Fotos Almoines: de març 2015\ndilluns, de març 16\nDia de la dona a Almoines 2015\nCom ja va sent costum, com cada 8 de març, les dones d'Almoines van celebrar el Dia Internacional de la Dona amb un dinar en la plaça seguida d'un ball. En el següent vídeo veiem un resum de l'esdeveniment. Per cert, la cançó que s'escolta al principi, Sister are doing it for themselves cantada per Aretha Franklin i Eurythmics, apareix subtitulada a trossos per tal d'entendre la seua aparició en el vídeo.\nPublicado por Fotos Almoines en 23:25 Cap comentari:\ndimarts, de març 10\nLes Ames de Casa d'Almoines visiten Mirambel i Cantavieja\nDesprés de visitar La Iglesuela del Cid, les Ames de casa d'Almoines i acompanyants, es van desplaçar en primer lloc a Mirambel i a continuació a Cantavieja on van menjar i després de fer una passejada pel poble van iniciar la tornada a Almoines. Un resum de tot açò es veu en el següent vídeo.\nMirambel es troba en la província de Terol dins de la comarca del Maestrazgo. Visitaren, entre altres coses:\nCentre històric: És un dels conjunts arquitectònics més importants d'Aragó. En 1980 tot el casc urbà de va declarar BIC per ser «vila carregada d'història, conservant íntegrament el recinte emmurallat i les notables construccions, sense alterar la imatge i l'ambient Medieval» i va rebre en 1981 la Medalla d'Or d'Europa Nostra per les tasques de restauració, que va lliurar personalment la reina Sofia de Grècia, a la qual se li va concedir el títol de "filla adoptiva de Mirambel".\nMuralles: Envolten totalment la vila i en part estan ocultes per les cases adossades a les mateixes,14 excepte en la parteix nord, en què estan totalment visibles. Part de les muralles van ser construïdes pels cavallers *templarios, i en els seus temps existien almenys cinc torres, de les quals queden dues en l'actualitat, ambdues en la parteix nord. Les muralles voltaven totalment la població medieval, que posteriorment va créixer al llarg de l'actual carrer Major. Entre els accessos destaca el Portal de les Monges, amb la seua decoració de gelosies de guix.14\nConvent de les Monges Agustines: Se sap que en 1342 es va donar permís per a reconstruir una ermita extramurs de la vila. En 1413 el Justiciable Bayle i uns altres havien incorregut en excomunió per haver derrocat l'ermita a fi de construir una part de les muralles. A l'abril de 1564 la vila va cedir en usdefruit la nova ermita per a fundar el convent de les religioses Agustines i el 15 d'abril d'aqueix any va prendre possessió la seua fundadora, procedent de València. En 1789 la vila va cedir el domini directe de l'ermita. L'església de Santa Catalina Màrtir és de dimensions regulars encara que ben ornamentada, estant annexa al convent i casa que van anar l'antic hospital. L'altar major de l'església obeeix a l'ordre salomònica.\nCantavieja està situada a Terol en el límit amb la província de Castelló i és la capital de la comarca del Maestrazgo.\nL'antic casc urbà de Cantavieja compta amb una estructura medieval i està declarat conjunt històric-artístic des de 1981. Destaca la plaça porticada, dedicada a Crist Rei, on s'alcen els edificis de l'església i l'Ajuntament. Al gener de 2014, Cantavieja va entrar a formar part de l'Associació «Els Pobles més Bonics d'Espanya», gràcies al títol obtingut en la Fira Internacional de Turisme de Madrid (FITUR). Aquest títol es va fer oficial el 3 d'abril d'aqueix mateix any, sent inclòs dins d'una llista de 24 pobles espanyols que gaudeixen d'aquest reconeixement.\nL'Església Parroquial de l'Asunción de La nostra Senyora és un temple barroc de gran grandària construïda en maçoneria. Té tres naus, cobrint-se la central amb volta de mig canó amb llunetes. La torre es troba als peus i té dos cossos octogonals superiors amb rematada piramidal; en els cossos inferiors destaca el pas del carrer per sota de la torre.\nPublicado por Fotos Almoines en 10:25 Cap comentari:\ndiumenge, de març 8\nLes Ames de Casa d'Almoines visiten La Iglesuela del Cid\nDesprés de visitar el dia anterior les ciutats de Sant Mateu i Morella i passar la nit a Vilafranca, l'excursió de les Ames de casa d'Almoines, va prosseguir camí cap a La Iglesuela del Cid.\nEn el següent vídeo apareix un resum del que van veure acompanyades d'una guia local.\nEntre els llocs que es van visitar destaquem:\nEsglésia de la Purificació. L'església parroquial és un temple del segle XVII construït sobre una església gòtica anterior. De la primitiva església només queden les voltes de la nau central i l'absis poligonal. L'actual capçalera barroca es va construir invertint l'orientació, als peus de l'antiga església. El creuer es cobreix amb una àmplia cúpula sobre petxines realitzada en rajola. La torre, adossada a la capçalera barroca, té tres cossos quadrats, l'últim octogonal amb un gual a cada costat, tota ella en pedra de cadirat. El conjunt es completa amb una harmoniosa portada plateresca en arc de mig punt amb columnes adossades. Algunes de les capelles de l'església van ser finançades per riques famílies de La Iglesuela com els Aliaga o els Matutano.\nAjuntament. L'Ajuntament i la torre del castell formen hui dia un bloc unitari, adossat a l'església en sentit perpendicular. Tant la torre com les masmorres del vell Castell templario serveixen de dependències a l'actual Ajuntament. La torre, coneguda com a Torrejó dels Nublos, està construïda en maçoneria i cadirat per a les cantonades i es remata amb merlets que li confereixen aspecte defensiu.\nCasa de Blinque, situada front a l'església en ella destaca l'arc de cadirat de mig punt, el qual presenta en la seua dovella central l'emblema de l'Ordre del Tremp. La façana està protegida per un singular pòrtic recolzat en un pilar quadrangular, el qual, encara que datat en 1729, pot ser molt més antic, possiblement entre romànic i gòtic.\nEl costat aquest de la plaça ho ocupa el Palau Matutano-Daudén, la façana del qual s'exhibeix en el carrer Ondevilla. La sobrietat exterior no reflecteix la riquesa interior, considerant-se una joia la doble escala monumental amb barana en gelosia tan típica del Maestrazgo en les construccions senyorials del segle XVIII. L'última remodelació que ha patit l'ha convertit en un hotel.\nL'arquitectura de pedra seca de La Iglesuela del Cid, visible en la totalitat del terme municipal, ha sigut declarada Bé d'Interès Cultural en 2002. La tècnica constructiva de la pedra seca ha sigut utilitzada en el món mediterrani des de la Prehistòria fins als nostres dies en construccions de variada tipologia. La pedra seca s'aconsegueix mitjançant la superposició de pedres sense unió d'argamassa. Amb aquesta tècnica s'alcen cases que poden mesurar fins a 10 m de diàmetre, sense que existisquen estructures de fixació. En origen van servir com a refugi a camperols i pastors, però també es van usar com a estables o magatzems agrícoles.\nEn la Iglesuela es poden observar, d'una banda, murs secs de lloses calcàries que, amb interessants peculiaritats constructives, han servit per a mantenir el bestiar allunyat dels camps parcelats així com per a delimitar finques i camins; d'altra banda, hi ha centenars de cabanyes arredonides, anomenades «cases ibèriques» i que, elaborades amb el mateix material, servien de refugi a camperols de petits estables i com de magatzem d'equips agrícoles\nPublicado por Fotos Almoines en 11:45 Cap comentari:\ndissabte, de març 7\nLes Ames de Casa d'Almoines visiten Morella\nEn l'excursió del cap de setmana del 28 de febrer de 2015, després de visitar Sant Mateu, les Ames de Casa d'Almoines, van visitar Morella on van menjar i recórrer la ciutat. En el següent vídeo veiem un resum de la visita.\nEntre altres coses van veure:\nEsglésia de Santa María. L'Església Arciprestal de Santa María la Major és una fita obligada per als amants de l'art. Aquesta construcció gòtica reuneix en una mateixa façana la Porta dels Apòstols i la de les Verges. Ja dins, en la part posterior del cor, es pot veure esculpit en forma de fris el Pòrtic de la Glòria. La singular escala de caragol per la qual es puja al cor, l'altar major, les seues tres rosasses amb vidrieres originals de l'Escola valenciana del segle XIV, un quadre com el cap de La nostra Senyora del Sufragi, de Sassoferrato (Segle XVII) i l'òrgan de Francisco Turull són algunes de les seues joies. El 28 de juny de 1700 el papa Inocencio XII expedeix una butlla concedint a l'Església Arciprestal de Morella el privilegi d'incorporar-se a la basílica de Sant Joan de Letrán a Roma, amb totes les gràcies i mercès atorgades pels seus predecessors a aquesta basílica i a al seu cabildo.\nConvent de Sant Francesc. La seua construcció es va iniciar 1272, acabant primer les estades, refetor i claustres. Posteriorment es va iniciar la construcció de l'església; primerament usaven els frares una capella dedicada a Sant Vicent Màrtir, començant, probablement en el mateix any, 1272, una església més gran, començant per l'atri d'accés. És un clar exemple de gòtic català-valencià. Es va acabar en 1390 any en què va ser solemnement consagrada pel bisbe Hugo de Lupia. El més significatiu del conjunt és la sala Capitular on hi ha una pintura al fresc, en la qual es representa la Dansa de la Mort del segle XV. L'església del convent data del segle XIV, i va ser recoberta d'estil neoclàssic en el 1800. Avui es pot apreciar l'estil gòtic original.\nMuralles Medievals. Tenen un perímetre de 2500 metres. Tenen una altura mitjana de 10 a 15 metres i el seu espessor és d'uns dos metres. Van ser iniciades les obres pel "mestre de murs" Jopan Aparisin, entre 1324 i 1330 (segle XIV), encara que la major part d'elles van ser realitzades en temps del rei Pedro IV d'Aragó (1336-1387) entre els anys 1358 i 1465 (segle XV) sobre la base de les antigues muralles musulmanes de 1084 (segle XI). Aquestes van ser reformades en els segles XVII i XVIII i el seu perímetre està circumvalat per un pas de ronda.\nPublicado por Fotos Almoines en 14:50 Cap comentari:\ndijous, de març 5\nExcursió de les Ames de Casa d'Almoines a Sant Mateu\nEl dissabte 28 de febrer i diumenge 1 de març de 2015, l'Associació d’Ames de Casa d'Almoines visitaren les poblacions valencianes de Sant Mateu i Morella el dissabte i les aragoneses, La Iglesuela del Cid, Mirambel i Cantavieja, el diumenge.\nEn el següent vídeo veiem un resum del que van visitar en Sant Mateu.\nA Sant Mateu, capital històrica del Maestrat, en primer lloc, a més de pegar un mosset en la Plaça Major, van visitar, entre altres, els següents monuments:\nL'Església Arciprestal: monument clau de l'arquitectura gòtica a la Comunitat Valenciana, reconegut com Bé d'Interès Cultural. Els seus elements principals són: portada romànica (s.XIII), nau gòtica (s.XIX-XV), porta lateral gòtica i torre campanar (s.xv), capella de la Verge dels Àngels (s.XVII) i capella de la Comunió (s.XVIII) o de Sant Clement Martir. L'interior de l'Església està carregada de finestrals, figures i escuts esculpit en pedra en les capelles dels nobles comerciants de la llana que van pagar la construcció de l’0esglèsia. Conté un museu parroquial en la qual es conserven nombroses relíquies entre les que destaquen, un calze del Papa Lluna i una creu processional.\nLa portada romànica presenta uns capitells llaurats en pedra que representen escenes de l'antic testament, Adán i Eva, fulles aquàtiques i l'escena del sopar de Herodes quan se li va decapitar a Sant Joan Baptista. Aquesta escena l’esculpien en els seus monuments religiosos l'Ordre dels Hospitalaris, nomenats també els santjoanistes o de Sant Joan de l'Hospital; ara es denomina de Malta.