorada de protesta contra la sentència de l'1 d'Octubre, convocada el 14 d'octubre que va col·lapsar la ciutat i que va acabar davant la comissaria de la policia espanyola. A part dels sis activistes imputats, també hi ha un militant de Vox que duia una arma blanca, segons assegura el regidor cupaire, investigat per discutir amb agents dels Mossos d’Esquadra i amb membres de Vox.\nAcompanyat de Laia Estrada, cap de llista de la CUP per Tarragona, i Xavier Pellicer, portaveu d'Alerta Solidària, Fernàndez ha carregat contra la policia catalana d'articular una campanya contra els militants independentistes i de "generar tot un relat". També ha exigit a la Generalitat que retiri les acusacions. I és que en una d'aquestes causes, en relació als aldarulls i càrregues a Reus el 16 d'octubre de 2019, s'hi va personar el govern català com a acusació particular.\n"No té cap tipus de sentit, no se li pot fer joc al feixisme ni a l'Estat, la Generalitat hauria d'estar al costat del moviment independentista, i no en contra seva", ha afirmat el regidor cupaire. Precisament per aquesta causa, amb quatre detinguts per llançar tanques, Fernàndez se'l tornarà a citar el pròxim 10 de març als jutjats. "També ens hauria agradat que el govern municipal hagués mostrat una mica de suport als 40 reusencs que estan sent reprimits per la justícia", ha conclòs.\nCromwell 04 de Febrer de 2021\nEl feixisme, és quan un no és\nEl feixisme, és quan un no és lliure de poder expressar lliurement els pensaments d'un; LA CUP i ERC surten a boicotejar un acte polític a REUS, perquè a aquestes dues formacions polítiques no els agrada VOX. La meva pregunta és: Això no és ser faixa? És a dir, els de la: CUP i ERC poden fer els que els donen el millor lis done la gana, els altres no. Això està sent despot, facha, repressió, i amb ella et quedaràs el dia 14 F. Salutacions cordials


CLIMBAR - Fred industrial - Climatització i Aire Condicionat\nFred industrial, climatització i aire condicionat\nSol·lucions integrals de climatització i fred industrial per a empreses i particulars\nClimatització per a industria, hostaleria i comerç\nSistemes eficients de conservació per a industria de l'alimentació, flors, pells i d'altres\nManteniments per a empreses i particulars\nA Climbar ens dediquem al sector de la climatització, fred industrial i comercial: subministrem, instal·lem i realitzem manteniments integrals per a particulars, empreses i indústria.\nEl nostre objectiu és oferir els sistemes que millor s’adaptin a les teves necessitats, col·laborant activament des del disseny fins a la instal·lació final.\nOferim una gran varietat de productes de les millors marques amb la tecnologia més avançada del sector per fer-vos la vida més fàcil i sense complicacions a l’hora de climatitzar qualsevol mena d’espai.\nSi tens un nou projecte en ment o vols millorar la teva instal·lació contacta amb nosaltres, podem ajudar-te a aconseguir el millor resultat.\nSolucions professionals de fred industrial i climatització per a indústria, hostaleria i comerç\nAconseguirem la temperatura ideal que necessiti el seu producte o servei, creant les condicions d’aire i humitat adequades perquè l’ambient de treball sigui òptim afavorint la productivitat i dels processos industrials.\nEstudiem cada procés industrial, dissenyem la instal·lació de refrigeració industrial a mida i la instal·lem complint els requeriments específics de cada projecte, vetllant sempre per l’eficiència i l’estalvi energètic.\nRealitzem tot el projecte d’enginyeria al complet, des de la planificació i disseny fins a l’execució i manteniment.\nAssessorament personalitzat complint les normatives actuals corresponents.\nMàxim confort i eficiència amb els sistemes d’aire condicionat i climatització més moderns\nGaudeixi de la seva instal·lació de climatització per a la llar, indústria o negoci de manera còmoda i eficaç amb les nostres solucions. L’acompanyarem amb tot el camí, des de la planificació fins a la posada en marxa i el manteniment posterior perquè gaudeixi d’una instal·lació en perfectes condicions i amb totes les garanties des del primer dia.\nContacti amb nosaltres o vingui a visitar-nos per conèixer la gamma de productes que més s’ajustin a les seves necessitats i gustos.\nTriï les característiques del seu equipament entre un gran assortiment de productes sempre amb les màximes garanties\nGaudeix d’una nova instal·lació sense complicacions. El nostre equip professional s’encarregarà d’aconseguir els millors acabats\nEn el consum energètic amb sistemes eficients de climatització i fred industrial amb l’equip més adequat a les teves necessitats


PREMSA FREQÜÈNCIA |\nTRAJECTÒRIA I CONCEPTE\nFreqüència és una publicació d’edició mensual format diari que es distribueix de forma gratuita al llarg de la Catalunya Central.\nEl seu caràcter informatiu de proximitat parla de tot allò que ens interessa a nivell polític, social, cultural, esportiu… Oferint també informació pràctica com agendes d’actes, l’horòscop, consells comercials…\nTot allò que necessites és a Freqüència, el gratuit que trobaràs el primer dimecres de cada mes a la teva bústia, a les benzineres, als forns de pa i als expositors repartits pels diferents punts de la ciutat.\nDISTRIBUCIÓ I TIRADA\nFreqüència es distribueix per domicilis particulars i per establiments comercials; però també es poden fer enviaments concrets sota demanda. La seva distribució es fa a Manresa i a la majoria de poblacions importants del Bages. La seva tirada està sobre els 30.000 exemplars mensuals.\nFreqüència és, per número d’exemplars, referència comercial i data de sortida,EL 1r GRATUÏT DEL MES.


Manual Final de curs Especial final de curs\nEspecial final de curs\nS'acosta el final del curs 2020-2021 i us hem fet una selecció de tot el material que us ajudarà a fer-ho fàcil.\nUs animem a donar-hi un cop d'ull!\nAPARTATS DEL MANUAL\nUs recomanem els següents apartats del manual:\n— El procés d'avaluació\n— Treball de recerca\n— Qualificació mitjana de Batxillerat\n— Avaluar les dimensions (LOEM - Primària) (Catalunya)\nPodeu veure en diferit formacions que hem fet anteriorment.\nUs recomanem els següents vídeos.\n— Per a professors: Avaluació final - LOEM Primària (Catalunya). En aquesta formació es veu com encarar la recta final del curs amb relació a l’avaluació de Primària. Es revisa com avaluar dimensions, matèries mare, competències transversals, introduir els PI per tal que apareguin a la documentació oficial i tot el que el docent necessita per fer un tancament de curs amb èxit.\n— Per a professors: Avaluació final - LOEM ESO (Catalunya). En aquesta formació es veu com encarar la recta final del curs amb relació a l'avaluació de Secundària. Es revisa com avaluar les diverses àrees, els àmbits transversals, els Treballs de síntesi, el Servei comunitari, el Projecte de recerca, com informar els PI perquè apareguin a la documentació oficial i, finalment, com omplir el Consell orientador de 4t d'ESO com a tutors.\n— Per a professors: Avaluació treball de síntesi, servei comunitari i projecte de recerca (Catalunya). En aquesta formació s'ensenyen els mòduls propis dels quals disposa Clickedu per avaluar el Treball de síntesi, el Servei comunitari i el Projecte de recerca. Es veu com utilitzar-los o com avaluar aquests blocs a partir d'una matèria o d'un projecte.\n— Per a l'escola: La LOEM a Primària i ESO (Catalunya). En aquesta formació es revisa específicament com fer l’avaluació dels trimestres amb la plataforma adaptada a la LOEM. S'explica com s’organitzen les dimensions, les competències de les dimensions i els instruments d’avaluació. Es diferencien els processos de Primària i els de l’ESO, els diferents rangs de valoració i es fa esment de les competències transversals.\n— Per a l'escola: Documentación oficial (Madrid). Aquesta formació té com a objectiu principal revisar com generar la documentació oficial de la Comunitat de Madrid. Es recorden tots els camps que s'han d'informar a Clickedu perquè no faltin continguts en aquests documents. També es fa un repàs de les millores que s'han incorporat a la plataforma a partir de les exigències de l'administració.\nVegeu totes les formacions gravades.\nUs recomanem donar una ullada al nostre canal de YouTube, on trobareu molts vídeos tutorials que us poden interessar.\nAquí teniu els més útils de cara a la recta final de curs: AVALUACIÓ. Hi trobareu explicat pas a pas com convocar una reunió, com posar notes i tancar matèries, com bloquejar les notes, com veure el resum de notes, com escriure l'acta, com tancar l'avaluació, com convocar diverses reunions alhora, com configurar el butlletí de notes, com introduir bancs de frases per avaluar i com associar-los a les matèries.\nConsulteu tots els títols aquí.\nApunteu-vos a la formació que us interessi a través de la nostra plataforma de reserves.\nOn puc posar la nota del Treball de recerca? Des del mòdul del Treball de recerca o, si s'ha administrat el Treball de recerca des del seu mòdul, des de Gestió d'usuaris > un alumne > Informació acadèmica > Editar notes del curs.\nOn puc informar les matrícules d'honor? Busquem l'alumne en qüestió a Gestió d'usuaris i, a Informació acadèmica > Editar notes de l'etapa, marquem el quadre de matrícula d'honor (al final de tot).\nQuè passa amb la qualificació mitjana de Batxillerat quan un alumne ha fet un curs fora del centre? La qualificació final de l'etapa dels alumnes als quals s'hagin convalidat estudis estrangers amb el primer curs de Batxillerat és la mitjana aritmètica de la qualificació del primer curs, corresponent als estudis estrangers, i la qualificació final de segon curs, obtinguda a Catalunya. Per obtenir la qualificació final del segon curs cal aplicar la fórmula següent: Qualificació final de segon curs = 0,9 · M + 0,1 · QT (on "M" correspon a la mitjana aritmètica de les qualificacions de les matèries cursades per l'alumne a 2n i "QT" és la qualificació final del Treball de Recerca; si l'alumne està exempt del Treball de Recerca, la qualificació final del segon curs és "M" i obtindrà una nota mitjana del segon curs). La mitjana de 2n sortirà de sumar les notes i dividir-les entre el nombre total de matèries. Amb això també obtindrem el 90 % de la nota, i quedarà pendent el 10 % que correspon al Treball de Recerca.\nCom gestionar el canvi de modalitat a Batxillerat? Primer s'haurà d'informar del canvi de modalitat a Gestió d'usuaris > un alumne > Alumne > Modificar classe. Seguidament, anem a Matèries pendents de l'etapa > Matèries pendents per canvi de modalitat.\nCom omplim l’informe individualitzat de final d’etapa a Infantil? Des de La meva classe (tutor) > un alumne > Informació acadèmica > Editar notes d’etapa o també des de Gestió d’usuaris > un alumne > Informació acadèmica > Infantil > Competències bàsiques.\nCom canviar la ponderació de la tercera avaluació? Des d'Administració > Acadèmic > Configuracions > una etapa > Ponderació de les avaluacions.\nPer què no apareix la calculadora a l'hora de calcular les dimensions? És perquè no teniu marcat, dins l'apartat d'ítems avaluatius, la condició Afecta a la final.\nPer què no puc calcular la nota final d'una matèria mare? Aneu a Administració > Acadèmic > Matèries i grups > Matèries mare i comproveu que estigui correctament configurada.\nOn puc indicar si l'alumne promociona o no? A l'acta de l'avaluació final.\nLa nota de final d'etapa de Primària es va treure perquè ja no forma part de la LOEM.


