Farà efectiva la renúncia al càrrec de primer ministre el mes d'octubre vinent\nCameron, que havia defensat el manteniment del Regne Unit a la UE, ha volgut transmetre un missatge de calma als ciutadans europeus, deixant clar que no hi haurà canvis immediats en les relacions entre el Regne Unit i els altres estats europes, ni en la circulació de persones ni en la circulació de béns i el comerç.\nAra, però, Cameron diu que ‘el país necessita un nou lideratge, un nou capità que porti el Regne Unit a la pròxima destinació’, i per això pren la decisió de plegar. Però ho vol fer d’una manera ordenada, i per això diu que deixa tres mesos de marge perquè es pugui triar la persona que el rellevi.\nVisiblement emocionat, David Cameron ha defensat que els britànics han votat per marxar de la UE i “la seva voluntat ha de ser respectada”. “Els britànics han fet una tria que no només s’ha de respectar, sinó que els que han perdut, com jo, han d’ajudar a fer possible”, ha assegurat el polític conservador, que va fer campanya per mantenir el Regne Unit a la Unió Europea.\n“Vaig ser absolutament clar durant el referèndum sobre la meva opinió que el Regne Unit és més fort, més segur i millor dins de la UE”, ha recordat Cameron. “Però el poble britànic ha pres una decisió molt clara per prendre un camí diferent i per tant, el país necessita un nou lideratge”, ha insistit.\nDesprés d’anunciar la seva dimissió per a la tardor, Cameron ha dit que no ha pres la decisió “a la lleugera” sinó pensant en “l’interès nacional” i en la necessitat de mantenir un “període d’estabilitat” en les properes setmanes i mesos. “No cal un calendari precís per avui. Però la meva opinió és que hauríem de tenir un nou primer ministre a lloc per l’inici del congrés del partit conservador a l’octubre”, ha remarcat.\n“El Regne Unit pot sobreviure fora de la Unió Europea”, ha sentenciat l’encara primer ministre, remarcant que cal trobar “la millor manera” d’encaixar les noves relacions entre Londres i Brussel·les. En un intent de tranquil·litzar els mercats, que han patit fortes pèrdues des de primera hora, Cameron també ha dit que “l’economia britànica és fonamentalment forta”.\nEl líder conservador també ha volgut enviar un missatge als britànics que viuen en altres països de la UE, així com als ciutadans comunitaris al Regne Unit: “no hi haurà canvis immediats en les vostres circumstàncies”, els ha dit.\n“Ens hem de preparar per una negociació amb la Unió Europea. Això ha d’implicar tota la participació dels governs d’Escòcia, Gal·les i Irlanda del Nord”, ha assegurat Cameron. Precisament el fet que Escòcia i Irlanda del Nord hagin votat ‘sí’ a la UE, mentre que Anglaterra i Gal·les han votat ‘no’, pot dificultar el manteniment de la unió al país. Des d’Escòcia, ja es va advertir de la possible convocatòria d’un segon referèndum d’independència.


La seva segona etapa com a dramaturg es va iniciar el 1866, amb l'estrena de Las joyas de la Roser encara que anteriorment ja havia escrit La cinta carmesí (1856), que va dedicar a la que, amb el temps, seria la seva mare política, Rosa Bergnes de las Casas. Durant aquest període, l'obra de Soler fa un gir cap al conservadorisme. Soler es va mostrar contrari a la república i va advocar per la Restauració; aquesta postura queda palesa en l'obra Lo sagristá de Sant Roch (1863). De tota manera, es va mostrar sempre fidel al catalanisme, com es pot veure en el seu cèlebre poema dedicat als herois de 1714 El Fossar de les moreres.\nLa creu de la masía. Drama en tres actes i en vers, estrenat al Teatre Romea de Barcelona, el dia 22 d'abril de 1873.\nSenyora y majora. Comèdia en tres actes i en vers, estrenada al Teatre Romea de Barcelona, el 22 de febrer de 1877.\n↑ 6,0 6,1 Tasis, Rafael «Un procés literari a la barcelona vuitcentista». Serra d'Or, 1, octubre 1959, pp. 2 - 5.\nObtingut de «http://ca.wiki.sxisa.org/w/index.php?title=Frederic_Soler_i_Hubert&oldid=22047182»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 oct 2019 a les 22:17.