\nEsglésia de Sant Pere i Sant Pau: és la més antiga de la vila i la seua ubicació està en el qual va ser primitiu nucli de la població. És d'estil romànic en el seu interior i, durant el segle XVIII la Confraria de la Verge dels Dolors formada per la gent més noble de la vila, van modificar el frontispici de l'Església aportant un estil renaixentista, en el seu interior afegits barrocs i la construcció d'un campanar. Últimament s'ha rehabilitat totalment el seu interior, llevant el barroc existent i retornant-li la seua arquitectura com a l'origen es trobava.\nEsglésia i Convent de les Agustines: El convent es va crear en 1590 amb monges de la congregació de Mirambel. La part posterior del convent abraça amb els seus murs una de les antigues torres de les muralles coneguda com la torre de la Vedella o de l'Hospital. La congregació ha estat sense interrupció des de la data de la seua fundació, excepte el breu període de la Guerra Civil Espanyola, que el convent va ser expropiat per la Confederació Nacional del Treball (CNT) i expulsades totes les Monges Agustines. En finalitzar la Guerra Civil Espanyola, van tornar de nou al convent.\nCampanar dels “Dominicos”: També conegut com a Campanar de les Llàstimes és una torre datada aproximadament en 1737. Única resta del convent de Sant Doménec, fundat en el 1360 en el govern del Maestre de Montesa Pere de Thous, que va dirigir personalment les obres. El convent va presidir diversos capítols de l'Ordre dels *Dominicos” de tota la Corona d'Aragó, era dels més importants del Regne de València, tenia una església gòtica i grans claustres d'estil gòtic. En aquest convent, va pernoctar en diverses ocasions Sant Vicent Ferrer quan es dirigia a Lleida. Les nombroses guerres que va patir Sant Mateu en el segle XIX van acabar amb el gòtic més representatiu, encara que es va salvar de la destrucció per servir de torre de guaita a les tropes que van assetjar Sant Mateu durant les guerres carlistes i de la desamortització de Mendizábal de 1835.\nEl Palau Borrull: Va pertànyer a la noble família dels Borrull. Des de 1883 a 1892, es va instal·lar en ell l'Audiència d'Assumptes Criminals del Partit Judicial de Sant Mateu, fet aquest que condiciona el nom pel qual es coneix popularment aquest edifici. Aquest palau està datat en el segle XV. Presenta una àmplia façana de carreus de composició simètrica juntament amb una porta d'accés situada sota un gran arc. És seu del Museu Municipal de Sant Mateu\nMuralles: Monument declarat Bé d'Interès Cultural i mostra més important d'arquitectura militar existent en la població. Sant Mateu estava emmurallat i posseïa vuit portals. Les muralles de Sant Mateu, van suportar dos setges importants i fins al segle XVIII va ser inexpugnable. Durant el segle XIV van ser reforçades pel 3er. Gran Maestre Pedro de Thous, i van suportar els setges de 1649 i 1705. Finalitzada la guerra de Successió es van destruir quasi tot el llenç de muralla com a càstig per haver apostat Sant Mateu pels austriacistes. Durant les guerres carlistes es van destruir tots els portals existents i zones emmurallades.\nLes Presons: Edifici en el qual va estar situat el primer ajuntament medieval de la població (el Consell). El Palau va ser destruït i solament van quedar els soterranis i masmorres. En els seus millors moments sent Consell de la Vila, va albergar durant quatre vegades les Corts del Regne de València.\nPublicado por Fotos Almoines en 7:34 Cap comentari:\nLes Ames de Casa d'Almoines visiten Mirambel i Can...\nLes Ames de Casa d'Almoines visiten La Iglesuela d...\nExcursió de les Ames de Casa d'Almoines a Sant Mat...


Hotel Porto Zadar Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nN. Jurišica 2, Zadar, Zadar, Croàcia - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Porto\nAl visitar Zadar, vosté es sentirà com a casa a Hotel Porto, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Opca Bolnica Zadar Hospital, Galeria d'Art, Esglèsia de St Simeó.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Porto asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hotel Porto és una elecció inteligents per a viatgers a Zadar, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


L’ajuntament de Valencia commemora el Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial amb els centres escolars | Notícies Dígitals\nL’ajuntament de Valencia commemora el Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial amb els centres escolars\n21/03/2022 centres escolars, eliminació discriminació racial, valencia\nL’Ajuntament commemora el Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial, lema de la pancarta que s’ha penjat hui al balcó de la casa consistorial. Amb este motiu, la Regidoria de Cooperació al Desenvolupament i Migració també ha organitzat una exposició amb tots els cartells que han participat en el concurs ‘AlumnART’, una activitat desenvolupada en el marc del programa municipal ‘Xarxa Puja el to contra el racisme’, que es duu a terme en els centres escolars per a previndre el racisme i la xenofòbia. Esta mostra ha sigut habilitada en el Monestir de Sant Miquel dels Reis, on s’ha lliurat els premis d’este certamen. El cartell guanyador, titulat “Els colors enriqueixen el món”, ha sigut obra d’una alumna del Col·legi Marni, d’Orriols.\nLa regidora de Cooperació al Desenvolupament i Migració, Maite Ibáñez, ha donat la benvinguda a l’alumnat, professorat i entitats que han participat en este acte, celebrat amb motiu del Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial. Seguidament, ha manifestat que “és molt necessari reivindicar el respecte i l’aposta per la diversitat davant de la intolerància i demostrar-ho mitjançant la creació de polítiques públiques encaminades a valorar la diversitat i previndre la discriminació”. En este sentit, ha explicat que “l’Ajuntament treballa per consolidar València com una ciutat inclusiva, que fomente la convivència intercultural, fet que suposa actuar des de tots els àmbits de la societat i especialment des del marc educatiu”. A més, “l’art és un espai creatiu que des d’esta iniciativa posa en valor el disseny de cartells que expressen el seu compromís social”.\nEl cartell guanyador ha sigut el d’una alumna de primer curs de l’ESO (Ensenyança Secundaria Obligatòria) del Col·legi Marni, d’Orriols, amb el lema ‘Els colors enriqueixen el món’; El segon premi de cartelleria ha destacat l’obra d’un alumne de segon curs de Batxiller de l’IES (Institut d’Educació Secundaria) Francesc Ferrer i Guàrdia, de Benimaclet, amb el lema “Riure pertany a tothom”. El tercer premi ha sigut elaborat al Col·legi Ave Maria, amb el títol “Society”. Al lliurament dels guardons també hi han assistit representants d’altres centres educatius que han participat a ‘AlumnART’, com l’IES Orriols, o la FPA (Formació de Persones Adultes) Misericòrdia.\n‘AlumnART’ és una activitat que es troba dins del programa municipal ‘Xarxa Apuja el to contra el racisme’, impulsat per l’àrea de convivència intercultural de la Regidoria de Cooperació al Desenvolupament i Migració, i format per més de trenta centres educatius públics i concertats de la ciutat de València, així com per diverses entitats d’iniciativa social, com ara Moviment per la Pau, Moviment contra la Intolerància, València Acull o l’associació La Casa Gran.\nEl programa ‘Xarxa Apuja el to contra el racisme’ consisteix a dur a terme accions socioeducatives per previndre el racisme i la xenofòbia, mitjançant el foment de valors cívics de convivència, tolerància i igualtat, a través de xarrades, tallers de videocreació o el concurs de cartelleria del que s’han lliurat hui els premis amb motiu del Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial.\nLa vicepresidenta del Consell Local d’Immigració i Interculturalitat, Lucy Polo, ha lliurat els premis als centres participants en la modalitat de cançó: CEIP Giner de los Ríos, amb la representació de la cançó Xei Xei pels grups de 1r i 2n primària, i Centre Marni amb el Rap contra el Racisme elaborat per alumnat de secundària.\nFinalment, s’ha lliurat estandards fallers als centres participants d’’AlumnART’ modalitat ninot, per una representant de la Junta Central Fallera. S’han presentat els treballs elaborats per l’alumnat de CEIP Luis Vives, CEIP Rafael Mateu Cámara i CEIP Juan Manuel Montoya.\nMaite Ibáñez ha indicat que cada 21 de març se celebra el Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial, que recorda la matança de Sharpeville ocorreguda aquell dia del 1960 contra manifestants que protestaven per l’aplicació de l’apartheid, a les mans de la policia sud-africana.\nEl 1966, l’Assemblea General de les Nacions Unides va declarar el 21 de març Dia Internacional de l’Eliminació de la Discriminació Racial i va instar la comunitat internacional a redoblar els seus esforços per erradicar totes les formes de discriminació racial i ètnica. “La celebració d´este dia ens impulsa a seguir lluitant per eliminar de la nostra societat la xenofòbia, encara present el dia de hui, i contra els prejudicis racials i les actituds intolerants”, ha assegurat.\n← L’evolució del sistema elèctric cap a una xarxa de distribució intel·ligent, a debat en una nova sessió de l’Aula de la Ciència i la Tecnologia de la UA\nL’Ajuntament de Valencia congela el traspàs de la Banda Simfònica al Palau de la Música →


L´alcalde diu que les condicions d´EMP ja són al conveni signat - Diari de Girona\nL´alcalde diu que les condicions d´EMP ja són al conveni signat\nLlensa assegura que primer es farà el desviament de la riera i el camp de golf i després els habitatges\nL´alcalde de Santa Cristina d´Aro. diari de girona\nJ.VERA L'alcalde de Santa Cristina d'Aro, Josep Llensa, va respondre ahir al regidor d'EMP, Julio Rico, que les dues condicions que reclama per garantir la construcció de la riera del Vilar "ja estan al conveni". El batlle va recordar que la immobiliària primer executarà el desviament de la riera -amb un cost de 873.803 euros- i el camp de golf i després construirà els habitatges i va afegir que tot estarà subjecte a l'autorització d'Urbanisme de la Generalitat.\nCal recordar que el partit d'Emprenedors per Santa Cristina d'Aro va exigir que el conveni urbanístic signat entre l'Ajuntament i l'Immobiliària Mar per construir habitatges, un camp de golf i un hotel al sector de la riera dels Molinets garanteixi al complet la construcció de la infraestructura hidràulica. Per això, proposa que s'incloguin en el conveni dues condicions: primer, demana que l'obra hidràulica del desviament es consideri com una obra d'urbanització bàsica; i, segon, que es canviï el sistema d'actuació passant de compensació bàsica a cooperació perquè esgotat un termini el consistori pogués fer les obres i passar la factura a la constructora.\nL'alcalde, però, va respondre a les demandes d'EMP afirmant que aquestes condicions ja estan contemplades al conveni signat i que el desviament de la riera es farà segur. "Es clar que es farà el desviament, per això s'ha signat el conveni", va destacar el batlle. "Cal tenir en compte que primer ha d'executar la riera i el camp de golf i després els habitatges", va afirmar Llensa, que va criticar les demandes del regidor de l'oposició: "Aquest home no sap el que diu, com en tots els temes referents a urbanisme".\nL'alcalde va afirmar també que Rico (EMP) "es pensa que està a l'empresa privada" i va recordar que tot el que s'aprovi haurà de comptar amb l'autorització d'Urbanisme de la Generalitat amb tots els departaments implicats.\nLlensa va admetre que en el darrer ple municipal va retirar el conveni de l'ordre del dia perquè no tenia prou supost, ja que l'executiu està en minoria -són sis regidors contra set de l'oposició- i faltava una de les regidores de l'equip de govern. Així, doncs, probablement es portarà a votació en el proper plenari.