La Societat Patrimonial | Gestoria al camp de Tarragona.\nLa Societat Patrimonial.\nL’anomenada societat patrimonial és una societat mercantil normal i es constitueix a tots els efectes com totes les altres societats (S.L., S.A, etc.). Però, perquè es pugui considerar patrimonial ha de complir uns determinats requisits: que la major part dels seus actius (més del 50%) estiguin constituïts per valors o no estar afecta a cap activitat empresarial.\nEn la majoria dels casos, l’activitat principal de las societats patrimonials consisteix en la gestió d’un patrimoni mobiliari o immobiliari. La norma, entén que no existeix activitat quant es realitza l’activitat d’arrendament d’immobles, quan la societat no té cap treballador amb contracte laboral i a jornada complerta.\nSi que s’entendrà que es realitza una activitat econòmica quan existeixi almenys una persona empleada al règim general de la Seguretat Social i a jornada complerta. A grans trets, els exposats són, de forma molt resumida, les característica principals d’una societat patrimonial.\nQuina és la utilitat de la societat patrimonial?\nLa utilitat de la societat patrimonial es posa de relleu quant es vol separar la part dels immobles, o altres valors que pugui tenir l’empresa, de la part productiva o d’explotació, doncs tota empresa pot estar exposada a una mala ratxa empresarial i per tant, existeix un risc que un concurs de creditors es pugui emportar els actius generats al llarg del temps.\nA nivell tributari, les societats classificades com a patrimonials tenen una sèrie de connotacions pròpies i estan en desavantatge respecte a la resta de societats; doncs a aquestes se’ls hi apliquen les següents restriccions, entre altres:\nNo es podran aplicar l’exempció per evitar la doble imposició sobre dividends i rendes derivades de la transmissió de valors.\nNo es podran compensar bases imposables negatives.\nNo es podran aplicar el tipus fixat per a entitats de nova creació.\nAplicació més severa de les mesures de transparència fiscal internacional.\nNo es podran aplicar els incentius fiscals establerts per a les empreses de reduïdes dimensions, etc.\nPel que fa a les obligacions mercantils, estan subjectes a les mateixes normes que la resta de societats de capital.\nLa societat patrimonial pot ser una eina mot útil i segura per salvaguardar el patrimoni empresarial, però abans de prendre qualsevol decisió al respecte caldrà comptar amb la col·laboració i assessorament d’un professional en la matèria.\nAnteriorPrevious project:Reunions efectives.SegüentNext project:El Punt d’equilibri en una empresa.\nEl Punt d’equilibri en una empresa.


Sopar de la fam a Girona – Claret Sanctus Paulus\nSopar de la fam a…\nDissabte, 28 de febrer, la comunitat cristiana que s’aplega a l’església del Cor de Maria de Girona va fer el sopar de la fam. És una celebració ja tradicional que cada any en aquesta època organitzen els joves del Centre Claret d’aquesta comunitat.\nEls actes van començar amb la Missa de les vuit del vespre, presidida pel P. Ricard Costa-Jussà. Immediatament després, i a la mateixa església, el P. Josep Roca va fer una presentació d’Enllaç Solidari i de les activitats més importants que la ONG realitza: conscienciació, projecte d’apadrinaments, projectes responent a emergències i a peticions… Convidant a participar-hi.\nI es va acabar als locals del Centre Claret amb el sopar amb pa amb oli. Un espai molt bo per compartir, dialogar i veure com anem cooperant a la construcció d’un món una mica més humà i fratern. I com anem construint també la comunitat cristiana a casa nostra.\nAnteriorPost anterior:La disminució de religiosos/es a Catalunya està obligant els diferents ordes a reestructurar les seves províncies històriquesSegüentSegüent post:El Santuari del Cor de Maria organitza una sortida a Lourdes


Best Western PLUS Hopewell Inn Hopewell (VA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nBest Western PLUS Hopewell Inn3950 Courthouse Road, Hopewell (VA), Hopewell (VA), Estats Units, 23860-5600 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en1comentariBest Western PLUS Hopewell InnVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 40 fotosUbicació excepcional 10,0Veure al mapa10,0UbicacióParticularitats que li encantaranbarascensorconsergeaparcament de cotxes\n1 King Bed Sobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Best Western PLUS Hopewell Inn està situat idealment a Hopewell (VA); una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Els serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Best Western International us esperen a Best Western PLUS Hopewell Inn. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets . L'ambient de Best Western PLUS Hopewell Inn es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors, servei de despertador, escriptori, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu, piscina exterior. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Best Western PLUS Hopewell Inn la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Hopewell (VA).Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-secentre esportiupiscina [exterior] Àpats, begudes i refrigeribarmàquina venedora Serveis i comoditatscaixa fortaconsergezona de fumadorsAccésascensorrecepció [24 hores] instal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 12 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre d'habitacions: 100\nVery nice and clean Excellent Comentat el 23 de novembre 2015


Seminari INSPIRES. Edy Tri Baskoro (ITB) i Nacho López (UdL)\nDescarregar pdf dimarts, 15 de maig de 2018\nEl dimarts 15 de maig, es durà a terme el seminari Inspires amb dues ponències:\nSome Ramsey numbers and Ramsey (MK2,H)-minimal graphs, a càrrec del Dr. Edy Tri Baskoro, del Combinatorial Mathematics Research Group, Faculty of Mathematics and natural Sciences, Institut Teknologi Bandund (ITB) de Indonèsia.\nEdy Tri Baskoro va obtenir un doctorat a la Universitat de Newcastle, Austràlia el 1996. Des d'aleshores ha ocupat càrrecs acadèmics a l'Institut Teknologi Bandung (ITB) d'Indonèsia. Des de juliol de 2006, ha estat guardonat com a professor en matemàtiques combinatorials. Addicionalment, des del 2006, el professor Baskoro també ha estat nomenat professor visitant (conjuntament) a l'Escola d'Ciències Matemàtiques Abdus Salam de la Universitat GC de Lahore Pakistan. També és secretari executiu de la Junta de Norma Nacional per a l'Educació, Indonèsia.\nOn the structure of mixed graphs approaching the Moore bound, a càrrec del professor agregat en l'àrea de matemàtica Aplicada de la UdL, Nacho López\nLes ponències tindran lloc a l'aula 2.02 de l'EPS a les 12:00 hores.


Serveis Socials de Vila-real completarà les beques de menjador de Conselleria – Compromís\nLa Regidoria de Serveis Socials ha obert ja el termini per la presentació de les sol·licituds de beques de menjador municipals, a les quals pot accedir tot l’alumnat d’Infantil i Primària de Vila-real que prèviament haja sol·licitat la beca de menjador de la Conselleria. D’aquesta manera, amb les beques municipals, per a les quals l’Ajuntament de Vila-real destina 61.750 euros, Serveis Socials completa les ajudes de la Generalitat per a arribar a subvencionar el 100% del cost del menjador escolar i “garantir la correcta alimentació i nutrició dels nostres xiquets i xiquetes”.\nLa regidora de Serveis Socials, Mònica Alvaro, assenyala en aquest sentit que “mitjançant aquesta convocatòria de beques, Serveis Socials fa una tasca importantíssima en completar les beques autonòmiques, de forma que es pretén subvencionar el 100% de la beca a l’alumnat, ja que Conselleria el màxim que aporta és de 3,94 euros per infant i dia, mentre que l’Ajuntament de Vila-real completa la beca fins al 4,25 euros per infant i dia que és el preu màxim que la Generalitat estipula per als menjadors escolars”. També, tal com va ocórrer l’any passat, des de Serveis Socials es potencia que aquells menors que solament obtinguen una beca al 70% de Conselleria, puguen gaudir de la gratuïtat total del menjador, ja que s’assumeix amb la beca municipal la resta de la despesa fins al preu màxim estipulat per Conselleria. “L’alumnat en dificultats que rep la beca municipal sap que no ha de pagar res més, al contrari del que ocorre amb les beques de Conselleria, on xiquets i xiquetes han hagut de desistir de les beques per no poder aportar la diferència econòmica que Conselleria no cobreix”.\n“Serveis Socials de Vila-real destina una partida de 61.750 euros per aquest concepte, ja que la correcta alimentació dels nostres escolars és fonamental i ara per ara és la millor eina amb la qual compta el municipi per a lluitar contra la pobresa infantil”, apunta l’edil de COMPROMÍS Mònica Alvaro. “Gràcies a l’esforç i diners de vila-realencs i vila-realenques, estem evitant casos greus de desnutrició infantil i garantint un desenvolupament correcte a menors que d’altra banda no tindrien assegurada una dieta mínima diària”, apunta la regidora. “Per això”, afegeix, “en els últims anys les beques municipals s’han multiplicat en quantia i també en nombre de xiquets i xiquetes becats”. De fet, fins al 2012 solament gaudien d’aquesta beca alumnes de col·legis concertats i d’Infantil, mentre que ara l’ajuda “és universal i abasta a tots els centres docents, tant públics com concertats, de la ciutat en els nivells d’Infantil i Primària”.


Inici > detall del relat: desil·lusions\n- Categoria: Social, Viatges, Fantàstica\nMirar cap al cel sempre l'ha ajudat, ho fa sempre que es troba desconsolat o sense respostes; des de petit somia estar entre els núvols, que s'imagina de cotó, lluny del malestar terrenal de la seva vida; són els seus amics, els seus aliats vers l'infortuni.\nJustament ara es troba encabit en una butaca, sense espai per moure's, sense cap lloc d'on respirar, és dins un avió.\nLa dona del costat crida, crida amb totes les seves forces, els ulls pareix que li hagin de sortir de les seves òrbites; des de darrera, sent com una persona entona una pregària, però amb tants de crits no arriba a entendre que diu exactament; l'avió està apunt estavellar-se.\nL'hostessa que havia rebotat contra terra, fent-se un trau al cap, bloqueja l'hemorràgia amb el seu mocador de coll premut fortament contra el forat que du al front.\nTothom crida, xiscla i es desespera, només ell està seré, fins i tot dibuixa un petit somriure als seus llavis.\nEll té uns aliats! Sap que no li pot passar res enmig d'ells, sempre ho ha somiat, tanca els ulls i espera el moment que aquells cotonets l'elevin per damunt de tota aquella cridòria.\nQuan ja fa una estona que duu els ulls tancats, decideix obrir-los amb un poc d'impaciència.\nNomés té temps a dir: Malparits! Vosaltres també m'heu abandonat!\nTot seguit l'avió es desintegra al xocar contra el continent, sense deixar cap passatger amb vida, només un nuvolet de pols que sembla dibuixar un petit somriure.\nAh, sa nota[Ofensiu]\nes verro d'Artà | 21-09-2005 | Valoració: 9\nHe posat un nou degut a sa qualitat d'aquest relat, no pos un 10 perquè sa perfecció no existeix, si de cas només es pot correspondre amb relats meus.\nEstètica cubista amb visió diacrònica.[Ofensiu]\nes verro d'Artà | 21-09-2005\nPens q sa història que acab de llegir deixa una sensació sarcàstica i a la vegada irònica sobre la situació i política q es viu actualment en el contexte de l'aviació.\nSa sensació q s'autor vol aconseguir a aquest relat (curt però intens) se pareix molt a sa sensació q tots podem sentir quan miram una pel.licula de passar pena, amb sa diferència (grandiloqüent) q en aquesta ocasió observam un caire genuinament irònic.\nValor molt positivament aquest primer treball d'aquest jove, i estic ansiós per llegir futurs relats.