El Sitges que estimo: de desembre 2010\nEl Sitges que NO estimo: UNILAND destrueix el nostre Garraf\nL'enrunada masia de les Àligues, abans rodejada de pins, i a punt de desaparèixer ofereix aquest aspecte.\nEncara s'hi pot veure el forn de pa.\nVista de can Planes i les seves vinyes des de la pedrera.\nEn algun lloc d'aquest immens forat hi havia la Font de Montceba.\nAixí es mengen la muntanya: la màquina forada la pedra, a continuació es posen les càrregues d'explosiu i "foc a la bèstia"...\nL'activitat és constant, aquí no hi ha dies festius!\nLa pedrera des del camí de can Planes.


Actualitzada 15/03/2021 a les 07:52\nEl 16 de març de l'any passat era un dia que feia por. Era un dia en què tocar les manetes de les portes era un risc. Respirar ja ho era, però no ho sabíem. Vaig haver d'anar a Barcelona a fer gestions que em van quedar pendents. Ineludibles. Uns dies abans, -el dia 12- vaig quedar pensatiu mirant una pintada a la porta del tren que semblava un crit: «¡Pandemia!». Vaig pensar que la gent havia vist moltes pel·lícules i que la sang no arribaria al riu. Però sí que hi va arribar. I tant!\nEl 16 de març vaig passar por. Quan vaig entrar a l'estació de Sants i la vaig veure deserta, em vaig espantar. Quan a l'andana, esperant el tren Barcelona-Tarragona només hi era jo, quan habitualment no s'hi cap, vaig pensar que aquell fet ineludible que m'havia portat a la capital catalana hauria d'haver estat eludible. Em vaig sentir com Will Smith a «Soc llegenda». Però encara no estàvem acostumats a aquesta guerra biològica. Criticàvem les marques que no venien al Mobile i pensàvem que tot era un muntatge comercial. La veritat és que no sabíem com tractar el tema, com si es tractés d'un referèndum, o hagués de caure a la terra un asteroide enorme.\nJa dins el tren, un militar em va donar uns guants de làtex. Vaig tocar les manetes com si estigués a Fukushima, i fins que no van passar unes setmanes, no vaig quedar tranquil. El 16 de març de l'any passat el món era estrany i arribar a casa sa i estalvi era un mèrit. Havíem acomiadat la nostra zona de confort i entràvem a un món nou. Estar a la platja, assegut a la sorra i mirant l'horitzó blau es va convertir en un luxe. Potser la pandèmia ens farà valorar més... tot, com quan surts de la presó, o d'una dictadura.\nComenta el contingut : 16 de març del 2020


Alicante 2 Nàstic 2 Gols: Sukia , Pinilla\nEl Nàstic ha remuntat un partit que perdia 2-0 al minut 74 quan els locals jugaven amb 10 jugadors, amb gols de Sukia al minut 78, i Pinilla de penal al minut 93.\nEl partit s’ha complicat als 4 minuts quant l’Alicante s’ha avançat al marcador, Sendoa guanya l’esquena de la defensa i marca. Al minut 10, una centrada de Codina, Pinilla remata per damunt de la porteria. Al minut 12, gol anul·lat al Nàstic, Morales remata un fort xut que España no pot aturar, Leandro aprofitant el rebot marca, però la jugada és anul·lada per un fora de joc inexistent. Al minut 21, Llera remata al travesser de Felip en una clara ocasió local. Al minut 41, Felip atura un xut molt perillós de Velasco. Aquesta primera part els homes de Vinyals no han estat gaire encertats.\nA la segona Fernando ha deixat la seva posició a Buades, per què aquest portés el ritme dels jugadors granes. Al minut 52 una centrada de Codina és rematada per Pinilla fora per poc. Al minut 60, Sukia entra per Leandro. Al minut 62 una bona ocasió de Buades que no es decideix a xutar. Al minut 64, una forta entrada de Green a Codina la qual comporta la segona targeta groga del jugador i deixa el seu equip amb 10. Al minut 68, una centrada de Morales és rematada novament per Pinilla. El Alicante que ha jugat tota la segona part al contraatac. En un d’aquests, ha sorprès a la defensa i German ha xutat de fora l’àrea marcant el 2-0. Al minut 75, Manolo ha entrat per Medina. Al minut 78, una gran jugada de Pinilla acaba amb un xut molt fort que España no pot aturar, i Sukia remata al fons de la xarxa 1-2. Al minut 88, un fort xut de Manolo, surt fregant l’escaire. Al minut 90, el xut de Diego Torres l’atura el porter sense problemes. Al minut 92, un embolic dintre l’àrea acaba amb penal favorable al Nàstic, l’expulsió de Llera i el gol de Pinilla, que seria el definitiu 2-2.