Presentació del llibre Cal recordar. Memòries, de Joan Estruch – Centre de Lectura\n14/01/2020 - Presentació del llibre Cal recordar. Memòries, de Joan Estruch\nDijous 16 de gener, a les 19.30, presentació del llibre Crec recordar. Memòries, de Joan Estruch,a càrrec de Josep Murgades, doctor en Filologia Catalana, i del mateix autor.\nDesprés d’una llarga trajectòria dedicada a la sociologia de la religió, Joan Estruch (Barcelona, 1943) ens ofereix un llibre de memòries sobri i intens. Hi explica el seu arrelament al si d’una família protestant, el seu acostament al catolicisme i la seva aposta per l’ecumenisme, els seus estudis a la Universitat de Barcelona i a Lovaina, la seva iniciació a la docència i la recerca universitàries, la seva dedicació a la traducció… Estruch és professor de la Universitat Autònoma de Barcelona des dels temps que era a Sant Cugat del Vallès (1971) i fins a la seva jubilació (2013). Això li permet explicar la universitat per dins, amb les seves grandeses i també les seves misèries, entre les quals destaca la creixent burocratització de la institució universitària.


'Yurida', d'Azael Tormo Muñoz, serà l'himne del 25è Aniversari de la Festa de Moros i Cristians de Lleida - Nuestras Bandas de Musica\nLa composició ‘Yurida’, d'Azael Tormo Muñoz, guanya el concurs per escollir l’himne del 25è aniversari de la festa.\nL’Associació de la Festa de Moros i Cristians va celebrar ahir el Mig Any Fester per tancar l’any i passar el relleu de capitanies i càrrecs de les comparses, malgrat que, per motius de la pandèmia, ha canviat el format tradicional i l’ha reconvertit en un concert de la Banda Municipal de Lleida, que també ha servit per escollir l’himne del 25è aniversari de la Festa de Moros i Cristians.\nDesprés de realitzar una selecció prèvia entre les 7 partitures procedents de compositors del País Valencià, Barcelona, Sevilla i Lleida, presentades a concurs, la Banda Municipal ha interpretat les dues finalistes: ‘Yurida’, d’Azael Tormo Muñoz de Manuel (València), i ‘Festa Major’, de Miguel Ángel Sarrió Nadal d’Aielo de Malferit (València), perquè el públic assistent al concert fos qui escollís la peça guanyadora, com a himne del 25è aniversari.\nL’escrutini final ha donat com a guanyador a la composició d'Azael Tormo Muñoz, només per 4 vots de diferència.\nPrèviament, la Banda Municipal de Lleida ha ofert un concert, amb un repertori de bandes sonores de pel·lícules (Èxode, Gladiador, els Miserables i West Side Story).


REGLA DE VIDA - www.servitesdemataro.es\nREGLA DE VIDA DE L'ORDE SEGLAR DELS SERVENTS DE MARIA\nCarta d'aprovació del Prior General\nRoma, 4 de maig de 1995\nFesta de Sant Pelegrí M Laziosi, OSM\n650e aniversari de la seva mort\nALS GERMANS I GERMANES DE L'ORDE SEGLAR DELS SERVENTS DE MARIA\nL'Esperit Sant, que crida els nostres Primers Pares l'any 1233, us crida ara també a vosaltres perquè sigueu testimonis de l'Evangeli en comunió fraterna, per tal d'estar al servei de Déu i de l'home, tot inspirant-nos constantment en Maria, Mare i Serventa del Senyor. El Senyor Ressuscitat us invita a caminar pel camí de la santedat, que des de fa 762 anys miren de recórrer els components del nostre Orde, i a prolongar a les vostres famílies i comunitats cristianes la presencia activa de Maria, la Mare de Jesús.\nLa Santa Seu, en aprovar el 29 d'abril del 1995 la vostra Regla de vida, ha demostrat la seva estimació pel camí fet per cadascú i cadascuna de vosaltres i per les vostres fraternitats, bo i seguint les indicacions del Concili Vaticà II i de la Regla aprovada provisionalment pel Consell General el 2 d'octubre del 1982.\nCamineu, dones, vosaltres que sou part viva de la família dels servents, pel camí de la santedat, edifiqueu l'Església comunió, anuncieu l'Evangeli en aquells llocs i en aquelles situacions en que només vosaltres, per la vostra condició de laics, podeu donar testimoni de Crist, fill de Maria i primogènit entre molts germans, tot vivint el baptisme a la llum d'aquesta Regla de vida. Vosaltres participeu així de la missió evangelitzadora de l'Església, bo i portant als germans, com Maria, la Paraula que salva, i estant-vos amb Ella al peu de les infinites creus dels homes per dur-los consol i cooperació redemptora.\nLa Regla, aprovada per la Santa Seu, entrarà en vigor el 15 d' agost de 1995, solemnitat de l'Assumpció de Maria Santíssima al cel, dia en que, segons la tradició, els nostres Primers Pares arribaren al Monte Senario.\nA les vostres comunitats cristianes i a les vostres fraternitats seguiu el camí de fe i d'amor de la Verge del Magníficat; així participareu de les meravelles que el Senyor ha obrat en Ella i podreu un dia estar-vos amb nostra Senyora al cel, on Ella regna gloriosa i intercedeix benigna per tots els seus Servents.\nFeu festa! I crideu d'altres a formar part de les vostres fraternitats. Difoneu el vostre carisma d'unitat i d'harmonia fraterna a l'Església i a la humanitat, tan necessitada d'harmonia, de pau i de mútua comprensió!\nfr. Reinhold M. Bodner, OSM\nsecretari de l'Orde\nFr. Hubert Maria Moons, OSM\nCarta d'aprovació de la Congregació perls Instituts de Vida Consagrada\nCONGREGACIÓ PER ALS INSTITUTS DE VIDA CONSAGRADA I LES SOCIETATS DE VIDA APOSTÓLICA\nProt. N. S. 48- 1/95\nEl prior general de l'Orde dels Servents de Maria, amb el consentiment del seu Consell, sol·licita de la Seu Apostòlica que la Regla de vida de l'Orde Seglar dels Servents de Maria, redactada segons l'esperit del Concili Ecumènic Vaticà II i les normes del Codi de Dret Canònic, fos degudament aprovada.\nLa Congregació per als Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida Apostòlica, tot considerant atentament el que hom ha exposat i tot el que pertoca a aquesta matèria, amb el present decret aprova i confirma l'esmentada Regla de vida, preparada en llengua anglesa i de la qual conserva copia en el seu arxiu, en compliment del dret. Que, tot seguint les petjades dels Set Sants Fundadors de l'Orde, els membres de l'Orde Seglar dels Servents de Maria procedeixin fidelment i íntegra en la vida cristiana i s' encaminin dia rere dia, sempre més generosament, a la perfecció de llur estat.\nNo hi obsta res.\nDonat a Roma, el dia 29 del mes d'abril del 1995\nEduardo Cardo Martínez Somalo\nNotes històriques de l'Orde Seglar dels Servents de Maria\nLes Constitucions actuals de l'Orde dels Frares Servents de Maria remarquen, en el capítol inicial, que les comunitats dels servents sempre ban atret al seu entorn nombroses famílies i grups, cadascun dels quals tant si son religiosos com laics, constitueix una particular expressió de l'única vocació comuna a tots .\nDes de l'origen de l'Orde dels Servents de Maria (1233), els nostres Set Sants Fundadors foren conscients que existien individus i, fins i tot, matrimonis que volien unir-se, d'alguna forma, a l'Orde i a la seva espiritualitat .\nEl costum dels benedictins de tenir laics oblats units a llurs m onestirs fou el primer mètode utilitzat per acceptar aquests seglars, i el primer laic oblat dels Servents acceptat oficialment (fins i tot abans que l'Orde fos aprovat) fou un contemporani dels Fundadors, un tal Arrigo de Baldovino d' Anguillara, el qual, l'octubre del 1265, fou acceptat com a oblat (a vegades també se l'anomena convers o devot) a l'església de Santa Maria de Cafaggio a Florencia pel prior general Manetto de Florencia. Entre 1265 i 1372, els registres existents mostren que hi hagué cinquanta-vuit servents oblats dispersos entre les dotze diferents comunitats que hi havia a Itàlia .\nPerò no fou fins al 1424 que l'Orde Seglar dels Servents de Maria obtingué un reconeixement oficial, quan el Papa Martí V promulga normes específiques en el seu decret Sedis Apostolicae Providentia (15 d'abril del 1424). Fou en aquell període que tots aquells grups de persones associades als ordes mendicants com els dels dominicans, servents, agustins i c armelites es convertiren en terços ordes, i cadascun rebé una regla de vida específica. Les normes establertes per la Sedis Apostolicae Providentia foren la base de la Regla de vida del Terç Orde Servita fins al moment de la seva reforma més important l'any 1925. El nom de Terç Orde fou el que s'atorgà a aquest tipus de grups, malgrat que a vegades eren anomenats consorcis o companyies dels Servents de Maria.\nInvestigacions històriques recents demostren que aquest Terç Orde dels Servents de Maria fou recolzat i encoratjat vigorosament pels priors generals successius, especialment després del segle XVI. El 1966 fou escrita una Regla de vida revisada per al Terç Orde Servita sota el generalat de fra Alfons M. Monta i posteriorment aprovada per la Congregació per als Religiosos l'1 de maig del 1966.\nDesprés del Concili Vaticà II, els Frares Servents de Maria començaren el procés de revisió de llurs constitucions, en el Capítol General especial de Madrid de 1968, les quals arribaren a l'aprovació final per part de la Santa Seu el 1987. El Consell General dels Frares nomena una comissió especial per consultar els membres de l'orde seglar servita i dur a terme la renovació de llur Regla de vida. Després de dues revisions exhaustives amb els membres de l'Orde Seglar, l'octubre del 1982, el Consell General aprovà provisionalment una Regla de vida revisada.\nL'any 1989, el Capítol General de Roma demanà al Secretariat General per a l'Orde Seglar que portés a terme una consulta més profunda entre els membres de I 'Orde Seglar i que preparés el text definitiu de la Regla de vida per tal de sotmetre'l a l'aprovació de la Sagrada Congregació per als Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida Apostòlica. La present i defintiva edició de la Regla de vida de l'Orde Seglar deis Servents de Maria fou aprovada per la Santa Seu eI 29 d'abril del 1995.\nI. L'ORDE DELS SERVENTS DE MARIA\n1. L'Orde dels Frares Servents de Maria, sorgit com a expressió de vida apostolicoevangelica, és una comunitat d 'homes reunits en el nom del Senyor Jesús. Moguts per l'Esperit ens comprometem, com els nostres Primers Pares, a donar testimoni de l'Evangeli en comunió fraternal i a viure al servei de Déu i de l'home, tot inspirant-nos constantment en Maria, Mare i Serventa del Senyor \n2. Per tal de servir el Senyor i els seus germans i germanes, els servents s 'han dedicat, des deIs seus orígens, a la Mare de Déu, la Beneïda de l'Altíssim. A Ella s 'han adreçat en el seu camí cap a Crist i en el seu compromís de comunicar-lo als homes. Del fiat de la humil serventa del Senyor  han apres a acollir la paraula de Déu i a escoltar amb atenció les indicacions de l'Esperit. La participació de la Mare en la missió redemptora del Fill, Servent Sofrent de Jahve, els ha portat a comprendre i a alleujar els sofriments humans .