Inscripcions — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Habitatge i Transició Ecològica/Educació i sensibilització ambiental/Programa d'educació ambiental "Lleida en Viu"/Inscripcions\nVOLS PARTICIPAR AL PROGRAMA LLEIDA EN VIU?\nFes la teva preinscripció online!\nQuè cal saber per inscriure's?\nSi voleu fer una activitat del programa "Lleida en Viu" haureu de fer una PREINSCRIPCIÓ de l'activitat o activitats en què esteu interessats a partir del 7 de setembre mitjançant el següent tràmit web:\nPreinscripció al programa “LLEIDA EN VIU”\nPodeu consultar la nostra oferta d'activitats:\n- Oferta d'activitats curs 2020-2021\n- Activitats del programa Lleida en Viu (pdf interactiu)\nUn cop rebuda la preinscripció i comprovades les dades, us enviarem un correu confirmant o modificant, segons disponibilitat de calendari, les dates de la vostra preinscripció.\nCal que el centre o entitat respongui a aquest correu en un termini màxim de 5 dies, ja sigui per acceptar-lo o per a fer-ne les consultes i esmenes pertinents. L’acceptació de la proposta o de les modificacions que s’hi hagin fet dóna lloc a la Inscripció definitiva a les activitats del programa.\nUns 15 dies abans de la data de cada activitat ens posarem en contacte amb vosaltres per correu electrònic, demanant-vos la informació necessària pel bon desenvolupament de l'activitat. Si no us arriba el nostre correu, si us plau, poseu-vos en contacte amb nosaltres mitjançant la nostra adreça de correu electrònic lleidaenviu@paeria.cat o al nostre telèfon 973 232559 per confirmar les dades i facilitar-nos la informació necessària.\nSi 3 dies abans de la data concertada no us heu posat en contacte amb nosaltres, l'activitat es considerarà anul·lada.\n* Tots els centres educatius del municipi de Lleida disposen d'una activitat gratuïta per línia educativa per a l’Educació Infantil i Primària i d'una altra per a l'Educació Secundària (ESO, Batxillerat i Cicles formatius).\nPodeu tramitar online des d'aquí la sol·licitud de gratuïtat (Centres educatius del municipi de Lleida)\nCal fer la sol·licitud de gratuïtat en els 30 dies següents a la inscripció definitiva per no perdre el dret a la gratuïtat.\nSi és de pagament, un cop acabada l’activitat us facilitarem una factura amb un número de compte on haureu d'ingressar l'import de l'activitat. Cal fer l'ingrés en un termini de 30 dies.\nUna vegada realitzada l'activitat, us agrairíem que ens féssiu arribar una valoració. Podeu fer la valoració on-line de les activitats del programa Lleida en Viu aquí: Valoració de les activitats del programa Lleida en Viu


General | Curiositats a la xarxa\nDes de fa uns dies, hem canviat la manera de publicar els enllaços de què parlem a la secció: ara ho posem al twitter de la ràdio (@radiomolins), amb la paraula clau #curiositatsxarxa. Encara que no tingueu compte de twitter podeu consultar els enllaços fent clic aquí. I si esteu al twitter, podeu seguir a Ràdio Molins de Rei i us arribaran els enllaços directament!\n#curiositatsxarxa Correctors ortogràfics per al firefox! Escriviu bé en tot moment. Disponibles en més de 100 idiomes http://j.mp/kk4YXd\n— Ràdio Molins de Rei (@Radiomolins) June 1, 2011\nSi voleu jugar amb els resultats que hem tingut a les eleccions municipals a Molins de Rei, veure què hauria passat si hagués votat més gent, etc. podeu anar a aquesta pàgina. És un simulador electoral, simulador de la Llei d’Hondt, amb els resultats que hi va haver el passat diumenge a Molins de Rei.\nAlguns exemples: si CiU hagués tingut 2372 vots en comptes dels 2358 que ha tingut (si els haguessin votat 14 persones més), CiU hauria obtingut 6 regidors, i ICV 3, de manera que la sociovergència (pacte PSC-CiU) sí que hauria estat possible perquè haurien sumat els 11 regidors necessaris. O que si les 1797 persones que han votat la CUP haguessin estat 1000, com s’havien marcat com a objectiu, el PSC i CiU haurien obtingut 6 regidors cadascun, i la CUP 2 regidors. O bé que si sumem tots els vots independentistes (ExMdR+CUP+SI) s’obtenen 7 regidors. Els escenaris possibles són infinits, cliqueu a l’enllaç següent, i jugueu!\nSimulador amb els resultats de Molins de Rei\nWebGL Globe és una plataforma que s’emmarca dins el projecte Chrome Experiments, de Google. Serveix com a base per visualitzar dades que es puguin visualitzar geogràficament, en una bola del món interactiva. Ells ho han fet servir per crear-ne 2 (l’evolució de la població mundial els darrers anys i el volum de cerques a Google segons l’idioma), però volen que la gent faci la seva pròpia versió per visualitzar el que vulgui. Això és possible perquè han publicat el codi font, tot i que ja us avisem que calen coneixements tècnics per fer-ho.\nPortal del WebGL Globe\nMapa de fosses comunes elaborat pel Ministeri de Justícia, “d’acord amb el previst en l’article 12.2 de la Llei 52/2007, del 26 de desembre, per la qual es reconeixen i amplien drets i s’estableixen mesures a favor dels qui van patir persecució o violència durant la Guerra Civil i la Dictadura“.\nAquest mapa inclou en un sol lloc tota la informació disponible i que han facilitat les respectives Comunitats Autònomes o Associacions. Al mapa podem veure la ubicació de les fosses i el seu estat, però també podem accedir a informació sobre la llista de persones que consten a cada fossa, o fer una cerca per una persona en concret, seguint diferents criteris de cerca.\nNo obstant, aquesta base de dades no està completa, i des del propi ministeri se’ns anima a proporcionar més informació que puguem tenir disponible, mitjançant un formulari en aquesta mateixa web.\nTrobareu el mapa a l’enllaç següent:\nEl rei de la música en streaming ja no és el que era. L’essència del programa i la clau del seu èxit, poder escoltar música de manera il·limitada a canvi d’escoltar anuncis intercalats amb les cançons ha quedat notablement aigualida amb les noves restriccions que va imposar l’empresa sueca el diumenge passat. Si veiem que el nostre ús és superior als límits establerts, tenim dues alternatives per seguir escoltant música en streaming: o bé fer el que ens recomanen des d’Spotify (que ens passem a un compte de pagament) o bé canviar de plataforma. La més sòlida de totes és Grooveshark. En aquest article de VilaWeb fan un repàs d’algunes d’aquestes alternatives:\nMés enllà de Spotify\nDes d’avui els usuaris de la versió gratuïta únicament poden escoltar deu hores de música el mes i cinc vegades una mateixa peça\nL’aplicació per a escoltar música en línia Spotify va anunciar fa poc que aplicaria restriccions als usuaris del servei gratuït, que funciona des del 2006. Dit i fet, des d’avui els usuaris enregistrats abans de l’1 de novembre de 2010 hi podran escoltar una mateixa peça de franc cinc vegades i prou. A més, els usuaris de modalitat lliure solament podran escoltar de franc deu hores de música el mes, i no vint com fins ara. La decisió sembla orientada a reconvertir una bona part dels deu milions d’usuaris de comptes gratuïts en subscriptors dels comptes Premium i Unlimited (4,99 i 9,99 euros el mes, respectivament). També pot explicar-se per la necessitat de cobrir les despeses dels drets de música de les discogràfiques. Caldrà veure si, amb les noves mesures restrictives, Spotify es guanya l’antipatia dels usuaris avesats a poder escoltar de franc una bona part de la seva música favorita. Els competidors de música en flux continu, si més no, es preparen per rebre ‘exiliats’ de Spotify.\nUn dels que més n’espera és Grooveshark, sorgit quasi alhora que Spotify del cap de tres universitaris de Florida. Efectivament, és el rival més veterà i, així mateix, el que té un banc de música més potent, amb vint milions de temes. Tot i que ja ha començat a fer passos cap a les opcions de pagament (n’hi ha una versió VIP de 3 dòlars el mes amb funcions extra), la versió gratuïta continua essent una bona alternativa. Com la majoria de servidors musicals, inclou cercador de temes i grups, llistes de reproducció personalitzables i recomanació de cançons semblants, a més d’interfície en català, un tret diferenciador respecte de la resta de serveis. I, a més, disposa d’eines com Groovylists, que ajuda a integrar-hi les llistes de reproducció que tenim a Spotify, iTunes i Last.fm.\nSeguint justament la idea de ràdios en línia com Last.FM, els francesos Deezer abonen un estil semblant al de Spotify d’oferir un banc de dades format per set milions de temes. Des de fa dos anys, manté acords amb algunes grans discogràfiques per a aprofitar-ne el fons, però l’element singularitzador de Deezer són els continguts d’artistes independents o poc coneguts –per a tothom qui tingui ganes de descobrir noves sonoritats i talents darrere els focus.\nUna altra línia de reproductors de música en flux continu és la que recupera els centenars de milers de videoclips que hi ha a servidors com YouTube i els presenta intuïtivament, i amb una interfície molt 2.0, a l’usuari. StreamDrag n’és un bon exemple: hi cerquem la cançó o l’artista que volem i ens n’ofereix el resultat en una pàgina amb el vídeo i tot d’opcions per a desar-ho en una llista pròpia o compartir el vincle a través de les principals xarxes socials. Muziic, sorgit de la idea d’un pare i un fill, també es basa en aquesta opció i ha aconseguit el qualificatiu una mica agosarat de ser l’alternativa nord-americana de Spotify.\nA un altre nivell hi ha Fizy, ‘una capsa de música en línia dissenyada amb l’única intenció que fos simple i fàcil d’utilitzar’. En efecte, aquest portal turc, de presentació austera i en blanc i negre, aplega continguts d’àudio i vídeo musicals de tot internet i els serveix als milers d’internautes que ja coneixen aquesta plataforma disponible en una trentena d’idiomes, incloent-hi el català.\nPàgina (en anglès) amb preguntes tipus “trivial”. Hi tenim tot tipus de categories generals i de més concretes.\nEl fenòmen “HOYGAN” ha guanyat una nova eina. Ara ja podem escriure de manera normal els nostres textos, i un traductor ja s’encarregarà de traduir-ho al llenguatge “HOYGAN”. Podem trobar el traductor al següent enllaç:\nUn exemple de traducció és el contingut d’aquesta mateixa entrada, tot i que el traductor està optimitzat per funcionar amb originals en castellà.\nEL FENÒMEN “HOYGAN” A GUANIAT UNA NOBA HEINA. ARA JA PODEM HESCRIURE DE MANERA NORMAL ELS NOSTRES TEXTOS I UN TRADUSTOR JA S’ENKARREGARÀ DE TRADUIR-HO AL YENGUATJE “HOYGAN”. PODEM TROVAR EL TRADUSTOR AL SEGÜENT HENIAÇ:\nUN HEXENPLE DE TRADUCSIO ES EL KONTINGUT D’AKESTA MATEIXA HENTRADA TOT I KE EL TRADUSTOR ESTÀ HOPTIMITSAT PER FUNSIONAR ANB HORIJINALS EN KASTELLÀ.\nAquests són els enllaços d’ahir i d’avui:\nUn servei per compartir fàcilment cançons, perfecte pel twitter, però també pensat per les altres xarxes socials i pel correu electrònic.\nEl sistema es basa en les cançons del Grooveshark, un altre servei que ja vam recomanar en una altra ocasió i que aprofitem per tornar a recomanar. Recordem que Grooveshark és una plataforma on podrem trobar gairebé qualsevol cançó mínimament coneguda, que podrem escoltar en ‘streaming’ d’una manera completament legal, un sistema similar a l’Spotify. En el cas que no trobem una cançó, tenim l’oportunitat de pujar-la al sistema des del nostre ordinador, fent-la disponible a tots els usuaris. Aquest és un servei que des d’aquí recomanem molt especialment! Recordeu:\nEn aquest article de ‘La Vanguardia’ ens ensenyen com una portada del diari ‘Ya’ del 1974 podria ser perfectament del 2011. Llegiu!\nEl diario ‘Ya’ publicó en 1974 una portada que podría venderse hoy\nMolt complet, està francament bé! L’adreça és la següent:\nCompartiu fotos entre diverses persones d’una manera molt senzilla amb comemories.\nLa nova generació d’historiadors, els que saben connectar amb la gent. Són els Historiadors 2.0. En parla el Dani Cortijo en aquesta entrada del bloc “Altres Barcelones“. Us convidem a navegar pel ‘hashtag‘ #historiadors20, al twitter:\nEn aquesta pàgina hi podem veure mapes del món, o de països, ampliats o reduïts segons els paràmetres que triem. Per exemple, la població.\nResoleu els vostres dubtes lingüístics amb la pàgina web “és a dir“, de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.\nUna setmana després d’haver vist per TV3 aquesta gran producció com és la minisèrie Ermessenda, topem amb un article de Ferran Vital al seu bloc, dins la pàgina web de la revista Sàpiens, on ens explica tots els fets que s’hi expliquen i no s’ajusten amb la realitat històrica, a més de la visió d’Ermessenda des dels ulls d’un historiador.\nArticle de Ferran Vital\nA la sèrie ens mostren a Berenguer Ramon com un partidari de la guerra i la confrontació, i a Ermessenda com a partidària del diàleg i dels pactes tenint en compte la guerra com a última opció. En realitat era tot el contrari: ell era partidari del diàleg i ella de la guerra. Berenguer Ramon tampoc va morir a mans de Roger de Tosny, com explica "Ermessenda"\nLa relació amorosa entre la comtessa Ermessenda i el seu nebot Guislabert, al voltant de la qual gira gran part de la sèrie, sembla ser que ha estat una invenció dels guionistes\nEn morir Ramon Borrell Ermessenda tenia 45 anys, una edat venerable l'any 1017. En canvi, a la sèrie Ermessenda sembla més jove.