Interior recomana no dur gel hidroalcohòlic a la butxaca quan es tirin petards i vigilar que les espurnes no toquin la mascareta\nRedacció 05/06/2020 - 12.54 Actualitzat 07/06/2020 - 00.12\nLa revetlla de Sant Joan d'aquest any 2020 serà molt diferent a la d'altres anys i estarà marcada per les restriccions obligades per evitar la propagació del coronavirus. Serà una celebració amb moltes limitacions i sense festes amb una gran assistència.\nDes de la Conselleria d'Interior han explicat que, si no hi ha rebrots de la Covid-19, el 23 de juny tot Catalunya hauria d'estar ja en fase 3 de la desescalada.\nEn aquest context es podran fer celebracions que no siguin multitudinàries i s'haurà de fugir de les aglomeracions. No es podran fer festes amb gran afluència de públic i s'han marcat un límit d'aforaments:\n- En els actes organitzats per la revetlla en un espai obert a l'aire lliure, el màxim seran 800 persones assegudes i amb les mesures de distanciament establertes.\n- Si la festa és en un lloc tancat, el màxim de persones permeses serà de 80.\n- En les revetlles particulars es podran reunir fins a un màxim de 20 persones.\nLes celebracions multitudinàries d'altres anys no seran possibles en un Sant Joan en fase 3 de desconfinament\nEl subdirector general de Protecció Civil, Sergio Delgado:\n"No estaran permeses les celebracions massives habituals. En fase 3 el màxim seria una festa de 20 persones."\nEn aquest cas, segons explica Sergio Delgado, els responsables hauran de tenir en compte una sèrie de mesures preventives per evitar contagis del coronavirus:\n"Aquestes mesures són que les persones estiguin assegudes, que es respectin les distàncies de seguretat a dos metres o que, si no, portin posada la mascareta. Tant en espais oberts com en espais tancats sempre s'ha de donar compliment a aquestes mesures que estem dient: distància, mans i mascaretes."\nA més, des de la Conselleria d'Interior es recorda que, si s'està fent ús de material pirotècnic, molt habitual en les celebracions de la nit de Sant Joan, no es poden portar a sobre pots de gel hidroalcohòlic pel perill que puguin inflamar-se i cremar.\nNo s'ha de portar gel hidroalcohòlic a sobre si es tiren petards o coets\nEn les festes populars a les platges o en altres llocs amplis a l'aire lliure, les policies locals hauran de vigilar que els grups siguin d'un màxim de 20 persones i puguin mantenir la distància de seguretat amb els altres grups.\nEn cas que algun territori no es trobi encara en la fase 3, els veïns hauran d'adaptar la celebració de Sant Joan a les limitacions de la fase 2, és a dir, a reunions d'un màxim de 10 persones.\nEn les festes organitzades en espais oberts no es podrà superar una capacitat de 800 assistents asseguts i respectant la distància de seguretat\nRevetlla de Sant Joan en la fase 3\nNo es podran fer celebracions massives per la revetlla de Sant Joan