\n3. Sensibles a les instancies de l'Església, aprofundim en el coneixement de Maria, Mare de Déu i deIs homes, i en la seva missió en el misteri de la salvació. Tot veient en ella el "fruit més excels de la redempció" , secundem amb les nostres energies les exigencies alliberadores deIs individus i de la societat. Conscients de la divisió deIs cristians, ens esforcem perque la Filla de Sió esdevingui per a tots un signe d'unitat. Als homes insegurs els proposem, com a exemple de confianya dels fills de Déu, la Dona humil que ha posat la seva esperanya en el Senyor .\n4. Guiats per la inspiració de Maria, Mare i Serventa del Senyor, han sorgit, a redós de les comunitats de l'Orde deIs Servents de Maria, moltes congregacions religioses i grups de seglars, cadascun deIs qualsconstitueix una expressió particular de vida consagrada o lalcal . Altres grups ja existents, atrets pel mateix ideal, s 'han associat a l'Orde. Cadascun d'ells, tant si són religiosos com laics, expressen en forma pròpia l'única vocació que és comuna a tots.\nII. L'ORDE SEGLAR DELS SERVENTS DE MARIA I LA VIDA DE FRATERNITAT\nCapítol 1: L'Orde Seglar  dels Servents de Maria\n5. L'Orde Seglar dels Servents de Maria és format per laics, homes i dones, que, units pel baptisme i guiats per l'Esperit Sant en el camí cap a la santedat, desitgen dirigir i unir les seves vides al servei de Crist i al deIs seus germans i germanes en el món, tot inspirant-se en Maria, la Mare i Serventa del nostre Salvador Jesucrist. Inserits en l'Orde deIs Servents de Maria, es comprometen com a seglars a seguir, dins de llur ambient familiar i social, el camí deIs Set Sants Fundadors de l'Orde.\n6. L'Orde Seglar deis Servents de Maria, format per homes i dones que viuen llur consagració baptismal en el món, és una de les expressions de l'única vocació de l'Orde deIs Servents de Maria . Comparteixen amb ells els ideaIs i els compromisos de vida evangeIico-apostòlica i la pietat particular envers la Mare de Déu i constitueixen una sola família.\n7. Com a membres seglars de l'Orde deIs Servents de Maria, aquests germans i germanes són testimonis autentics de l'origen laical de l'Orde deIs Servents de Maria, car els Set Fundadors començaren llur pelegrinatge com a laics units en l' oració i el servei en honor de la benaurada Verge Maria.\n8. En l'Església, poble sant de Déu, la vocació del servent de Maria seglar és una crida especial que comporta una invitació gratuita de Déu i una resposta conscient i lliure. En aquest do el servent de Maria hi reconeix la presencia maternal i operant de Maria.\n9. Amb l'acceptació voluntaria del do de la vocació, arrelat en la consagració baptismal, el servent de Maria es compromet al seguiment de Crist i a portar a la seva plenitud eI manament evangelic de l'amor.\n10. Són membres de l'Orde Seglar deIs Servents de Maria els homes i les dones que, tot vivint en comunió fraternal la seva situació matrimonial, familiar, social i la seva inserció en el món, s'esforcen a tendir a la santedat segons l'espiritualitat de l'Orde, bo i seguint-ne les directrius i observant-ne la pròpia Regla.\n11. Compromesos a actualitzar l'experiència religiosa deIs Primers Set Sants Pares que visqueren en comunió fraternal per a un millor servei a Déu, a la Verge, i als germans i germanes, també els servents de Maria seglars, reunits en nom del Senyor, troben en la Fraternitat Seglar la seva presència, i l'ajut per viure la seva especial crida a la santedat.\n12. Els servents de Maria seglars aprofundeixen la seva vocació i missió cristiana i la seva tasca en la comunitat eclesial i en el món mitjantçant l'escolta de la paraula de Déu i l'oració; com a part viva de l'Església es comprometen a conéixer-ne i a viure'n els ensenyaments en les seves vides i en el seu apostolat.\n13. Segons l'esperit de l'Orde, el servent de Maria seglar s'inspira constantment en Maria, Mare i Serventa del Senyor, com a imatge guia que el mena a una vida senzilla, servicial, tota orientada vers Déu; en Ella troba el model perfecte del deixeble de Jesús; a Ella es dedica plenament, la celebra particularment com a Verge dels Dolors, persevera aprofundint en el coneixement de Maria i en la seva funció en el misteri de la salvació per mitjà de l'estudi i de l'oració personal.\n14. El servent de Maria seglar expressa lliurement el compromís de fidelitat a la propia vocació seglar i a mantenir el vincIe existent amb l'Orde mitjantçant la promesa.\nCapítol ll: Vida de la Fraternitat Seglar\n15. A imitació deIs primers cristians, que eren "un sol cor i una sola ànima" , els germans i germanes de l'Orde Seglar deIs Servents de Maria es reuneixen en comunió fraternal per tal d'aprofundir en el coneixement mutu, sostenir-se en el camí comú de perfecció cristiana i en el servei d'amor envers tots els homes.\n16. Tots participen activament a les trobades periodiques que fan possible la vida de la Fraternitat Seglar oferint amb senzillesa la pròpia cooperació quant a idees i experiències.\n17. La Fraternitat Seglar es reuneix per a la proclamació i reflexió en comú de la paraula de Déu, per al coneixement i aprofundiment de la Regla, de temes humans, socials, religiosos o d'arguments propis de la vida dels Servents.\n18. La Fraternitat Seglar està vitalment unida a l'Església local i a la comunitat religiosa servita del lloc, amb la qual comparteix l'espiritualitat i amb el compromís apostòlic de la qual col·labora.\n19. Cal que els germans i les germanes de la Fraternitat Seglar, segons llurs possibilitats, participin en la vida d'oració de la comunitat religiosa i, quan hi siguin invitats, a les trobades de renovació espiritual, a la taula o al Capítol.\n20. Que la Fraternitat Seglar mantingui constantment relacions amb els germans i les germanes que, per motius particulars, no poden participar a les trobades del grup, els encoratgi i els doni suport en la comunió fraternal i en el creixement religiós. Que, igualment, mantingui llaços de comunió, de fraternitat i de relació amb les altres nombroses famílies i grups que participen en l'única vocació dels Servents i constitueixen una sola família. Que es posi especial atenció a la comunicació i la col.laboració amb altres associacions laicals de l'Orde Servita.\n21. Seguint l'esperit de les benaurances cal que la Fraternitat Seglar doni testimoni de comunió de béns. EIs seus membres han de contribuir d'acord amb llurs possibilitats, a les despeses de la fraternitat local, nacional i internacional, i a l'ajut a germans o germanes que es trobin en particulars dificultats econòmiques.\nCapítol III: L'oració\n22. L'oració és un deure essencial per al cristia; pero per al servent de Maria seglar, que ha escollit el seguiment de Crist, el seu exemple i el seu mestratge, constitueix un compromís especial per créixer en la fe i en l'esperança, i portar a la perfecció el manament de l'amor.\n23. El servent de Maria sap que, per viure constantment en la presència de Déu, és necessaria l'oració personal, silenciosa i amagada, aquella de la qual el mateix Jesús dona un exemple admirable.\n24. L'oració és la trobada amb Déu en la fe. En aquest camí, la Verge, altíssim exemple de criatura orant, és guia segura i ajut per al servent de Maria seglar.\n25. Fidel a la propia vocació, el servent de Maria seglar estimara l'oració comunitària i, juntament amb els germans i germanes, aprofundirà la paraula de Déu i pregarà per tots els homes i dones del món.\n26. Entre les diverses formes d'oració, la litúrgia constitueix l'acció sagrada per excel·lència. El servent de Maria seglar participarà en la vida litúrgica i sagramental de l'Església.\n27. Que els germans i les germanes de la Fraternitat Seglar reconeguin que en l'Eucaristia fan present la Pasqua del Senyor i visquin en unió d'amor entre ells i amb tota la humanitat. L'Eucaristia és el signe sagramental de comunió entre els homes i l'expressió més sublim d'oració.\n28. Que els germans i les germanes prenguin part activa en l'Eucaristia i, quan sigui possible, participin en la missa de la comunitat religiosa servita local. Que procurin també participar freqüentment en les celebracions litúrgiques de laudes i vespres.\n29. D'acord amb les tradicions de l'Orde, la Fraternitat Seglar expressarà especial veneració a la Mare de Déu mitjantçant actes de particular devoció com ara l'ave Maria, la vigília de la Mare de Déu i la corona de la Dolorosa; celebrarà, com a festes de família, les principals festes litúrgiques marianes de l'Orde i de l'Església local, la festa de la Mare de Déu dels Dolors i la commemoració i solemnitat dels Sants i beats de l'Orde dels Servents.\n30. El servent de Maria seglar recordarà freqüentment els germans i les germanes difunts i implorarà al Senyor que en tingui misericòrdia. Que en el dia de la mort i de la sepultura d'un germà o germana, l'Orde Seglar comparteixi el dol deIs familiars i ofereixi en sufragi pregàries adients.\n31. Que la Fraternitat Seglar programi jornades i períodes de recolliment, en els quals participin tots els germans i germanes.\nCapítol IV: Penitència i conversió\n32. Per al servent de Maria, compromès a dur a la perfecció el manament de la caritat, la penitència constitueix un valor evangèlic i un mitjà de conversió.\n33. Segons l'exemple deIs nostres Primers Pares i la tradició de l'Orde, per als servents de Maria seglars la penitència consisteix principalment en la caritat, entesa com a acceptació recíproca i servei mutu.\n34. Que, convençut que el seguiment de Crist exigeix una constant orientació cap a la voluntat de Déu, el servent de Maria seglar aculli, com a dons i crides a la conversió, les múltiples ocasions de viure la penitència que la vida ofereix diàriament, que sovintegi el sagrament de la reconciliació, i que practiqui les obres de misericòrdia i la virtut de la moderació, particularment durant el temps d'Advent i Quaresma.\nCapítol V: Testimoni de pobresa\n35. Seguint l'exemple de Maria, serventa humil i pobra del Senyor, el servent de Maria seglar s'esforça a viure la benaurança evangelica: "Feliços els pobres en l'esperit: el Regne del cel és per a ells".