CorrectedAverage Metatrader HTF 5 Indicador - Indicador MT5\ncasa Indicador MT5 CorrectedAverage Metatrader HTF 5 Indicador\nL'indicador CorrectedAverage amb l'opció de selecció marc de temps disponible en els paràmetres d'entrada:\nThe indicator requires CorrectedAverage.mq5 indicator file. col·locar-lo en <terminal_data_folder>MQL5 Indicadors.\nCorrectedAverage Metatrader HTF 5 És un indicador de MetaTrader 5 (MT5) indicador i l'essència de l'indicador forex és transformar les dades història acumulada.\nCorrectedAverage Metatrader HTF 5 Indicador proporciona una oportunitat per detectar diverses peculiaritats i patrons en la dinàmica de preus que són invisibles a simple vista.\nCopy CorrectedAverage HTF Metatrader 5 Indicator.mq5 de la seva Directori de Metatrader / experts / indicadors /\nIndicator CorrectedAverage HTF Metatrader 5 Indicator.mq5 està disponible al Gràfic\nHow to remove CorrectedAverage HTF Metatrader 5 Indicator.mq5 de la seva Metatrader 5 Taula?\narticle anteriorCyclePeriod Metatrader HTF 5 Indicador\narticle següentMetatrader ColorXdinMA DesvEst 5 Indicador


El passat valencià de Mariano Rajoy - El Temps\nEl passat valencià de Mariano Rajoy\nMariano Rajoy ha estat el protagonista involuntari de la setmana. Censurat per una moció de la que ix vencedor Pedro Sánchez, Rajoy ja és història al capdavant del Govern espanyol. Aprofitem per rescatar un reportatge d'Alfonso Eiré, publicat el novembre de 2011, en el número 1432 d'aquesta revista, tot just quan Rajoy va ser investit president del Govern. Un càrrec del qual l'han tret.\nEls tretze mesos del servei militar obligatori, Mariano Rajoy els va passar a València. Es va fer un fart de netejar les instal·lacions i d’organitzar, a la Capitania General, la desfilada de les forces armades del 1980, però encara li va quedar temps per a passar-s’ho d’allò més bé. Els seus amics en parlen.\nPer Alfonso Eiré\nEl dia que van tenir lloc les segones eleccions catalanes –les primeres des de la represa democràtica– Mariano Rajoy Brey era un caporal de la companyia de serveis de la Capitania General de València, al bell mig de la ciutat.\nQuan, passades les 11 de la nit d’aquell 20 de març del 1980, la ràdio va retransmetre els resultats que ja es podien considerar definitius, el sortint president del govern espanyol no va dubtar a despertar de manera precipitada el seu amic Marcial per a fer-li saber que Jordi Pujol havia guanyat els comicis i que, per tant, esdevindria president de la Generalitat catalana. Marcial Suárez, també destinat a València i amic personal seu, recorda que “Mariano es mostrava content per la victòria de CiU”, molt més que no ell, a qui no interessava la política i que dormia plàcidament mentre Rajoy seguia pel seu transistor el recompte electoral.\nTot just un any i mig després, el 20 d’octubre del 1981, Rajoy era escollit diputat del Parlament de Galícia per les llistes d’Aliança Popular (AP). Era la seua entrada triomfal a la política activa i l’aperitiu d’allò que havia de venir: regidor de Pontevedra, president de la Diputació provincial, vice-president de la Junta de Galícia, diputat al Congrés, ministre de carteres diverses, vice-president espanyol i, a la tercera ocasió en què hi va optar, el 2011, president electe de l’executiu estatal.\nUn altre company d’aquells dies de mili a València, el periodista i professor Xosé Ramon Pousa, afirma que el va sorprendre força de veure’l a les candidatures d’AP perquè “feia poc que s’havia aprovat la Constitució i ell hi mantenia una posició molt i molt favorable, sense amagar-se’n davant uns oficials i comandaments de Capitania que hi eren absolutament contraris, tal com es demostrà el 23 de febrer del 1981. Fet i fet, Jaime Milans del Bosch era aleshores el capità general de la tercera regió militar –la valenciana– i esdevingué un dels instigadors del colp d’estat.\nDels millors dies\nLes fonts consultades coincideixen a afirmar que Rajoy va viure al País Valencià “alguns dels millors dies de la seua vida”. Els ho ha reconegut directament, i n’és una bona prova que la seua tercera destinació com a registrador de la propietat –que encara manté– fou la població de Santa Pola, al Baix Vinalopó.\nFou l’entorn natural, que el va captivar tant, o la ferum constructora que ja es començava a detectar els anys 80? Es va fer un fart de caminar llargament per tot de platges del País Valencià: Cullera, Gandia, Xàbia... O per la del Saler, si és que no hi havia gaire temps per a allunyar-se de València.\nRajoy hi arribà l’abril del 1979, després d’haver esgotat totes les pròrrogues per estudis i d’haver aprovat l’oposició de registrador. Fins al maig, que va jurar bandera, el gallec va residir al campament de Marines (Camp de Túria), 35 quilòmetres al nord-oest del cap i casal.\nMés tard el van destinar a la companyia de serveis de Capitania General, on va fer el curs de caporal i el van nomenar encarregat del magatzem. A la seua autobiografia, En confianza, Rajoy mateix reconeix que aquelles primeres setmanes del servei militar va fer netejar a dojo.\nPrecisament fou la tercera regió militar l’escollida per tal d’estrenar el nou uniforme de la tropa, que deixava enrere la famosa capa i les botes militars que fins aleshores calia dur per a eixir de les dependències de Capitania. I per bé que fou Mariano Rajoy l’encarregat de lliurar el material als soldats, tant ell com els caporals que li eren més propers sí que tenien permès de vestir a la manera civil, portes enfora. Rajoy només feia servir l’uniforme militar en hores de servei, doncs.\nNo es va llicenciar fins el juny del 1980, això sí. Va haver de passar-hi un mes addicional a conseqüència de la celebració a València, aquell any, del dia de les forces armades. Els soldats de la seua lleva van trobar-se obligats a enllestir els preparatius de l’acte i no van poder tocar el dos fins que Milans del Bosch i Diego Ibáñez Inglés, que era coronel d’enginyers i sots-cap de la regió militar, van considerar-ho escaient. Tots dos volien impressionar Espanya amb una desfilada que havia de ser la seua demostració de força particular.\nMariano Rajoy “va treballar dur, com la resta”, recorden els seus companys, que en destaquen “la bona memòria i els dons organitzatius”, encara que també era “una mica despistat”. “D’ardor guerrer, però, no en tenia”, assenyala un. Comptat i debatut, no va mantenir una relació especialment estreta amb els seus caps de Capitania i avui dia tampoc no té cap contacte amb els comandaments militars d’aquella època.\nEl seu servei militar obligatori no fou gaire sever. Quatre caporals s’alternaven al mateix lloc i, per cada 30 dies de feina, els en pertocaven 120 de permís. Quan en gaudia, Rajoy agafava el seu Seat 127, matrícula PO-0669-K, i, gairebé sempre acompanyat dels seus amics Suárez i Pousa, enfilava l’antiga N-III, avui reconvertida en autovia A3. A l’anada i a la tornada hi havia dues aturades imprescindibles: en una població de Conca, Rajoy comprava llonganisses i formatge manxec; i a la Galícia irredempta, a Villafranca del Bierzo, on durant un temps va ocupar la plaça de registrador, signava els papers que el seu substitut li requeria. Un cop a Chantada (Lugo), deixava un dels companys de viatge; després es desviava fins a Santiago, on baixava l’altre, i finalment feia cap a Pontevedra, on ell residia.\nUn dels dies que anava cap a València, abans de passar per Chantada i recollir els amics, Rajoy va tenir un accident molt greu a Palas de Rei (Lugo), la població nadiua del ministre de Foment, José Blanco. Possiblement a conseqüència d’una gelada, Rajoy va perdre el control del cotxe, que va eixir de l’estreta carretera i va caure a un desnivell de quinze metres. Qui va veure l’estat en què va quedar el vehicle assegura que aquell dia Rajoy va tornar a nàixer. L’única marca que li’n va quedar, però, fou una cicatriu dissimulada per la barba que es va deixar créixer a partir d’aleshores i que Manuel Fraga li insistia que es tallara. A Don Manuel no li agradava gens que un dirigent del seu partit lluïra aquell aspecte.\nFraga va suggerir a Rajoy més coses, si és que aspirava a presidir la Xunta algun dia. Les dues principals, que es casara i que estudiara gallec. Li va costar de casar-se, però finalment ho va fer amb Elvira Fernández, una amiga de la seua colla de tota la vida, la colla del Duque, perquè aquest era el nom de la discoteca de Pontevedra on anaven. Tot de nits hi va acudir Rajoy, sempre arrecerat a la barra amb un got de Jack Daniel’s a la mà.\nMalgrat que Elvira Fernández, Viri, és l’única parella formal que se li ha conegut mai, Rajoy va llaurar-se una fama de seductor, segons que convenen els seus companys de joventut. Una fama també conreada a València, “on aprofitava la seua facilitat de paraula i la seua ocurrència habitual per tal de fer riure les xiques”. “Potser no era atractiu, però tenia bona planta”, explicita un que alhora recorda que Rajoy “mai no presumia de la seua condició de registrador de la propietat, no mirava d’impressionar ningú”.\n“Era bonhomiós i generós”, continua un altre. No sols deixava diners als amics, si els en calien, sinó que no tenia cap inconvenient a prestar-los el cotxe i acostumava a convidar-los a restaurants cars: quan li van concedir la primera plaça de registrador, la de Padrón (la Corunya), els va dur al selecte Gure Etxea, al carrer de l’Almirall Cadarso de València. I quan anaven i tornaven de València cap a Galícia, sempre pagava la benzina del trajecte complet.\nRajoy s’enamorà de Russafa –on sovintejava els cellers– i del Carme. Fins i tot disposava d’un passi privat en un local distingit d’aquest barri, a escassos metres de la plaça de la Mare de Déu. Anava a la cafeteria Barrachina, al costat de l’Ajuntament i als cinemes Serrano-Artis va veure el film Kramer contra Kramer, estrenat el 1979 i protagonitzat per Dustin Hoffman i Meryl Streep. L’ha esmentada en alguna de les seues intervencions públiques.\nA Capitania, és clar, hi passava les hores imprescindibles. Quan podia descansar, anava a un pis que havia llogat amb alguns companys prop de l’estadi Ciutat de València, aleshores anomenat Nou Estadi. Hi convivien dos gallecs, un famós oftalmòleg madrileny i un sergent i un advocat d’origen extremeny.\nDel llevantinista barri d’Orriols es mudaren després a un àtic adjacent al Luis Casanova, que així es deia encara el camp de l’equip rival, el València CF. La terrassa era gran i les festes hi sovintejaven, però a Rajoy sobretot li agradava de parlar i parlar i parlar. Xalava amb les tertúlies de tota mena, que amania amb cigarretes. Encara no fumava cigars.\nI llegia molt. Cada dia comprava els diaris que arribaven al quiosc més proper a Capitania o al que hi havia sota casa. Els seus companys l’evoquen “dialogant, entranyable i tremendament respectuós amb el pensament de tothom”, fins al punt que tenia amics que ja se significaven en favor del nacionalisme gallec. En qualsevol cas, també adverteixen que “es tracta d’una persona conservadora, molt conservadora”. “Serà més bon president del govern que cap de l’oposició”, reblava un d’ells quan va ser investit, “perquè té idees pròpies i no admetrà imposicions”. Precisament això el va distanciar de seguida de Fraga i va desvincular-lo de la política gallega.\nDe Fraga, en efecte, no en volia saber gaire cosa. No va aprendre gallec, tal com li va demanar, i sempre s’ha negat a parlar-lo en públic; diu que únicament el feia servir amb una de les àvies. L’avi patern, curiosament, fou un nacionalista moderat que participà en la redacció de l’Estatut gallec aprovat en temps de la República.\nPerò a València, ves per on, en ocasions s’animava i deixava anar alguna paraula en català, sobretot quan volia festejar. Com expressa un amic d’aquella etapa, “ja se sap, la mili té molt poc a veure amb la vida normal”.