Cap Vermell - Imatges de les beneïdes de Cala Rajada\nL'intens cap de setmana santantonier va acabar amb les concorregudes beneïdes de Cala Rajada i els jocs eqüestres del Clot de Sa Grava. Després que la pluja deslluís els foguerons del dia anterior, el solejat matí de diumenge animà la cavalcada. A les moltes i ben animades carrosses s'hi afegiren un bon grapat de carros i carretons i molts de cavallistes.\nCom a Capdepera, tampoc no hi hagué cap entrebanc i la festa seguí el seu ritual establert: Missa a l'església, concentració de la cavalcada, recollida de l'obrer, beneïdes, cant de la codolada, sorteig de la porcella i darrer ball.\nLes carrosses, acuradament decorades, eren plenes de nins i nines cantant i repartint caramels.\nDurant la cavalcada poguérem admirar magnífics exemplars de cavalls perfectament endreçats i ensinistrats, que aixecaren l'admiració dels presents. Enguany en desfilaren un bon grapat, com és habitual a Cala Rajada. A més, el fet que al capvespre hi hagi jocs eqüestres segur que afavoreix la participació.\nUn any més es cantà la codolada, amb una selecció de les gloses de Sant Antoni escrites pel jove Biel Garau Estarellas, que ha pres el relleu a Jaume Fuster.\nEl nombre guanyador del cap de setmana a un hotel ha estat el 2744 i el de la tradicional porcella ha estat 7868.\nTambé, com els darrers anys, les madones de la parròquia oferiren coques dolces i salades, panades i bunyols.\nEls dimonis, malgrat les seves entremaliadures, en el darrer ball acabaren de genolls davant la creu de Sant Antoni posant punt i final a la festa.\nAquí us deixam altres imatges de la cavalcada i dels jocs eqüestres:\nFinalment els jocs eqüestres amb intrèpids genets i amazones s'ho passaren d'allò més bé al clot de sa grava


Jo em quede en la meva terra! | Dicenquesuenadiferente's Blog\n9 enero 2010 a 19:02\t(Cultura)\n“Si és que està clar, som els millors”. Què us diu aquesta afirmació? Veritat que l’heu sentida milers de vegades? I no només l’hem sentida, sinó que ha sortit en moltes ocasions de la nostra pròpia boca, ha passat per la nostra ment. Sembla que la diguem sense pensar, referint-nos a un grup de gent, a un equip de bàsquet, a nosaltres mateixos… i realment no li donem cap importància, però amb ella situem els nostres mèrits o la nostra capacitat per damunt de tot allò que no som nosaltres.\nÉs, per afirmacions com aquesta, que de vegades ens mirem tant el nostres propi melic que no som capaços de veure més enllà! De veure que no som el centre del món. Amb açò no estic menyspreant l’actitud dels humans, perquè parle d’ells, dels humans. Simplement, deixe allò que estic fent en aquests moments, i mire per la finestra: València reflectida als meus ulls, sense muntanyes, només cases i carrers… cases: eixa és la clau. Imagine que en cada finestra viu una família, i que cada membre d’ella és un món. I això tant sols és el que arriben a veure les meves pupil·les. Em sento petita, molt menudeta, llavors… imagineu quanta gent existeix i quantes formes de vida. Només cal canviar de poble, sols uns 5 kilòmetres, per veure que ja no és tot igual: altre dialecte més “apixat”, cases més baixetes, xiquets que juguen al mig del carrer, pares que van al camp i no a l’oficina, iaies que trauen la cadireta de boga al carrer, bicis que no cal nugar, gent que es saluda dia si dia també, rumors que ningú calla… És altra forma de vida.