\n36. Amb l'obligació i la responsabilitat en el treball, la senzillesa i l'austeritat de vida, la sensibilitat a les necessitats deIs germans i el servei als més necessitats, el servent de Maria seglar dóna testimoni del seu amor al Crist pobre, tant de forma individual com comunitària, i proclama al món d'avui, temptat per la riquesa, el poder i el plaer, que Déu és l'únic bé necessari, el veritable valor que pot sadollar el cor de tota persona.\nCapítol VI: Apostolat\n37. Fidels a la seva vocació de servei, els servents de Maria seglars desitgen irradiar en el món l'amor de Crist i oferir a la humanitat un testimoni de vida i de dedicació als germans, seguint l'exemple de Maria.\n38. Bo i reconeixent que la família és la pedra angular de tota societat civil, el servent de Maria seglar donarà prioritat a l'apostolat i al testimoni d'una vida de família cristiana. L'amor mutu i el respecte envers els pares, així com la cura i l'educació cristiana dels fills dins la comunitat d'aquesta Església domèstica que és la família, rebran un particular recolzament de la Fraternitat i tindran un lloc especial en l'oració.\n39. Inserits en l'Església i en el món, comparteixen els seus anhels i aspiracions i, moguts per l'amor a Déu, es comprometen a col·laborar en la construcció d'un món nou a la llum deIs valors evangèlics.\n40. Que en la seva vida diària el servent de Maria seglar procuri de viure en sintonia amb l'Esperit enmig de les seves tasques apostòliques i en l'oració, en la seva vida matrimonial i familiar, en el seu treball diari, en els seus moments d'esbaro físic i mental, i que tot aixó es transformi en sacrifici espiritual agradable a Déu per mitjà de Jesucrist.\n41. Que, com a membre actiu d'una Fraternitat Seglar, el servent de Maria col·labori en els treballs apostòlics assumits pel grup com a resposta a les necessitats de l'ambient i de l'Església local i, que en la mesura de les pròpies possibilitats i capacitats, participi en els treballs particulars del servei pastoral de la comunitat religiosa local o de la parròqia.\n42. Per la seva especial devoció a la Verge deIs Dolors, el servent de Maria seglar assumeix un particular interés en el servei als malalts, als febles i als més necessitats, tant físicament com espiritualment o moraIment. Que en aquest compromís de servei, la figura de Maria al peu de la creu sigui la imatge que ens guia. Atès que el Fill de l'Home roman encara crucificat en els seus germans i germanes, que el servent de Maria seglar estigui amb Maria al peu d'aquestes infinites creus. \n43. Que la Fraternitat Seglar Servita doni suport i participi en el treball vocacional de l'Orde i en el servei apostòlic i, particularment, en l'ambit de les missions. \nCapítol VII: Formació\n44. La vocació del servent de Maria seglar es nodreix en el si de la Fraternitat i en comunió amb tota la comunitat de la família servita. Que els servents de Maria seglars conreïn la seva formació permanent i, mitjançant l'estudi, aprofundeixin en el coneixement deIs documents ofocials de l'Església i de l'Orde.\n45. La Fraternitat Seglar ofereix a cada germa i germana l'experiència de la comunió de vida i de l'auxili constant; la comunitat de tota la família servita li ofereix les riqueses de l'Església i de l'Orde.\n46. El servent de Maria seglar és conscient que el desenvolupament i la maduresa de la pròpia vocació exigeix el seu compromís personal i el desplegament efectiu dels seus propis dons en relació amb Déu i la humanitat.\n47. La Verge Maria visqué en aquest món una vida normal com a dona laica, dedicada a la família i al treball, i es mantingué sempre unida al seu FilI, bo i cooperant de manera singular en l'obra del Salvador; per això Ella és el model de vida de tot servent de Maria seglar.\nIII. INSERCIÓ EN LA FRATERNITAT SEGLAR\nCapítol VIII: Admissió\n48. Poden ésser admesos a l'Orde Seglar deIs Servents de Maria aquells qui demostrin una sincera voluntat de compartir l'ideal de l'Orde deIs Servents de Maria, tot comprometent-se a viure i a manifestar, en la seva propia familia i en la seva situació social, els valors humans i evangèlics de la vida cristiana, i a honorar i a imitar amb particular pietat la Verge Maria, segons l'esperit de l'Orde.\n49. Per a l'admissió a l'Orde Seglar deIs Servents de Maria, cal una sol·licitud escrita adreçada al Consell de la Fraternitat Seglar, al qual correspon l'acceptació.\n50. L'ingrés a la Fraternitat tindra lloc segons el ritual propi de l'Orde Seglar deIs Servents de Maria.\n51. Després de l'admissió, el candidat inicia una experiència de vida dins de la Fraternitat Seglar per a verificar l'autenticitat de la seva pròpia vocació, mitjançant l'estudi i la pràctica de la Regla de vida.\nCapítol IX: Prova o noviciat\n52. La prova és el període de temps que va des de l'admissió fins a la promesa. La seva durada normal és, com a mínim, d'un any.\n53. Durant el període de prova, el candidat, sota el guiatge del responsable de la formació i de l'assistent, es compromet a:\n-descobrir gradualment i assimilar la vocació específica del laïcat dins de l'Església i els aspectes propis de la Fraternitat Seglar Servita;\n-estudiar la regla i els estatuts propis de l'Orde Seglar deIs Servents de Maria;\n-aprofundir en el coneixement i l'assimilació de la doctrina sobre la Verge Maria en el misteri de Crist i de l'Església;\n-coneixer i entendre els elements essencials de la història i l'espiritualitat de l'Orde deIs Servents de Maria.\n54. Per motius justos, i tenint en compte la preparació i la maduresa del candidat, el període de prova pot ser abreujat o perllongat segons el parer del Consell de la Fraternitat Seglar.\nCapítol X: La promesa\n55. La promesa és l'acte amb que el candidat renova la seva consagració baptismal, bo i comprometent-se a viure-Ia segons l'espiritualitat servita, en comunió fraterna amb totes les comunitats de la família dels servents, segons la regla i els estatuts propis de l'Orde Seglar dels Servents de Maria.\n56. La promesa incorpora per sempre el candidat a l’Orde Seglar dels Servents de Maria i el fa partícip de la vida de tota la família servita.\n57. La sol·licitud per a l’admissió a la promesa, la presentarà l’interessat al Consell de la Fraternitat Seglar, per escrit, acompanyada d’un informe redactat pel responsable de la formació. El candidat ha de tenir almenys 18 anys d’edat.\n58. El ritu de la promesa seguirà les indicacions i la fórmula del Ritual propi l’Orde Seglar dels Servents de Maria i estarà presidit, segons els casos, pel prior de la comunitat religiosa o per un delegat de l’Orde.\n59. Per motius vàlids i justos, el Consell de la Fraternitat podrà dispensar temporalment o definitiva, o dimitir el germà o germana que ha fet la promesa, després que l'interessat hagi exposat les seves raons i hagi estat escoltat.\nIV. ORGANITZACIÓ DE LA FRATERNITAT SEGLAR\nCapítol XI: Organització\n60. L'Orde Seglar dels Servents de Maria és format per fraternitats locals que, unides pel mateix ideal de vida, constitueixen la Fraternitat Internacional.\n61. Poden agrupar-se les Fraternitats Seglars que pertanyen a una mateixa ciutat, zona geogràfica o país.\n62. La vida interna de cada Fraternitat Seglar o grup de fraternitats és organitzada per la mateixa Fraternitat sota el guiatge dels respectius priors o priores i consells.\n63. Cada Fraternitat Seglar està unida a l'Orde mitjançant un assistent designat a aquest efecte.\nCapítol XII: Reconeixement eclesial oficial de les Fraternitats\n64. a. Pertoca al Capítol Conventual el reconeixement de l'autenticitat servita d’un grup que sorgeix entorn d’una comunitat de frares, així com donar-li el suport per a la petició del seu reconeixement eclesial oficial.\nb. Les altres expressions de la família servita (monges, religioses, instituts seculars) poden també reconèixer l’autenticitat d’un grup que neix a redós seu i, de forma similar, donar suport a la petició per al seu reconeixement eclesial oficial.\nc. El reconeixement de l’autenticitat de les Fraternitats Seglars constituïdes fora de les comunitats de la família des servents correspon, segons els casos, als Consells Vicarial, Provincial o General.\n65. El reconeixement eclesial oficial d'una fraternitat de l'Orde Seglar dels Servents de Maria es fa mitjançant un decret del prior general.\n66. Perquè una fraternitat pugui ser erigida canònicament és necessària una sol·licitud escrita. En el cas d'una Fraternitat Seglar nascuda fora d'una comunitat de la família dels servents, a més de la sol·licitud escrita, s'exigeix l'autorització de l'ordinari del lloc.\n67. El secretari general de l’Orde Seglar i grups laics ha de ser informat de cada reconeixement eclesial oficial.\nCapítol XIII: Govern\n68. El prior general de l'Orde, signe d'unitat de tota la família dels servents, exerceix la seva autoritat, en esperit de servei, sobre tot l'Orde Seglar dels Servents de Maria, respectant les diferents autonomies.\n69. El secretari general\n1. El secretari general és nomenat pel Consell General de l’Orde. La seva tasca principal és l’animació i la coordinació a nivell general de l’Orde.\n2. En col·laboració amb els membres del Secretariat General i els assistents a distints nivells, el secretari general dóna a conèixer a les Fraternitats Seglars les directrius espirituals i pastorals de l'Església i de l'Orde, i les manté informades de les activitats i experiències més significatives de les Fraternitats Seglars locals.\n70. El prior/la priora de les Fraternitats \n1. El prior/la priora, primer entre els germans i germanes, presideix la Fraternitat com a servei d'amor; té la responsabilitat de la Fraternitat, que comparteix amb el Consell i amb cada membre de la Fraternitat. Que, en exercir el seu servei, el prior/la priora procuri donar testimoni de Crist, que ha vingut no pas a ser servit, sinó a servir i a acréixer la vida dels seus deixebles.\n2. És competència del prior/la priora:\n*convocar i presidir les reunions de la Fraternitat Seglar i del Consell;\n*promoure i animar els compromisos espirituals i apostòlics de la Fraternitat;\n*vetllar pel compliment i l’observança de la Regla de vida i els Estatuts;\n*col·laborar amb l’assistent i els oficials de la Fraternitat.\n71. El prior/la priora és elegit segons la norma dels Estatuts particulars de la Fraternitat Seglar.\n72. El consell\n1. Cada Fraternitat té un Consell. Els membres del Consell són el prior/la priora, l’assistent i almenys tres consellers elegits per la mateixa Fraternitat.