Com la pluja en ple maig\nEscrit per Maribel Nogué. columnista i escriptora\tdimarts, 13 de juny de 2017 23:22\nOpinió\t- Opinió: Migracions\nLa darrera xerrada - tertúlia duta a terme pel col·lectiu Compartim Ciutadania va caure damunt les persones assistents talment com es rep la pluja tan desitjada en ple sol del mes de maig.\nLa jove Ikram El Ouahabi va ser qui, en nom d'aquest col·lectiu, va presentar Saida Ehliluch, Secretaria de Polítiques d'Igualtat i Immigració de CCOO del Baix Llobregat, Alt Penedès, Anoia i Garraf, l'encarregada de desenvolupar el tema proposat en aquesta ocasió: El Món del Treball, Drets Laborals i Estrangeria.\nSaida Ehliluch havia estat també assessora del C.I.T.E (Centre d'Informació per a Treballadors Estrangers) que recentment ha presentat un balanç de l'activitat que aquest servei gratuït ofereix a la Comarca de l'Anoia. Segons aquest estudi, un dels temes que més es demanda és el de les targetes comunitàries, seguit de la nacionalitat, l'arrelament social, el reagrupament familiar i les renovacions d'autoritzacions de residència i treball.\nComplicitat i suport\nA partir d'aquest fet, va dir Ikram El Ouahabi, des de Compartim Ciutadania hem cregut oportú parlar obertament d'aquests temes, per compartir les nostres preocupacions reals i fer-nos costat a l'hora de fer front a totes aquestes dificultats afegides, cara a la normal integració a la societat on vivim, per part de les persones que hem encara de superar un tractament diferent per la nostra condició de migrants, tan se val que sigui de pocs anys o –fins i tot- que ja haguem nascut aquí.\nEmpatia i solidaritat\nÉs que, malgrat que per a moltes de nosaltres aquests són temes primordials, per a molta part de la mateixa ciutadania no s'imaginen els maldecaps que comporta la regularització de la nostra situació administrativa i les dificultats afegides per trobar un treball que, excepte raríssimes excepcions, serà –majoritàriament- precari.\nUna informació necessària\nEn aquest sentit, Saida Ehliluch va desplegar tota la informació necessària i que versava sobre les particularitats que suposa l'aplicació de la Llei d'Estrangeria que regeix aquest país, un tema prioritari que ocupa de forma preferent la vida de totes les persones, -provinents de processos migratoris- que conviuen amb nosaltres, perquè pateixen en la seva pròpia pell tots els obstacles i pegues que li són inherents.\nEls costos, un obstacle\nLa seva va ser una explicació exhaustiva de tots els requisits necessaris per l'obtenció del permís de residència i/o de treball i els drets de ciutadania. Un tema que han hagut d'aprendre per necessitat i que, per la seva complexitat, els dubtes i les preguntes sobre els ditxosos "papers" que impliquen tràmits diversos, documents i certificats de les administracions, despeses i taxes.. s'hi varen fer ben present. De fet, el seu cost i el complicat d'aquests tràmits és la realitat de que moltes famílies no puguin regularitzar la situació de tots els seus membres i hagin de fer-ho "un a un" i "un després de l'altre"...\nLes obligacions primer que els drets\nDe les obligacions no en va parlar gaire perquè la majoria de les persones assistents ja fa temps que les han de complir preceptivament i per endavant. Per molt que hi hagi un discurs interessat en alimentar tòpics i rumors, les persones que són tractades per la Administració com a estrangeres paguen tants o més impostos que la resta. Segons dades del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, el nombre de persones estrangeres que cotitzaven al juliol a la Seguretat Social s'ha situat a Catalunya en 423.746, el que suposa un 7,12 % més respecte al mateix mes de l'any passat.\nUna aportació important\nI si tenim en compte que moltes d'aquestes persones formen part del sector social més precari, és a dir, que treballen sense contracte o en un contracte menor que les hores de treball que hi dediquen, o que –particularment les dones- ho fan com a empleades de la llar, en treballs de neteja o de cura de gent gran o malalta, la Seguretat Social surt –de fet- del seu salari i no de l'empreses on treballen, doncs ja tenim qui i perquè no es poden escapolir de pagar els seus impostos.\nPagar com tothom per drets rebaixats\nMentrestant, no poden gaudir dels mateixos drets que marquen les lleis perquè s'imposa la llei del mercat, i com passa a molts altres treballadors i joves, es veuen obligats a acceptar les rebaixes econòmiques i en drets que les empreses van imposant.\nUns drets que cal vetllar\nAquell dia havia llegit per internet una frase que em venia com anell al dit per compartir-la: "els drets són com els déus, si no els tens present i els fas servir, acaben desapareixent"...\nLa criminalització dels "sense papers"\nNomés cal que ens apropem a qualsevol de les famílies que han vingut des de l'emigració per copsar la complexitat de la seva regularització administrativa. La Llei d'Estrangeria ja posa prou obstacles, però les polítiques dels governs de torn no fan sinó complicar-ho per gairebé criminalitzar els "sense papers", si convé deportant-los al seu país d'origen previ reclusió en els nefastos CIE's, veritables camps de concentració on el tracte que reben és inhumà i són tractats com a delinqüents.\nEmigrar per llaurar un futur millor\nEl dret a emigrar és un dret humà per sí mateix, i si l'únic argument és el dret a cercar un millor futur, doncs no s'hauria de tractar pas com un delicte. Si el que pretenen els governs de torn és "fortificar" una Europa basada en el privilegi dels qui són tractats com a ciutadans de primera, aplicant polítiques d'exclusió i discriminació per la resta, no ens queda altra remei que maldar –cada dia més- per establir la complicitat necessària entre la gent de bé que, des d'una consciència de ciutadania exercida per convicció, estima els principis de drets humans, d'asil i acolliment que al seu dia feren gran la vella Europa que defensem. Potser per això hi ha qui arrisca la pròpia vida per tal d'arribar al vell continent, ja sigui fugint de les guerres, de la misèria, de la destrucció i la manca de futur.\nLa nostra complicitat necessària\nA mi no m'estranya que rebin, talment com rebem la pluja en ple mes de maig, les actituds de complicitat i la informació que necessiten pel seu empoderament ciutadà i la veritable integració.\nikram el ouahabi\nTenim 1139 persones visitants en línia\nVisites del contingut : 22155706