\nI això són els americans! Altra forma de vida! Em dispose a contar dos experiències de dos amics o coneguts (ara tots es fan dir amics) que han estat al menys uns mesets a aquell país tan… de pel·lícula! Però és que tot el que surt a les “pelis” és cert: als instituts hi ha taquilles, en qualsevol tenda es poden comprar pistoles com si fos pa o una bossa de papes… Pilar, que fou una noia que estudià allí segons de batxillerat em contava que es va fer animadora del seu institut, i que cada matí havien de jurar bandera a una hora concreta. Com esperem que després no siguin patriòtics, els americans? Si ací a Espanya haguéssim de jurar bandera… no sé que hi passaria… però el millor de tot és la contradicció més gran del món: als 15 anys es pot conduir un cotxe però fins que no tens els 21 no pots beure ni fumar. Imagineu-se si açò està controlat que a un concert, a l’entrar et posen una polsera dient l’edat que tens i a l’hora de comprar beguda dins, hi ha dos barres: una pels “majors d’edat” i altra pels menors, i hi ha un encarregat de mirar tant sols si tots aquells que s’acosten tenen la polsera correcta. Ací als 16 anys o abans ja estem tots fent botelló a qualsevol carrer del poble! Pilar deia que allí es fan les festes en casa per això mateix, per què no es pille als joves beient i fumant, i que arriven a l’extrem de deixar els cotxes aparcats dissimuladament per a que no es note que estan tots a la mateixa casa, a una habitació baix terra, sense música i les persianes acatxades. Una bogeria per a nosaltres!\nI què me’n dieu d’anar a Las Vegas? Eixa va ser una de les excursions que van fer els dos altres amics que conec, i és curiosíssima! Las Vegas està al mig d’un gran desert, i tot el viatge fins arribar és terra seca com si d’Alacant es tractés, fins que s’arriba a una ciutat plena de llums i de diners. Allí alguns hotels tenen parcs d’atraccions, i inclòs tenen terrenys amb cases per als mateixos empleats. Recordeu eixa imatge de les pel·lícules a la que apareix gent vivint en caravanes? Doncs si, o ets molt ric per anar al casino de Las Vegas o vius al carrer mendigant per què vas tindre una malaltia que valia tants diners sense la seguretat social (futur promés per Obama) que vas haver d’embargar ta casa. A més a més, els casinos de Las Vegas no tanquen en les 24 hores del dia, el que sí que fan, és que a les 6 del matí canvien les espectaculars empleades per les empleades de barri, de més de 40 anys i “maxuxetes”.\nI açò només és un breu resum del que a aquell pots trobar, a més de gent grossa pel mal hàbit de menjar, cotxes amunt i avall perquè ningú pasetja com ací i pollastre farcit pel sopar d’acció de gràcies. Són cultures, simplement, i cap d’elles és millor que altra, però… jo em quede en la meva terra! Això sí, un viatge als Estats Units no estaria mal, algun voluntari?\n11 enero 2010 a 23:19\nCada pais es diferent, ni millor ni pitjor, simplement distint. M’agrada a muntó viatar perque aprens molta cultura. Ara bé, no he anat mai als EUA, aixina que no puc poinar, però si que sé (per les pelis) que això de ser animadores és un clàssic, i les taquilles del insti… la veritat és que això si que es deuria d’adoptar a Espanya, que han sigut moltisimms anys carregant una pessada motxila plena de llibres!!! Just l’altre dia, veient una peli americana vaig comentar allò de patriotics… doncs, veia la seua bandera en tots els llocs, que si el despatx del treball, l’escola..\nA nosaltres pots ser que ens asocien amb la siesta, fiesta, botelló.. bé, així com al principi he dit que cada país es distint, també matice que cada pesona en un món.\n12 enero 2010 a 09:21\nal meu institut sí que hi ha taquilles! jajajaj\nperò, si, hi etsuc una mica d’acord amb Cíntia, de que cada eprsona és un món. no val generalitzar! igual que jo no toreje cap bou per ser espanyola!