\n2. Competències del Consell:\n*col·laborar amb el prior/la priora en el guiatge i l'animació de la Fraternitat;\n*acceptar els candidats a l'admissió i a la promesa;\n*dispensar de la promesa;\n*dimitir, on calgués, un membre de la Fraternitat, escoltades les raons presentades per l'interessat.\n1. Cada Fraternitat Seglar o grup de Fraternitats té un assistent nomenat per les autoritats competents de la família dels servents. En cas que l'assistent no fos un membre de la família dels servents, serà nomenat per l'autoritat competent de l'Orde, sota indicació de la Fraternitat local, i confirmat per l'ordinari del lloc.\n2. L'assistent pot ser un germà o germana de la família servita (frare, monja, religiosa, membre d'un institut secular), un sacerdot pertanyent a l'Orde Seglar dels Servents de Maria, o bé un altre sacerdot.\n3. L'assistent ha d'estar preparat, disponible i compromès a estudiar detingudament la vocació especifica del servent de Maria seglar, en unió amb els germans o germanes, el camí de fe dels quals comparteix.\n4. L'assistent promou, entre els membres de la Fraternitat, el carisma de la família servita, i ofereix un servei espiritual d'animació.\n74. El secretari\n1. Cada Fraternitat Seglar ha de tenir un secretari.\n2. Pertoca al secretari:\n*redactar les actes de les trobades de la Fraternitat i del Consell;\n*tenir actualitzat el registre d'admissions i de promeses;\n*conservar i tenir actualitzats els registres de la Fraternitat;\n*mantenir el contacte amb aquells germans i germanes que no puguin assistir a les reunions.\nV ESTATUTS PARTICULARS DE LA FRATERNITAT SEGLAR\n75. Cada Fraternitat Seglar o grup de Fraternitats ha de tenir els seus estatuts propis per a l'aplicació practica del que s'estableix en aquesta Regla, i serà responsable de la seva aprovació.\n76. En particular, els estatuts propis establiran:\n*la modalitat d’elecció del prior/la priora i la seva durada en el càrrec;\n*la modalitat d'elecció dels membres del Consell i la seva durada en el càrrec;\n*el nombre de consellers si és que en calen més de tres;\n*el nombre, competències, modalitats d’elecció i durada en el càrrec d’eventuals oficials de la Fraternitat;\n*altres tasques del secretari.\nEPÍLEG DE LES CONSTITUCIONS DELS FRARES SERVENTS DE MARIA\nPerquè en la nostra vida perseguim com a terme de trobar-nos en el complet desenrotllament del Crist , només hem de tenir amb les criatures relacions de pau, de misericòrdia, de justícia i d'amor constructiu . En aquest afany de servei, la figura de Maria al peu de la creu ha de ser la imatge que ens guia. Ja que el Fill de l'home encara és crucificat en els seus germans, nosaltres, els servents de la Mare, volem estar amb Ella als peus de les infinites creus, per tal de portar-los-hi consol i cooperació redemptora. En la nostra dedicació a un amor sempre més gran, prendrem cada dia la nostra creu  i, tot recordant que hem de ser jutjats segons les paraules: "vaig tenir fam i em domàreu de menjar... era despullat i em vau vestir... " , volem renunciar als nostres interessos per seguir Jesús en la seva obra de salvació de l’home. Tota la creació gemega i pateix dolors de part fins ara . Però que la consciència de ser portadors de les energies que l'alliberaran de l'esclavitud de la corrupció per participar en la llibertat de la gloria dels fills de Déu , ens doni l'alegria promesa per Crist, aquella que mai ningú no ens podrà prendre .\n Constitucions de I’Orde dels Frares Servents de Maria, art. 5\n Per a una història més completa dels orígens de l'Orde Seglar dels Servents cf. Terz'Ordine o gruppi laici dei Servi ieri e oggi, A.M. Dal Pino, Monte Senario, 1969.\n Gli oblati dei Servi in Italia del Due-Trecento, D.M. Montagna, OSM, a Studi storici, 1978, p. 250.\n Constitucions de I’Orde deIs Frares Servents de María, art. 1\n Constitucions de l'Orde dels Frares Servents de Maria, art. 6.\n Constitució sobre la litúrgia, Sacrosanctum Concilium, n 103.\n Constitucions de l'Orde dels Frares Servents de Maria, art. 7.\n Constitucions de l'Orde dels Frares Servents de Maria, art. 5.\n En aquest context, el mot seglar és emprat estrictament en el sentit de la seva arrel llatina, saeculum, això és, algú que viu en el món, en contraposició amb els qui habiten en un convent.\n També poden ser admesos a l'Orde Seglar dels Servents de Maria els membres del clergat diocesà.\n cf. Catecisme de l'Església Catòlica, 1993, III, 2; Familiaris Consortio, 1983; Carta a les famílies, del papa Joan Pau II, 1994; Carta del papa als nens en ocasió de l’any internacional de la família, 1994; Carta dels drets de la família, 1983.\n cf. 1 Pe 2,5; Christifideles Laici, n 14; Lumen Gentium, n 34.\n "Alimentats per la participació activa en la vida litúrgica de la pròpia comunitat, participen sol•lícits en les seves obres apostòliques; condueixen a l'Església els homes que potser en viuen allunyats; cooperen amb constància a comunicar la paraula de Déu, especialment mitjançant l'ensenyament del catecisme; tot posant a disposició els seus coneixements, fan més eficaç la cura d’ànimes i també l'administració dels béns de l'Església". cf. Christifldeles Laici, n 33; Concili Ecumènic Vaticà II, Apostolicam Actuositatem, n 10.\n cf. Constitucions de l'Orde dels Frares Servents de Maria, art. 319\n "Els laics han d’acostumar-se a treballar a la parròquia en íntima unió amb els seus sacerdots, a exposar a la comunitat eclesial els seus problemes i els del món i les qüestions que es refereixen a la salvació dels homes, per tal que siguin examinats i resolts amb la col•laboració de tots; a donar, segons les seves pròpies possibilitats, la seva contribució personal a les iniciatives apostòliques i missioneres de la seva pròpia família eclesiàstica". cf. Christifideles Laici, n 27; Concili Ecumènic Vaticà II, Apostolicam Actuositatem, n 10.\n En lloc del de prior/priora pot emprar-se el títol de president.\nNotes a l’epíleg\n cf. Mt 5, 3-9\n cf. Le 9, 23\n cf. Rm 8, 22\n cf. Rm 8, 21\n cf. Jo 16,22


Roberto Leal: "Si Amaia guanya, no grinyolarà a ningú"\nEl presentador de TVE s'acomiada aquest dilluns "superagraït" d''OT', i admet que deixarà anar alguna llàgrima\nDiumenge, 04/02/2018 | Actualitzat el 14/02/2018 a les 20:23 CET\nDesprés de 14 gales i més de tres mesos d'emissió, 'OT' s'acomiada de la seva audiència. Una de les claus del renovat èxit del format ha sigut el seu presentador, Roberto Leal (Alcalá de Guadaira, Sevilla, 1979), que ha empatitzat, i molt, amb aspirants i públic.\n–¿Quin balanç fa del seu pas pel concurs?\n–Només pot ser positiu. Per a mi, està sent un somni fet realitat. Jo sempre havia volgut fer alguna cosa d’entreteniment i em va arribar OT. Vam tenir aquella gala zero, en la qual assumeixo que tots vam mostrar molts nervis, però de la qual vam aprendre molt. Hem anat de menys a més, i aquest ha sigut sempre el secret del programa.\n–Content, però també se’l veu cansat.\n–Allargar OT hauria sigut un error, perquè fins i tot als xavals se’ls nota que estan cansats a les gales, que no donen més de si. I si estirem molt el format, ens en cansarem. Ens sabrà molt greu i tots plorarem molt, al darrere o al davant de les càmeres, però descansarem. Està sent dur per a tots.\n–¿Què veurem aquesta nit?\n–Els convidats [Raphael, David Bisbal, Pablo Alborán...] m’encanten. Hi haurà un opening molt guapo. Jo em prenc la gala com un final de festa. No serà una més, perquè ara és la gent la que ha de decidir. Per a mi, els guanyadors són els cinc concursants, atesa la repercussió que estan tenint. Després ens farem un gran homenatge. Noemí Galera [directora de l’Acadèmia] diu que ens hauran de recollir a tots amb una pala excavadora [riu].\n–Des de les primeres gales, hi ha la sensació que aquest programa ja té una guanyadora…\n–Li diré una cosa: si Amaia guanya, no li grinyolarà a ningú, però no perquè se l’hagi afavorit amb les cançons, com s’ha llegit en alguns llocs, sinó perquè canta molt bé. No hi ha hagut cap gala en què hagi fallat.\n–Però no s’ha obligat l’Amaia a ballar, per exemple, com altres concursants. I tampoc se l’ha portat fins al límit.\n–Li han tocat cançons molt diferents i és veritat que no ha fet gaires coreografies, però no tot és el ball, i ha demostrat prou versatilitat en totes les composicions que se li han donat. Que l’hagin cuidat més o menys, jo ja no hi puc entrar, ni ho analitzo. Per a mi, són molts i moltes cançons i intento ser imparcial. Tant de bo tingui una gran carrera.\n–¿No creu que des del mateix programa s’han fomentat molt alguns temes com, per exemple, la relació entre la navarresa i l’Alfred?\n–Jo ho he viscut d’una manera molt natural. Tot es magnifica a les xarxes socials, però la relació entre l’Alfred i l’Amaia ha sorgit d’una manera molt innocent… Al final, per molt que tu et posicionis, és el públic qui decideix, i et pots emportar sorpreses.\n–Sobre l’horari d’emissió d’OT, hi ha hagut moltes queixes.\n–A mi em sembla que el programa acaba tard, però el tema del prime time, en general a Espanya, necessita un canvi i una revisió. Hauríem de començar una mica abans, encara que jo no soc dels que diuen que s’ha de treure l’espai anterior, perquè respecto molt els meus companys. Caldria trobar una fórmula per avançar-lo una mica.\n–¿És conscient que vostè és responsable d’una part de l’èxit d’aquest renaixement?\n–Això em diuen, però aquí tots hem suat. El presentador és un mestre de cerimònies, i no és per falsa modèstia, però ha sigut una feina de tots des del principi. Hi ha hagut alguna cosa que no hem pogut controlar, que no sé què ha sigut, que és la màgia que sorgeix o que no sorgeix en un programa. I aquí ens ha tocat.\nTemes: Amaia Romero ·\tConcursos TV ·\tOperación Triunfo ·\tTVE


Com es fa la diferència entre el cargol mètric i el cargol anglès? 2020\nCom es fa la diferència entre el cargol mètric i el cargol anglès?\nLa manera més fàcil que he vist és utilitzar un gauge de fil que realment podeu enganxar. Normalment es mostren en conjunts com aquest: Mesures de fil. Fer servir una pinça o una altra eina pot funcionar, però tendeix a trigar més temps.\nUn altre mètode que he vist utilitzar era a Pinterest. Algú va cargolar una tirada de mida tallat de teixit a la fusta (els fruits secs es fiquen a la fusta després d’instal·lar-los) i van escriure les mides en clapeta al costat, i aleshores quan necessitaven mesurar un cargol, simplement podien intentar cargolar-la en una de les nous mira si encaixa.