THE ENGLISH CENTRE - Cursos a l�estranger\nCURSOS A L�ESTRANGER\nTHE ENGLISH CENTRETEST DE NIVELLAPRENDRE ANGL�SANGL�S PER A EMPRESESEX�MENS CAMBRIDGEALTRES SERVEISCURSOS A L�ESTRANGERBRISTOLDUBLINEXETERLONDRESCURSOS D�ESTIUFOTOS IGUALADACONTACTERESULTATS EXAMENS CAMBRIDGE\nCada any organitzem estades al Regne Unit, tant per als nostres alumnes com per alumnes que no estudien amb nosaltres. Nom�s tractem amb escoles reconegudes i de prestigi. Els cursos poden ser a l�estiu i tamb� durant tot l�any. Oferim escoles principalment a Londres, Bristol, Exeter i Dublin, per� tamb� en podem recomanar d�altres si ho creus oport�.\nSi vols m�s informaci� fes clic a les diferents opcions.\nBRISTOLBRISTOL � Bristol est� situada al sud-oest d�Anglaterra. T� 500.000 habitants i �s un gran centre comercial i cultural. L�escola est� situada en un barri hist�ric (Clifton) molt bonic de la ciutat. ...\tDUBLINDUBLIN - IRLANDA\nObert durant tot l�any. �s una escola per a joves i adults situada a la ciutat irlandesa de Dublin. �s a 10 minuts caminant del centre de la ciutat. Allotjament en fam�lies. El nombre de classes a la setmana pot ser ...\tEXETER\nUna de les escoles d�angl�s m�s antiga i prestigiosa, acreditada per al British Council. Est� situada a la bonica poblaci� d�Exeter, al sud-est d�Anglaterra. L�allotjament �s en fam�lies i els cursos, tant per a joves(a partir de 12 anys) co ...\tLONDRESLONDON-\nUna de les escoles privades m�s interessants amb un programa molt flexible. Situada al centre de Londres, aquesta escola ofereix cursos a partir d�una setmana qualsevol data de l�any. Per a adults. Els cursos van des de 15 a ...\t4 informacions trobades.\nThe English Centre Anoia, SL � �dena, 26 - 28 1r � 08700 Igualada � T. 938044554 av�s legal � credits � �


Serveis de màrqueting per a empreses i comerços\nCreem estratègia a les teves xarxes socials (Facebook, Twitter, Instagram, Youtube, Pinterest…) per tal d’obtenir més visibilitat del producte o servei. A més a més, t’ajudem transmetre una imatge corporativa adequada, amb el suport d’un bon disseny gràfic.\nLa mentoria de màrqueting es tracta d’un assessorament personalitzat del teu negoci. L’objectiu principal d’aquestes sessions de màrqueting és que el propi emprenedor conegui els punts forts i dèbils de la seva empresa i junts executem la millor estratègia per tal de millorar i enfortir el seu negoci: Formació, creació de pla de comunicació, calendari de treball, etc.\nCreem campanyes de newsletter personalitzades per tal de captar i fidelitzar nous clients. Arribem d’una forma ràpida i directe al teu públic objectiu.\nFotografia i vídeo màrqueting\nCreació de peces audiovisuals per tal de dinamitzar les teves xarxes socials, mostrar una presentació del teu producte o servei, creació de vídeo corporatiu, entrevistes, reportatges, esdeveniments…\nGenerem interès als mitjans de comunicació. Organitzem rodes de premsa i redactem notes de premsa, convocatòries, dossiers de premsa… Fins i tot, organitzem esdeveniments exclusius per generar repercussió als mitjans.\nUna de les meves especialitats és el màrqueting gastronòmic. Creem una estratègia per al teu restaurant, masia de turisme rural, servei de càtering… per tal de gestionar millor el teu negoci i augmentar les ventes i posicionar-lo en el sector.\nCreació de pàgines web i posicionament SEO\nDissenyem pàgines web i les adaptem a mòbils i tauletes. Oferim posicionament en cercadors (SEO) per tal d’obtenir els millors resultats en les cerques orgàniques dels principals buscadors: Google, Bing, Yahoo. També disposem del servei de màrqueting en cercadors (SEM).\nRedactem articles de valor pel al teu blog. També generem contingut per a la teva web, descripció de productes per botigues online, campanyes publicitàries…


El Festival de Peralada, candidat a millor certamen als International Opera Awards 2020 - Empordà\nEl Teatro Real de Madrid encapçala el llistat de més nominats amb quatre candidatures\nEMPORDA.INFO 10.02.2020 | 12:03\nAssaig general de l'òpera de cambra Diàlegs de Tirant e Carmesina ACN\nAssaig general de l'òpera de cambra Diàlegs de Tirant e Carmesina\nEl Festival Castell de Peralada és un dels nominats als International Opera Awards 2020 en la categoria de Millor Festival. El certamen gironí ha estat seleccionat al costat del Donizetti Opera Festival de Bergamo, el George Enescu Festival de Bucarest, el Macerata Opera Festival, O19 (Opera Philadelphia) i el Festival Salzburg. A banda del Millor Festival, hi ha 17 categories més (cantants, compositors directors, produccions, teatres, orquestres, cors, etc.), i el Teatro Real, de Madrid, encapçala la llista de nominacions amb quatre candidatures: Companya d'òpera, Orquestra d'òpera, Millor estrena i Millor enregistrament en DVD. Els guanyadors d'aquesta edició dels premis es donaran a conèixer el 4 de maig a Londres.\nDues companyies d'òpera encapçalen la llista de nominacions dels International Opera Awards 2020. Són el madrileny Teatro Real (Companyia d'òpera, Orquestra d'òpera, Millor estrena absoluta per 'Je suis narcissiste' i Millor Enregistrament en DVD) i la Deutsche Oper am Rhein (Educació i divulgació, Nova producció, Estrena mundial).\nL'anunci dels finalistes es va fer públic el passat 5 de febrer. Entre ells, hi ha el Festival Castell de Peralada, seleccionat en la categoria de Millor Festival. Si el festival empordanès s'imposa o no a la resta de candidats, se sabrà el proper 4 de maig de 2020 en una gala al Sadler 's Wells de Londres.\nEls International Opera Awards es van crear el 2012 per la revista britànica especialitzada 'Opera', i des dels seus inicis s'han considerat com els premis més importants de el món de l'òpera. Amb ells, es vol guardonar anualment als millors en el món de la lírica; cantants, compositors directors, produccions, teatres, orquestres, cors, festivals, estrenes absolutes, etc.), reconeixent públicament als protagonistes de l'any i donant suport a la formació de nous talents en el gènere a través de beques finançades amb els beneficis obtinguts a la gala de lliurament.\nLa llista de finalistes ha estat confeccionada per un jurat internacional que inclou crítics, directors d'òpera, directors i creadors, presidit per John Allison, editor de la revista 'Opera' i crític de música clàssica de 'The Daily Telegraph'.


L’Agenda Rural de Catalunya rep 282 aportacions que permetran definir-ne el document inicial — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ L’Agenda Rural de Catalunya rep 282 aportacions que permetran definir-ne el document inicial\nL’Agenda Rural de Catalunya rep 282 aportacions que permetran definir-ne el document inicial El repte demogràfic i la transició ecològica han estat els àmbits que han recollit més propostes. A partir d’ara, s’activarà la comissió motora i es redactarà el primer esborrany d’Agenda Rural de Catalunya, que serà sotmès a la participació del territori. https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/l2019agenda-rural-de-catalunya-rep-282-aportacions-que-permetran-definir-ne-el-document-inicial https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/l2019agenda-rural-de-catalunya-rep-282-aportacions-que-permetran-definir-ne-el-document-inicial/@@download/image/Infografia_final primera fase_Agenda Rural.jpg\nLa primera fase de recollida de propostes per a la redacció de l’Agenda Rural de Catalunya s’ha tancat amb la recepció d’un total de 282 aportacions. Aquestes propostes s’han recollit des del 22 de febrer de 2021, data en la qual l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA), l’Associació de Micropobles de Catalunya, el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS) i l’Associació Catalana de Municipis (ACM), les quatre entitats que formen part de la comissió redactora de l’Agenda Rural de Catalunya per encàrrec de la Comissió Interdepartamental sobre el Despoblament Rural coordinada per la Direcció General de Desenvolupament Rural del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, van obrir un període per a formular aportacions a aquest document marc per al desenvolupament rural a Catalunya.\nEls vuit reptes passen per reforçar la cohesió social i el benestar; afrontar el canvi demogràfic; accelerar la transició ecològica; garantir un territori connectat; defensar un sistema agroalimentari sostenible; potenciar la gestió forestal diversificada i resilient; impulsar la innovació rural i la dinamització social i econòmica, i construir un marc sòlid, proper i eficient de governança.\nD’aquests reptes, els que han rebut més aportacions en aquesta primera fase de participació han estat el demogràfic (un 74% de les propostes hi fan referència) i el de la transició ecològica (71%). Els segueixen el reforç de l’atenció a les persones i el benestar (62%); potenciar un territori connectat (61%); impulsar la innovació i la dinamització econòmica (61%); defensar un sistema agroalimentari sostenible (60%); la gestió forestal (59%), i promoure una bona governança (52%).\nDe les 282 aportacions rebudes, 160 provenen d’entitats (un 57%) i 122 s’han formulat a títol individual (un 43%). Pel que fa a aquestes, majoritàriament han estat formulades per persones d’entre 36 i 55 anys, que han aportat el 51% de les propostes. També, és remarcable que el 19% han arribat de persones joves d’entre 26 i 35 anys. Des de la perspectiva de gènere, la participació ha estat força equilibrada sent d'un 53% per part del gènere masculí i d'un 44% del femení.\nA partir d’ara, s’activarà la comissió motora i es redactarà el document inicial de l’Agenda Rural de Catalunya, que posteriorment serà sotmès a una segona fase participativa amb debats territorials arreu del territori i on es faran consultes específiques a entitats i experts en les diferents temàtiques i reptes que es volen escometre de l'Agenda Rural.\nAmb les esmenes recollides, es redactarà el document final de l’Agenda Rural de Catalunya, que serà lliurada a la Comissió Interdepartamental sobre Despoblament Rural.\nMés informació al web oficial de l'Agenda Rural de Catalunya