WWW.lomessostenible.com - LO+ Serveis Energètics\nL'evolució de la forma de consumir l'energia, ens porta a un mètode dinàmic de treball encaminat a la millora contínua. El desenvolupament d'aquest mètode està basat en l'aplicació d'accions encaminades a generar l'estalvi energètic de forma contínua. Donant així resposta a la volatilitat de les tarifes energètiques, a la contínua evolució de la tecnologia dels equips consumidors, a l'adaptació de les persones amb les diferents formes de consumir l'energia i a la necessària evolució de les normatives aplicables per protegir el medi ambient.\nA llarg termini, la gestió energètica integrada dins d'un sistema de gestió energètica permet programar l'actualització d'equips, instal•lacions i processos de treball. Centrant les inversions on tingui uns consums alts, estandarditzant els procediments, el control i la comunicació dels consums en temps real:\no Allargar el cicle de vida útil d'edificis, instal•lacions i equips optimitzant el seu rendiment.\nA curt termini, els beneficis de la gestió energètiques són a la gestió, utilització i ús de les fonts energètiques com:\no El control total de consums i costos energètics en temps real.\no Anàlisi de consums energètics en horaris més rendibles.\no Aplicació dels recursos energètics on siguin més rendibles.\no Elecció dels equips més eficients en el consum energètic.\no La conscienciació que l'eficiència energètica, és cosa de tots.\no Un sistema de gestió energètica cap a la millora continua.\no Assessorament permanent de normatives energètiques.\no Informació i sol•licitud de subvencions amb l'administració.\no Imatge d'organització compromesa amb el medi ambient.\no Reducció continua de les penalitzacions per l'emissió de CO2.\nDes d'un servei de Pre-auditoria Energètica gratuïta i a partir d'un formulari energètic obtenim un Informe Previ Energètic, el que es defineix si hi ha capacitat de generar estalvi.\nEn cas que d'existir una capacitat de generar estalvi, prèvia acceptació, s’inicia un procés de recollida de dades, per arribar al coneixement de les instal•lacions i la seva funcionalitat, proposant un model de Gestió Energètica que més s'adapti a les necessitats reals i que permeti implantar des del primer dia mesures de poc cost i resultats immediats.\nEl model de Gestió Energètica, vindrà determinat per l'Estudi Energètic en Detall, proposant una solució personalitzada que actués de forma simultània en l'àrea econòmica, tècnica, humana i social. Així amb la suma d'accions arribar a l'objectiu a curt termini ia llarg, amb un plantejament dinàmic de millora contínua.\nMonitorització i Control Telemàtic\nÉs la instal•lació d'equips de mesura connectats, en temps real a una plataforma tecnològica, que ofereix Intel•ligència Energètica a través dels mitjans tecnològics d'informació i comunicació (TICs).\nÉs l'aplicació en el control energètic del que va dir Lord Kelvin "El que no es defineix no es pot mesurar. El que no es mesura no es pot millorar. El que no es pot millorar es degrada sempre ".\nEls equips energètics poc eficients, la legislació energètica cada vegada més estricta, els continus augments de preu del cost energètic i els mals hàbits en el consum energètic. Fan que sigui més necessari el control del consum energètic. Sense aquest control, ens condueix a sobre costos econòmics, deteriorament de les instal•lacions i equips amb el deteriorament del medi ambient.\nSota l'estratègia general dels serveis d'eficiència energètica, el monitoratge i control energètic ens aporta uns beneficis directes com:\no Visibilitat total del consum energètic en temps real.\no Adverteix dels equips o instal•lacions en estat deficitari.\no Identifica de forma instantània les aèries de sobreconsum energètic.\no Establir comparació de consums entre centres o períodes.\no Seguiment del Sistema de Gestió Energètic.\no Localitza instantàniament fluides, per avaries.\no Avisa de les desviacions en els consums energètics.\nAmb la instal•lació d'uns equips de mesura connectats amb una plataforma tecnològica, que ens permet recollir les dades dels consums energètics (electricitat, gas i aigua, a més el control de la generació d'energies renovables), de confort (temperatura, humitat, ... ), d'ús (ocupació, detectors de presència, ...).\nAmb aquestes dades generem alarmes, desenvolupem l'anàlisi de consums o costos, amb la normalització de les dades generem indicadors i ratis de consum (KPIs) i enviem periòdicament els informes que identifiquen les oportunitats d'estalvi energètic.


Inici 25 notícies en línia emissores de ràdio a mantingui s informat\nInici 25 notícies en línia emissores per escoltar notícies en línia\nFins i tot en aquesta era comú de creixement de la tecnologia, algunes persones en el món s'utilitzen encara a les formes de comunicació impopular. Aquests inclouen telèfon, impremtes, televisió i ràdio. Sí, fins i tot ara, mundialment utilitzar ràdios amb l'actualitat del món. Aquí hi ha una llista de notícies en línia d'emissores de ràdio que estar atents per conèixer el món a casa.\n1. la BBC Radio 1\nAquesta emissora britànica de la BBC també retransmet internacionalment, oferint els millors gràfics durant tot el dia. Proporciona gèneres alternatives nit cap endavant, incloent-hi electrònica de ball, hip-hop, rock o entrevistes.\n2. l'estació de ràdio CNN\nL'estació s'emet en directe des d'Atlanta, Geòrgia, EUA i cobertes de notícies, xerrada i proporciona informació als oients que també pot sintonitzar en viu. Té una escolta 22921 estimat per tot el món.\nL'estació va ser establert en 1949 a Port au Prince, Haití. Notícies, informació i xerrada en viu de radiodifusió d'Haití i oferint el talk show més famós a l'illa d'Haití, Ranmasse, ha esdevingut una de les més famoses radiodifusió notícies emissora amb uns 64972 escolta. La gent pot anar i comprovar així l'estació de ràdio en línia.\n4. WFAN Esports Ràdio\nEs tracta d'una estació cèlebre emissió de ràdio de Nova York i Nova York. Transmet el darrer reportatge en esdeveniments esportius, parlar i esports Afers 24/7 i ara s'ha convertit en "El ventilador", l'estació principal de quatre concessionaris esports reconeguts; Gegants de Nova York, diables de Nova York, Brooklyn Nets i els Yankees de Nova York amb uns 28990 escolta a tot el món.\nShakti FM és una emissora de ràdio en línia fundada el Colombo, Sri Lanka transmetre notícies, xerrada i entreteniment en llengua Tamil però encara té al voltant de 22146.\n6. MFM ràdio\nMFM ràdio s'emet en directe des del Casablance, Marroc, proporcionant les Hits, notícies i informació als seus oients, i també s'esmenten les pràctiques religioses. Juntament amb 15664 escolta, MFM Ràdio és una de les estacions de ràdio més populars.\n7. Ràdio Kiskeya\nL'estació emet en directe des de Port au Prince, Haití i ofereix notícies, xerrada i entreteniment als seus oients.\nAmb seu a Nairobi, Kenya, és una de les favorites dels oients per les notícies que presta, la conversa comença amb ells, cobrint les últimes notícies d'esports i aportant entreteniment en els debats, així.\nLa preferida pels locals de Nova York, 77 WABC són uns EUA repartint estació programes de notícies i xerrada. Auge de Top 40 ràdio i el seu progrés excepcional com l'emissora de ràdio més escoltat de Nova York groundbreaker ha mostrat la vitalitat de Nova York i es poden obrir en línia.\n10. Ràdio Java\nRàdio Java és transmesa en directe des de Washington DC, EUA i va guanyar la seva popularitat per transmetre notícies persa i per primera vegada en la història de la ràdio, programació iranià. Té al seu propòsit des de llavors per proporcionar iranià i persa música en línia.\n11. Ràdio Nueva Vida\nS'està proporcionant educació cristiana, notícies i diversió en idioma espanyol i es pot accedir en línia. Ràdio Nueva Vida s'emet de Camarillo, Califòrnia, EUA\n12. observador ràdio\nL'estació ofereix notícies, xerrada més Pop i Jazz música en línia, és basada en St. Joan de, Antigua i Barcuda.\n13. Ràdio Tele Shalom\nL'estació ofereix educació cristiana, notícies i diversió i s'emet des de Port au Prince, Haiti.\n14. Ràdio Aswat\nUna emissora de ràdio a Casablanca, Marroc, en viu de notícies de tot el món de l'estació base de radiodifusió.\n15. DZRH notícies\nLa seu és a Manila, Filipines i l'estació ofereix notícies, xerrada, esports cobertura i temps situacions del món.\nÉs una emissora de ràdio emet de Colombo, Sri Lanka cobrint música notícies i pop en Singalès arreu del món.\nAdom FM ofereix notícies, entreteniment i informació i és una muntanya russa d'emoció des de cançons d'articles sorprenents. Des dels seus inicis a l'abril de 2000 s'ha guanyat molts premis per la seva tasca increïble i és donar suport a molts programes de caritat.\n18. visió de ràdio 2000\nEmissora de ràdio és proporcionar música caribenya i notícies. Que ha guanyat la seva fama per la seva qualitat de la música i credibilitat i es pot accedir.\n19. el esports centre-WBZ-fm 98,5, Boston, MA\nCom el nom suggereix, aquesta estació es basa a Chicago i es coneix com el vaixell insígnia ràdio casa per mitjanes blanques de Chicago beisbol i bàsquet masculí. Està funcionant eficaçment proporcionant notícies esportives, xerrades i cobertura en viu de l'últim esports esdeveniments tot el món. Aquesta emissora es poden obrir en línia a\n21. Ràdio Simba Fm 97.3\nAquesta emissora kampala és proporcionar entreteniment sense parar, notícies i esdeveniments esportius. És un sopar 10 curs complet que mai falla d'entretenir els seus espectadors.\n22. Ràdio patrullen 630 630-DZMM-AM\nDZMM és una emissora de ràdio difusió a Quezon City, Filipines, és conegut com una ràdio de servei públic proporcionant notícies, xerrades, espectacles i l'actualitat mundial.\nEs tracta d'una emissora de ràdio ràdio colpida contemporani comercial (CHR) a Los Angeles, Califòrnia. Es pronuncia "Kiss FM" és l'origen de la marca de KISS FM i és l'estació on podeu escoltar Ryan Seacrest.\nP2 és operat per seva avançada edat Radio (SR) que és l'organització de radiodifusió de ràdio finançades Nacional de Suècia. Ofereix música, sobretot música clàssica i jazz, però també té programes educatius.\nCom descarregar Anime Online i de franc\nCom descarregar VEVO vídeo des de YouTube\n> Recursos > descarregar > Inici 25 emissores de notícies en línia


Das Schicksal mischt die Karte, wir spielen (Schopenhauer): Us deixo la porta oberta\nUs deixo la porta oberta\nAvui he estat mirant el blog i m’he dit que la meva assistència i presència a les nostres converses sincopades s’està convertint en un fet més que estrany i rar.\nTambé he notat que us visito poc, que llegeixo amb retard i, si ho penso, no deixo la meva... Ja em sap greu, perquè sé que són aquests petits mots els que dinamitzen les trobades no-paral·leles i alegren i conviden a compartir.\nEls motius són simples i prosaics. Feina, preparatius, reunions de diferents tipus, activitats divergents de la meva vida i un viatge no em deixen aquell preuat temps i tranquil·litat que desitjaria per acudir més sovint a la nostra cita i estar-me amb vosaltres gaudint de la paraula escrita.\nVist i vist la situació he decidit oferir-me temps aprofitant aquest viatge i espero que la serenitat acudirà per sí mateixa. Mai he volgut sentir-me obligada i no començaré ara a despertar una sensació que no he tingut.\nEls coixins i divans resten per a la vostra comoditat.\nRespireu l’aroma que hi habita.\nha escrit arsvirtualis a 16:46\nLa comòditat més plaent que he sentit mai és quan algun amic se n'ha anat de viatge i m'ha dit, pega-li una miradeta a la casa de tant en tant. Aleshores quan hi vas, seus al sofà o al divà tan s'hi fa, i sents tot allò que fa palent la companyia de l'amic, la placidesa de les cose simples, i saps que aun hi torne serà com si no hagués passat el temps. Que vaja bé el descans i la tranquilitat necessaria de les coses que vénen i van. jo de tant en tant m'hi passaré, sense cap obligació com tu dius, perquè els amics fan les coses sense obligacions fins que tornen les parayules escrites. Un bes molt gran. En tot cas saps la meua adreça per si t'abellix enviar-me una postal :)\n17 d’abril, 2005 16:43\ns'enyoren algunes visites i algunes paraules, però no calen disculpes, precisament pel que dius: en el moment en que es fa per obligació, deixa de ser agradable de fer.\nquan puguis, ja ho saps. nosaltres esperarem :)\n17 d’abril, 2005 22:40\nVet aqui el veritablement important\n18 d’abril, 2005 11:25\nL'important és que hi ets. És com el roure del jardí, ara, aquí assegut, no el veig, però sé que quan el vulgui el tindré i això es el que val ;)\n18 d’abril, 2005 13:22\nSaps, Joan, m'agrada entrar a les estances buides, deixades per les persones que estimo i tractar de sentir com quelquom d'elles ha restat en l'aire. Seure, tancar els ulls i tenir la sensació que sento les seves veus, els seus aromes, la seva presència. Algunes les porto amb mi com si fossin una segona pell meva.\nDemà baixo a casa, viatge de feina, però em plau saber que respiraré aire de la mediterranea. Un bes.\n20 d’abril, 2005 17:45\nHo sé elisenda. M'agrada visitar-vos, llegir-vos i ficar cullerada si cal. Sort que us deixo còmodes per esperar ;-)\n20 d’abril, 2005 17:55\nPer això ho faig, char noir, i perquè penso que s'ha de ser conseqüent amb el que es vol i s'ha decidit. Salutacions.\n20 d’abril, 2005 18:14\nAix, Tristany, quina comparació més botànica... a més si penso amb el significat que té el roure, mira, encara m'agrada més. Un bes ;-)\n20 d’abril, 2005 18:19\nLa roda de la fortuna (II)\nLa meva ciutat, capitol I


Repensar el Poblenou per guanyar en qualitat de vida — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Repensar el Poblenou per guanyar en qualitat de vida\nEstudiants d’arquitectura de la UPC proposen millores urbanístiques partint de l’eix Pere IV\nRepensar el Poblenou per guanyar en qualitat de vida\nMés d’un centenar d’estudiants de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) han elaborat propostes d’intervenció urbanística per millorar les condicions de vida dels habitants de Poblenou, a Barcelona. Aquestes propostes, que imaginen el millor futur per aquest sector de la ciutat, parteixen d’una diagnosi del carrer Pere IV com a columna vertebral del barri. Així ho han sintetitzat en una maqueta que s’exposa, fins al 19 d’octubre, al Museu d’Història de Barcelona (MUHBA) Oliva Artés, amb el nom de ‘Disseccions des de Pere IV. Poblenou per parts’.\nEls estudiants de segon curs d'arquitectura de la UPC han recollit dades, preguntat als veïns, fotografiat i inventariat situacions, cartografiat qüestions que els han semblat importants i ho han sintetitzat en una maqueta que ha anat creixent a mida que apareixien noves idees.\nAquesta maqueta, exposada fins al 19 d’octubre al MUHBA Oliva Artés (c. Espronceda, 142-146. Parc Central del Poblenou, Barcelona), dissecciona el barri a partir de Pere IV, en uns talls que segueixen les traces del parcel·lari per deixar sencer l’esquelet de la ciutat, els carrers. Amb aquesta idea s’han aproximat a la ciutat i han reconstruït un fragment posant l’èmfasi en l’espai públic i, sobretot, en l’estructura de carrers, en lloc de reproduir mançanes i edificis, com acostuma a ser habitual.\nSegons l'equip de professorat de l’Escola que ha dirigit el projecte, format per Maria Rubert de Ventós, Àlex Giménez, Anna Majoral, Daniel Navas, Elena Albareda i Eulàlia Gómez, el treball realitzat, sintetitzat en el “gran puzle” que constitueix aquesta maqueta, va més enllà de ser una eina pedagògica d’anàlisii d’experimentació urbana, per la qualitat i l’interès plàstic del resultat final.\nEnllaçar espais o multiplicar-ne els usos\nLes propostes presentades, d’escales i enfocaments diversos, fan referència a connectar el viari\ngeneral de la ciutat i el del barri, resolent discontinuïtats que actualment fan difícil compartir equipaments i espais d’activitats. També plantegen fer dels parcs espais més permeables, segurs i complementaris a la vida dels carrers, obrir el cementiri de l’Est com un espai que enllaci amb el mar, així com perforar la part del darrera del parc de la Ciutadella i desfer l’embut que es va consolidar el 1888. La relació completa de propostes s’inspira en conceptes com enllaçar la Barceloneta amb la ciutat, fer uns xamfrans amb múltiples usos, per fer-los més cívics o reparcel·lar i subdividir el teixit industrial obsolet.\nEs tracta, en definitiva, d’aconseguir fer del Poblenou un barri que conti amb espais de convivència amb usos i funcions socials diverses. Entre les propostes, es planteja reforçar el viari secundari i obrir nous passatges per afavorir la presència d’edificacions variades i amb diferents d’usos; establir nous nodes a Pere IV (biblioteca, centre cívic i nous habitatges amb noves tipologies), i continuar la Rambla de Poblenou i incorporar les traces agrícoles a la forma urbana i la funció agrícola a les activitats del barri. També es proposa projectar l’espai públic com a eina per fer entenedor el Poblenou vell, connectar els buits existents amb l’eix cívic de Marià Aguiló, o establir un sistema de transport eficaç a l’eix Pere IV.\nEls estudiants també han reflexionat sobre les continuïtats metropolitanes: el riu Besòs, d’una banda; els nodes d’activitat més enllà de la Gran Via, els marges de Santa Coloma, o la connexió amb la Ciutadella fins al Port i la Zona Franca. La construcció de la maqueta s’ha realitzat en el marc del treball de final de curs d’Urbanística II de l'ETSAB, sota la coordinació del Departament d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la UPC, i amb el suport de l’establiment comercial Servei Estació. Aquestes propostes es recolliran properament en un llibre.


El Mètode de la noviolència - Solidàries/ el CeDRe, Centre de Recursos per la Pau i la Solidaritat - Coordinadora d'ONG Solidàries\nTeixell: 341.067 CAP\nCom a divulgador valent d'una concepció activa i positiva de la noviolència, Aldo Capitini creia en la primacia de la pràctica directa. Per aquest motiu va anar dues vegades a la presó en temps del feixisme i per això va promoure la primera marxa per la pau de Perugia a Assisi, l'any 1961. Es tracta d'un bon exemple de com fer política, influint en les relacions de poder a través del mètode noviolent, sense ser, però, una persona de partit.\nCom a filòsof, és molt suggeridor i fins i tot innovador pel fet de proposar conceptes com la copresència, que amplia el camp de la nostra responsabilitat moral d'éssers pensadors fins a comprendre tothom —els morts, els vius, els qui viuran, les generacions futures, els animals no humans, tot allò que viu. Amb un llenguatge clar i de vegades també poètic, expressa aquest sentit religiós de la copresència dels vius i dels morts i del respecte cap a tots els éssers vivents.\nAquest llibre ens ensenya tècniques individuals i col·lectives de la noviolència posant l'èmfasi en la necessitat d'entrenament perquè quan arribi el moment de fer-les servir no ens agafi desprevinguts. I hi inclou també exemples de casos d'èxit, perquè vol reivindicar una realitat que massa sovint ens passa desapercebuda: el mètode de la noviolència funciona.


Si. És possible. | Finding North\nLa ment determina com ha de ser el nostre projecte (com serà un cop assolit) i quina és la forma d’arribar-hi. Tot seguit intenta col·locar el projecte quadrat en les circumstàncies externes (personals, socials, econòmiques, …).\nAleshores decidim si és possible o si no ho és. Intentem variar les circumstàncies per tal de tirar endavant el projecte/desig tal com l’hem plantejat. Quan ens trobem que les circumstàncies no acompanyen el desenvolupament del projecte, decidim que no és viable i, encara que sabem que renunciem a quelcom important, l’aparquem. Renunciem així a tirar endavant allò que ens crida pensant que les circumstàncies ho fan inviable.\nEl que no ens adonem és que no són les circumstàncies les que ho fan impossible, sinó la rigidesa de la nostra ment.\nQui fa el teu projecte inviable és molt fàcil que siguis tu.\nHi ha mil camins per arribar a qualsevol lloc o desenvolupar qualsevol projecte. No es tracta de ‘si’ o ‘no’. Es tracta de “com” – de quina és la manera de fer-ho per respondre a les variables que hi ha sobre la taula.\nLa nostra ment determina inicialment quina és la forma (tant la forma final de com s’ha de veure el projecte acomplert com la forma d’arribar-hi) i es queda encallada en que ha de ser així. Ni tan sols s’adona que hi ha maneres alternatives. I aquest és un punt clau. Des de dins és molt difícil adonar-se que hi ha altres formes. Simplement no ho veiem, tenim el convenciment que no hi ha alternatives. Per defecte, la ment planteja un camí recte i amb el mateix trajecte que ja coneix per experiència personal o bé habitual en l’entorn. I si aquesta forma no es viable determina que el projecte no es viable.\nEn realitat el que és inviable és la forma, no pas el projecte.\nEl teu projecte probablement és viable. Només cal que deixis anar les idees preconcebudes i et preguntis, en veu alta o per escrit, “Com…?” – i deixa la pregunta a l’aire. Si et poses a pensar “com” l’hemisferi esquerre del teu cervell continuarà buscant una solució en el mateix banc de dades on va generar la forma des del principi. No és això el que busques ara. Deixa la pregunta a l’aire, aparca el tema, i confia que arribaran respostes. Una altra possibilitat és que escriguis la pregunta “Com…?” i tot seguit et posis a escriure sense pensar i sense parar, encara que comencis escrivint bestieses.\nL’objectiu és sortir de les estructures de l’hemisferi esquerre del teu cervell i obrir-te al reialme de possibilitats i creativitat del teu hemisferi dret. I, en tot el procés, no t’oblidis de preguntar-li al teu cor què és el que realment vol. Només el que surti d’aquí tindrà prou sentit i significat per dedicar-hi tot el que necessiti de tu mateix@ i alhora fer-te feliç.\nfrustración profesión comunicación sentido autenticidad dolor objetivo cambio liderazgo recuperar la alegria sueño miedo intención poder personal trabajo decisión visión camino propósito acción deseo talento consciencia opción confianza\nFinding North © 2013 » Si. És possible.