14/04/2015 | 06:00\nOcupants del Bloc Salt abans que el Tribunal Europeu de Drets Humans en suspengués el desallotjament / C. MORENO\nEls ajuntaments, els moviments socials com la PAH i entitats com Càritas coincideixen en un punt: la dificultat de definir amb fidelitat l’abast real de la situació. Quanta gent està entrant i vivint en pisos buits de la banca a Catalunya? Probablement la xifra és superior a les dades oficials. Però el que és clar és que el problema existeix. Sovint és una realitat amagada. Que no es veu. Però que, innegablement, hi és. La desesperació social davant la crisi econòmica i una insuficient oferta de pisos de lloguer social està provocant ocupacions de pisos, que, en alguns barris de ciutats de l’àrea metropolitana de Barcelona, poden arribar a convertir-se en el futur en un conflicte social de primer ordre. El lloguer privat sovint és molt lluny del poder adquisitiu d’aquestes persones.\nLa PAH i l’Observatori DESC, en contacte amb els ajuntaments, van ser els primers a posar sobre la taula aquest fenomen creixent malgrat ser força desconegut. Un 13% dels governs municipals de la demarcació de Barcelona ja cita aquesta situació com una de les seves tres prioritats en política d’habitatge. En concret, el recent informe de la Diputació de Barcelona del 2014 inclou l’apartat de les ocupacions com una de les últimes preocupacions de les administracions locals. Tot i això, els primers objectius dels consistoris encara són “facilitar l’accés a l’habitatge” (70,7%), “evitar la pèrdua d’habitatge” (60,6%) o “mobilitzar el parc vacant” (52,5%). Només l’1% dels governs municipals de la demarcació assegura a hores d’ara que el problema dels pisos buits ocupats sigui el seu primer objectiu.\nLa directora de l’Observatori DESC, Vanesa Valiño, afirma que és un problema cada cop més estès a Catalunya malgrat ser sovint invisible: “Ara en campanya electoral no serà un tema que surti gaire a l’agenda; però, un cop passades les eleccions, serà una qüestió de política pública important”, assegura. El DESC creu que és una problemàtica coneguda pels consistoris davant la qual no existeixen respostes a l’altura de la situació. “La por de legalitzar ocupacions està deixant en situació d’indefensió centenars de famílies”, conclou Valiño. Per això aquesta organització exigeix l’acció dels ajuntaments per recuperar els habitatges en règim de lloguer social: “Si no es pot arribar a una situació d’acord mutu, l’Ajuntament té dues possibilitats: si és una entitat financera, forçar l’acord, i si és un petit propietari, facilitar un reallotjament d’aquella família”, expressa. Valiño recorda l’incendi del Vendrell, on van morir quatre menors, com un cas extrem de com poden acabar aquestes situacions si no es tracten a temps. Cinc membres del cos de bombers, que han donat suport a títol personal a la ILP contra els desnonaments i la pobresa energètica promoguda per la PAH, van denunciar recentment en un vídeo que rere el 70% dels incendis s’hi oculten situacions de pobresa.\nDes de Càritas hi ha preocupació per aquesta qüestió sovint oblidada per les administracions públiques. Carme Trilla, economista i exsecretària d’Habitatge durant el Govern tripartit, explicava en un llibre titulat ‘La política de l’habitatge en una perspectiva europea comparada’, l’any 2002, que la reducció de la despesa pública i la potenciació de la propietat per sobre del lloguer podrien dificultar l’accés a l’habitatge pels col·lectius més desfavorits, i que això donaria lloc a l’existència d’amplis sectors en situació d’exclusió social. Sobre els pisos buits, Trilla assenyala: “El tema se n’ha anat de les mans. Els bancs van pensar que els pisos podrien seguir buits fins que es venguessin, es van resistir a llogar-los ordenadament i ara els troben plens”. I conclou: “Fins fa poc, el problema seguien sent els pisos buits. No hem resolt del tot cap dels problemes anteriors (accés a l’habitatge, desnonaments, pisos buits) i ja ens n’estem trobant un de nou: els pisos ocupats”.\nLa PAH i alguns ajuntaments catalans ja estan treballant, sovint sense fer soroll, per trobar vies de sortida d’una situació que podria enquistar-se si no s’hi posa cap remei. Emma Giné, de la PAH de Sabadell, i la regidora d’Habitatge a l’Ajuntament de Terrassa, Lluïsa Melgares, destaquen l’existència de grups organitzats o de persones individuals que s’encarreguen d’obrir portes a canvi de diners: “Alguns grups que s’aprofiten de la desesperació de la gent, i que no garanteixen uns mínims de salubritat o de seguretat als habitatges en qüestió”, segons explica la regidora socialista. L’ocupació de blocs d’edificis buits per part de l’Obra Social de la PAH parteix i es basa en un concepte molt diferent. Per això Giné destaca la importància de canalitzar els casos a través dels mecanismes que la PAH ofereix als afectats. L’activista defineix, per exemple, el funcionament del grup de la plataforma a Sabadell com la d’un “paraestat”: “Hi ha assistentes socials que envien la gent a la PAH perquè no tenen capacitat ni voluntat per poder donar resposta a la quantitat de famílies que necessiten un sostre no per demà, sinó per ahir”.\nDades alarmants dels ajuntaments\nL’Ajuntament de Terrassa, governat pel PSC, va ser pioner a l’hora de recuperar els pisos buits en règim de lloguer social. Per aconseguir-ho, va fer servir les lleis existents. Un dictamen de la Universitat de Barcelona, signat per Juli Ponce, professor de dret administratiu, considera que l’existència d’habitatges buits suposa un dany “al dret a l’habitatge, a la integritat física i moral, a la igualtat i a la intimitat personal i familiar”; també argumenta que pot tenir impactes en qüestions de seguretat i de cohesió social als barris. Per això Terrassa va iniciar un procés de multes coercitives als bancs que tinguessin pisos buits durant un període superior a dos anys. Tal com assenyala la regidora d’Habitatge, Lluïsa Melgares, l’objectiu no és aconseguir que paguin la multa i que l’habitatge segueixi buit, sinó que l’Administració pugui aconseguir-los per posar-los a la disposició de la ciutadania: “El mercat de lloguer privat és lluny del poder adquisitiu de moltes famílies. A l’Ajuntament intentem fer que aquestes paguin el 30% dels seus ingressos en l’habitatge. Entenent també que el 30% de 0 és 0. El problema real és que hi hagi gent al carrer i pisos buits”, explica. Després d’obrir 2.500 expedients i de 40 sancions, l’Ajuntament de Terrassa ha aconseguit la cessió de 100 habitatges.\nA mesura que alguns ajuntaments començaven a fer un cens sobre els habitacles buits als seus municipis, però, es van anar trobant una nova realitat: alguns d’aquests ‘pisos buits’ ja eren ocupats. Terrassa té actualment 11.002 pisos buits, dels quals 4.205 són d’entitats financeres. Melgares mostra a CRÍTIC algunes fotografies dels pisos que ha inspeccionat l’Ajuntament: després de dos anys tancats, hi havia rates, humitats i unes condicions que dificultaven la convivència amb la resta de veïns: “Volien guardar-se’ls per quan acabés la crisi i vendre’ls més cars, però ara són els mateixos bancs els que han de pagar-ne la rehabilitació de milers d’euros. Han fet una gestió molt difícil d’explicar, fins i tot des d’un punt de vista econòmic”, critica.\nAl febrer passat, l’Ajuntament de Barcelona va culminar la inspecció de 398 pisos localitzats als barris de Ciutat Meridiana, de Trinitat Vella, del Besòs i del Maresme, zones especialment afectades per les execucions hipotecàries. Després de constatar que 161 d’aquests pisos eren realment buits, el tinent alcalde d’Hàbitat Urbà, Antoni Vives, de CiU, va remarcar que aquesta xifra només suposava l’1% del total de pisos disponibles: “Si allà on la situació és més complicada estem parlant com a molt d’un 1%, tot indica que a la resta de la ciutat la xifra serà bastant inferior”. I va concloure, no obstant això: “Que el problema sigui reduït no vol dir que no sigui important”. El procés d’inspecció va constatar que 162 habitatges dels 398 eren ocupats (40,7%) i 75 eren habitats per propietaris que no podien continuar pagant (18,8%).\nLa capital catalana té actualment 2.300 pisos de lloguer social on es paga en funció dels ingressos d’un total de 811.106 habitatges. Vives destacava abans de la inspecció dels 398 pisos la “gran feina en el camp de la mediació” de l’Ajuntament: “Hem ajudat 39.486 famílies que es veien forçades a deixar el seu habitatge perquè això no passés, amb una inversió de gairebé 50 milions”. També va remarcar l’augment dels ajuts al lloguer social, que van passar de 230.000 euros l’any 2011 a 900.000 euros. Ricard Gomà, president del grup municipal d’ICV-EUiA, va criticar que en tres anys el govern hagi aconseguit la cessió de nou pisos de lloguer social. Amb la privatització d’aparcaments públics, entre altres accions, la intenció de l’Administració local és arribar a fer 1.000 nous pisos de lloguer social.\nDiferents ajuntaments arreu del territori català han localitzat pisos buits i ocupacions als seus municipis. Molts consistoris estan començant a encreuar dades amb el consum d’aigua per deduir quins pisos són buits, però aquest mètode no és sempre definitiu. Sabadell, Manresa, Sant Pere de Ribes o Amposta són alguns exemples de localitats que s’han trobat amb la problemàtica dels pisos buits, amb percentatges més baixos que els ja mencionats d’alguns barris obrers de Barcelona o de Terrassa.\nA Manresa hi ha 9.000 habitatges buits, una xifra que representa el 24% del parc total. Bernat Sorinas, de la PAH de Manresa, defineix el problema com a estructural, heretat de les administracions anteriors i continuat pel govern actual: “S’han deixat deteriorar molts habitatges que estan abandonats —el nucli antic és l’exemple més visible— per construir als afores de la ciutat, i ara tenim pisos abandonats al nucli històric i edificacions noves on no hi viu ningú”. En total, la xifra d’habitatges buits que han estat ocupats en els últims mesos, segons dades facilitades per l’Ajuntament, ascendeix a uns 150. En alguns barris de ciutats del Baix Llobregat, el problema podria ser important, però no hi ha dades oficials. Sant Feliu de Llobregat, capital de la comarca i governada per ICV-EUiA, té localitzats uns 1.000 pisos buits d’un total d’uns 18.000 habitatges. Lídia Muñoz, regidora de Joventut i d’Urbanisme, comenta que, si bé fins ara no han trobat ocupacions de pisos, tampoc no poden afirmar de manera contundent i precisa que no s’estigui produint aquest fenomen en alguns barris de la ciutat.\nAquest fenomen de l’ocupació de pisos buits no solament afecta ciutats grans, sinó que també s’està produint en localitats mitjanes i petites. Per exemple, a Sant Pere de Ribes, al Garraf, l’Ajuntament té controlats 617 habitatges buits d’un total d’uns 10.000. Un de cada sis pisos buits ha estat ocupat, amb una concentració de casos sobretot al barri de Roquetes. L’Ajuntament, repartit entre CiU i l’UM9 (grup proper a la CUP), intenta fer front a aquesta realitat amb uns recursos econòmics limitats: “La realitat d’ocupació i de pisos que tenim, molt diferenciada entre nuclis però important, ens està portant a una intervenció del govern més enllà de la sanció”, comenta Joan Garriga, regidor de l’UM9. També s’ha fet un cens d’habitatges buits a Amposta, on 120 habitatges en mans dels bancs ja tenen un expedient sancionador obert. El consistori, governat per CiU, ha detectat 2.381 pisos buits, 450 dels quals són d’entitats financeres. En total, hi ha uns 50 pisos ocupats, una xifra que l’Ajuntament reconeix que és “variable i difícil de quantificar”. La Regidoria de Serveis Socials de l’Ajuntament d’Amposta ha aprovat un protocol per regularitzar la situació de les famílies que han ocupat pisos buits.\nEl model de l’Obra Social de la PAH\nOcupació d’un bloc de pisos buits a Barcelona organitzada per la PAH / C. MORENO\nReunió de la PAH Sabadell del març passat. Hi assisteixen unes 200 persones. La cocapital vallesana té ara mateix 10.000 pisos buits, i la PAH local xifra en 700 les ocupacions que hi ha a la ciutat. Els portaveus expliquen les negociacions entre el col·lectiu i les institucions per legalitzar la situació d’un bloc situat al barri sabadellenc de Gràcia, ocupat des de l’abril del 2013. Després de comentar la voluntat de negociar per part de les institucions, els assistents aplaudeixen de forma entusiasta una frase de l’interlocutor de la PAH en aquella reunió: “Si legalitzar la situació de les famílies significa que no poden pagar els rebuts de subministrament, no dubtarem a tornar a punxar l’accés a l’electricitat o a l’aigua”. Darrere d’aquests aplaudiments, hi ha històries com la de la Glòria i el Manuel. Voregen els 50 anys i han hagut de marxar de casa seva dues vegades. Primer, del lloguer d’un familiar, l’any 2009, després, d’una habitació per la qual pagaven 300 euros. La Glòria ja ha esgotat la renda mínima d’inserció (RMI), de cinc anys, però la segueix cobrant gràcies a una pròrroga de la Generalitat després de rebre un informe de la seva assistenta social. Els 478 euros de l’RMI són els únics que entren a la unitat familiar: “Per nosaltres és genial que es legalitzi la situació; però, si haguéssim de pagar 150 euros de lloguer, més llum i aigua, ens trobaríem en la situació anterior: ofegats i sense poder pagar el menjar. Què hauríem de fer?”. L’Ajuntament de Sabadell els va pagar 15 dies d’hostal durant el primer trasllat, després de nombroses gestions i pressions de la parella, i el primer mes de l’habitació: “Els vam dir que aniríem davant de l’Ajuntament amb els mobles si feia falta”, comenta el Manuel, “i aleshores ens van escoltar”, sentencia. La Glòria lamenta l’assistència dels serveis socials: “Ens sentíem com si juguessin amb nosaltres. Ens van trucar diverses vegades per dir-nos “ara tenim una cosa per a vosaltres”, per tornar-nos a trucar al cap de pocs minuts i dir-nos que “al final no”. Així diverses vegades. Al meu marit, que té fibromiàlgia, li van dir que la seva malaltia era de broma, que no estava malalt”.\nLa Sara, de 32 anys, en porta dos i mig a la PAH. Ella va passar directament del pis que estava pagant a un bloc ocupat. El BBVA, al principi, no volia tramitar-li la dació amb un pretext: “No som cap immobiliària”: “Em van donar 15 dies per deixar el pis. Als serveis socials deien que el tema del lloguer social tenia una espera de 2 o 3 mesos. Ja em veia al carrer amb el meu marit i els meus dos fills”. Abans d’arribar a l’impagament, la Sara destaca la seva voluntat de pagar, fins i tot deixant de banda altres despeses: “Amb el menjar em van arribar a ajudar molt els veïns, però al final li vaig dir al meu marit que no podíem continuar així, depenent de la bona voluntat dels altres. Si pagàvem, no menjàvem, i teníem dos nens. Al banc m’oferien un refinançament del deute”. Finalment van aconseguir la dació. Actualment, ella i la seva família viuen al bloc de Gràcia. La Glòria i el Manuel lamenten el preu dels pisos de lloguer social, i remarquen que l’ocupació és l’única sortida per a moltes famílies que ja no poden pagar el lloguer: “Quan has esgotat totes les vies, només pots ocupar. No és plat de bon gust estar pendent que et facin fora de casa. A l’Ajuntament tenen pisos que segueixen buits, però no fan res per fer-los accessibles a la població. Si no els donen sortida, al final aconseguiran que la gent els ocupi”.\nDes del 2008 fins avui s’han produït més de 50.000 desnonaments a Catalunya. Entre el desembre i el febrer s’han executat 2.958 desnonaments, una xifra que suposa el 22% de l’Estat: un augment del 5,3% en comparació del mateix període de l’any anterior. 450.000 habitatges (100.000 de bancs) són buits d’un total de 3.863.381, gairebé el 12% del parc total. El trasllat dels desnonaments ha passat de les hipoteques als lloguers: “En l’últim any, més de la meitat de casos que ens arriben actualment a la PAH de Sabadell són casos de lloguer o d’ocupació”, assenyala la militant de la PAH Emma Giné.\nLes últimes dades de l’IDESCAT, publicades l’any 2011, mostren la desigualtat entre la propietat (74,3%) i el lloguer (19,8%) en els habitatges principals. Donant una ullada als anys 1991 i 2001, podem apreciar una tendència: cada cop costa més pagar els primers habitatges. El règim de propietat es divideix en “pagada” i en “compra, però pendent” (hipoteques): la pagada representava el 52% l’any 1991, i va caure gairebé 20 punts en 20 anys (el 34,9% l’any 2011). Les “compres, però pendents”, d’altra banda, van créixer vint punts: del 14% l’any 1991 al 34% el 2011. El mercat de lloguer, mentrestant, va passar de representar el 24% a no arribar al 20%.\n125.000 euros per tapiar pisos públics\nUn reportatge publicat a ‘La Vanguardia’ assenyalava que l’Agència de l’Habitatge de Catalunya (AHC) havia tapiat habitatges buits que considerava “susceptibles de ser ocupats”. La periodista Isabel Martínez explicava que, entre el 2012 i el 2014, s’havien instal·lat portes blindades o construït envans en 752 habitatges per evitar-ne l’ocupació mentre eren buits. L’òrgan, creat amb el suport unànime de tots els grups parlamentaris, explica a la seva web: “Garantir l’habitatge és un dels pilars imprescindibles per aturar l’exclusió social”, i fixa l’objectiu principal de la seva acció: “Permetre que la gestió de les polítiques d’habitatge de la Generalitat de Catalunya sigui més simple, àgil i propera a la ciutadania”. L’Agència de l’Habitatge de Catalunya explica al dit reportatge que el seu objectiu és evitar l’entrada de màfies que controlin els pisos. A més, la Generalitat de Catalunya, segons el diari ‘El País’, s’ha gastat al voltant d’1,4 milions d’euros des del 2011 per vigilar pisos buits que les seves empreses públiques tenen a Barcelona. La despesa en seguretat ha anat descendint a mesura que l’AHC es feia càrrec de la situació.


Les AMPAs del Ramon Castelltort i l’Emili Vallès reclamen continuar gestionant els menjadors escolars\nEl Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya va posar sobre la taula, el passat dimarts 11 de desembre, el nou decret que havia de regular el servei de menjador escolar. Aquest decret, actualment aturat pel departament, deixa a les AMPA fora de la seva gestió. En aquest sentit, tant l’escola Ramon Castelltort com l’Emili Vallès, s’han unit a les accions convocades des de la plataforma SOS Menjadors i han convidat els mitjans de comunicació, per mostrar de primera mà el model de menjador que defensen.\nAixí doncs, la implantació d’aquest nou decret, atorgaria la concessió per la gestió del menjador a una empresa externa.\nL’objectiu de la plataforma SOS Menjadors és tombar definitivament el decret i substituir-lo per una llei que garanteixi que les AMPA que ho vulguin puguin continuar fent autogestió o contractació directa del servei de menjador.


La RUA més pluridisciplinar es fa un lloc al català de clubs sub16 ·\nLa RUA més pluridisciplinar es fa un lloc al català de clubs sub16\nRedacció 27 Maig 2021 1 min read\nLa Ripollet Unió Atlètica ha estat durant molts anys una potència en les proves de fons i cros. Ara l’entitat vol créixer també en les altres especialitats atlètiques. I l’esforç, encaminat a oferir des de les categories de promoció una formació esportiva més àmplia, ja està donant fruits. L’equip masculí sub16 va participar el passat cap de setmana al campionat de Catalunya de clubs.\nVa competir amb menys efectius que la majoria d’equips i sent el que té les pitjors instal·lacions d’entrenament de tots els participants. No va poder evitar la 16a posició però va signar una jornada històrica per a l’entitat i els joves atletes van fer una demostració d’esforç i il·lusió, doblant proves, debutant en algunes especialitats i millorant moltes marques personals.\nCal destacar el segon lloc a l’alçada, el 5è als 600m i el 6è als 300m i els 4x300m.\nTags: atletisme Ripollet UA\nPrevious: El femení del CTT cau a Sant Sebastià i s’acomiada de la Divisió d’Honor\nNext: Sort dispar dels equips masculins de futbol a Tercera i Quarta


Els candidats de la Catalunya Central a les generals afronten la jornada il·lusionats - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls candidats de la Catalunya Central a les generals afronten la jornada il·lusionats\nRegió7 els va reunir ahir, dia de reflexió, a Manresa per compartir sensacions després de la campanya electoral del 28-A\nnoemí badrenas 28.04.2019 | 07:34\nEls candidats de la Catalunya Central a les generals afronten la jornada il·lusionats Maria Agut\nRegió7 va reunir ahir els candidats de la Catalunya Central a les eleccions generals al Congrés dels Diputats i al Senat que tenen lloc avui amb la voluntat de saber com afronten la jornada i com valoren la campanya dels darrers dies. Tots ells es van mostrar il·lusionats amb els projectes polítics dels seus partits i satisfets de la campanya electoral que han realitzat per tot el país.\nAlguns confessaven que s'havien pres el dia de reflexió per passar-lo amb la família, ja que els darrers dies no ho havien pogut fer i necessitaven «un respir». D'altres seguien amb el xip polític. Organització de debats, reunions de partit, contactes amb mitjans... Un no parar en un dia de reflexió excepcional, marcat per la proximitat de les municipals del 26 de maig, que els marca l'agenda.\nCitats en un restaurant de Manresa, hi eren tots excepte Míriam Santamaria, 8a al Congrés per Junts per Catalunya, que el dia abans havia presentat l'acte final de campanya i no era a Manresa: Carolina Telechea, 3a al Congrés per ERC (ja és diputada); la també republicana Mirella Cortès, suplent de Raül Romeva al Senat (ja és senadora); la santfruitosenca Mercè Casals, 14a a la llista de Junts per Catalunya de Barcelona al Congrés; del PSC, Èlia Tortolero, de Sant Joan de Vilatorrada i 2a al Senat, i Tomàs Casero, de Sant Fruitós i 18è al Congrés; la manresana Ana C. Querol, 26a al Congrés d'En Comú Podem i cap de llista a les municipals de Manresa en Comú; i Pep Peraire, 29è de Front Republicà al Congrés.\nAvui seran apoderats\nTots els candidats són apoderats avui i se'ls podrà veure pels diferents col·legis electorals fins que acabi el recompte de vots. L'excepció és Telechea, que votarà a Igualada aquest matí i després es desplaçarà a l'Estació del Nord de Barcelona per seguir la jornada amb la resta de membres d'ERC. Ahir, després de la reunió amb Regió7, se n'anava a la platja amb el seu fill i la seva parella.\nDurant la trobada, Casals, de Junts per Catalunya, recordava l'acte final de campanya del dia anterior: «Vam connectar en directe amb el president Puigdemont, Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull. Quan van aparèixer a la pantalla, va ser molt emocionant». Per la seva banda, la sallentina Cortès lamentava haver vist a les xarxes «comentaris de formacions independentistes que animen a no votar els 3 primers noms d'Esquerra al Senat, m'ha sabut molt greu», deia ofesa, però alhora es mostrava molt satisfeta de la sensació general: «La gent està convençuda que cal votar».\nTortolero i Casero, del PSC, es mostraven confiats que Pedro Sánchez guanyarà les eleccions i s'abstenien de parlar de possibles pactes. Tots dos tenien activitats previstes als seus municipis ahir i afrontaven amb esperança la jornada electoral, després d'una campanya que «ha provocat un canvi en la gent: s'han adonat que no podem seguir per aquest camí d'enfrontament continu».\nLa manresana Querol estava pendent del calendari de les municipals –«no podem parar, queda només un mes»– i orgullosa de representar la regió central a la llista d'En Comú Podem. I Peraire remarcava que «la candidatura de Front Republicà es va crear fa cosa d'un mes i ha estat frenètic. Però tenim molt bones sensacions».