El complex sudoku de les pensions | ANNA PINTER | barcelona | Focus | L'Econòmic\nEl complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions + El complex sudoku de les pensions E-mail\nbarcelona - 2 octubre 2010 2.00 h\nEl complex sudoku de les pensions\nEl govern de l'Estat ha obert la caixa dels trons de la reforma de la jubilacióL'envelliment de la població i la baixa natalitat fan témer pel futur del sistema i s'anuncien sacrificis perquè els números quadrin\nUn grup de jubilats conversen a la Rambla de Figueres. JOSEP PUIGBERT.\nEl complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions El complex sudoku de les pensions E-mail\nLa reforma del sistema de pensions és un sudoku de nivell difícil que té sobre la taula el govern de l'Estat. Tot i que alguns intencionadament han exagerat la magnitud del problema i que d'altres han negat la seva gravetat, són nombroses les veus que adverteixen que el procés d'envelliment de la població i les variacions en el mercat de treball condicionaran en un període de 10 o 15 anys la solvència del sistema de pensions. Encaixar tots els números es presenta complex. El nostre és un sistema de repartiment; és a dir, les pensions dels jubilats es financen amb les cotitzacions dels ocupats. L'Estat es compromet amb els cotitzants d'avui que, a canvi de pagar les pensions, rebran la seva prestació mitjançant els treballadors de demà.\n. Mentre hi hagi més actius que passius, el sistema està garantit, però què passa si la piràmide poblacional s'inverteix com preveuen les prospeccions demogràfiques? Un informe de la direcció econòmica i financera de la Comissió Europea del 2009 adverteix que l'actual situació de superàvit moderat en la Seguretat Social té els dies comptats, segons les projeccions demogràfiques que fa l'Instituto Nacional de Estadística (INE).\nL'informe preveia que, del superàvit del voltant d'un 1% del PIB del 2009 –fruit d'uns ingressos del 10% per unes despeses per prestacions en pensions contributives del 8,3%–, es passarà a un dèficit del 6% del PIB d'aquí a 50 anys, a causa d'uns ingressos per cotitzacions del 10% del PIB i d'unes despeses per prestacions del 16%. “La magnitud del dèficit previst converteix les propostes de contenir la generositat del sistema i la necessitat de treballar més i fins a edats més avançades en imprescindibles per al manteniment del nostre sistema de pensions”, contesta el professor del departament d'economia de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), Sergi Jiménez.\nEl cert és que l'envelliment de la població és un procés imparable, fruit de la reducció de la natalitat i de l'augment de l'esperança de vida, motiu pel qual molts experts preveuen que els comptes de la Seguretat Social tindran problemes. Segons les dades de l'INE, el col·lectiu de deu anys d'edat és amb prou feines la meitat del de 30 anys, quan, en canvi, aquest sí que dobla el de 65 anys. Segons les últimes projeccions demogràfiques de l'INE, la taxa de dependència; és a dir, el conjunt de majors de 65 anys que hi ha en un país respecte de les persones en edat de treballar, augmentarà del 25%, el 2010, al 60,6%, el 2049. Així, segons Sergi Jiménez, si no es modifica el sistema, i només per l'augment de la taxa de dependència, la despesa en pensions passaria del 8,3% del PIB (el 2009) al 20,1% el 2049.\nA més dels problemes de sostenibilitat del sistema a llarg termini, la ‘caixa' que nodreix les pensions (Seguretat Social) s'ha ressentit els últims anys arran de la crisi econòmica i dels efectes sobre el mercat de treball. Els ingressos han presentat uns decrements importants en el superàvit com a conseqüència directa que la principal font d'ingressos de la Seguretat Social prové de les cotitzacions socials. Amb una taxa d'atur del 20%, els efectes són considerables.\nLa professora d'hisenda pública de la UB Mercè Costa explica que, si això no fos suficient, l'Estat ha fet ús d'aquests recursos per finançar despeses que li corresponen, com són els complements per a pensions mínimes o bonificacions a l'ocupació. Segons un informe que va presentar la UGT el mes d'agost, el 2009 la Seguretat Social va assumir un cost de 10.000 milions d'euros (8% del total dels ingressos) que no li pertocava.\nAra bé; tot i això, la ‘caixa' continua tenint números positius, com feia públic el Ministeri de Treball la setmana passada. La Seguretat Social ha registrat un superàvit de 7.480 milions d'euros en els vuit primers mesos de l'any; és a dir, el 0,71% del PIB respecte dels 10.706 milions d'euros obtinguts en el mateix període del 2009. Mercè Costa no creu que la crisi condicioni el sistema; “amb una caiguda de l'afiliació tan important i amb unes taxes d'atur com les actuals no podem pretendre que el nostre sistema de la Seguretat Social mantingui el mateix superàvit que presentava en els anys de bonança. A més a més, el fons de reserva ja s'ha dotat per a períodes com aquests”. A principis d'any, de fet, es va dotar un fons de provisió per garantir el pagament de les pensions amb 2.000 milions d'euros procedents de l'excedent de l'exercici del 2008. Ara com ara, aquest fons disposa de 62.000 milions.\nSi hi ha superàvit, per què plantejar la reforma precisament ara?\nJiménez no té cap dubte a l'hora de contestar: “Per què, tot i la bona salut actual, el sistema no serà sostenible d'aquí a 10 o 15 anys”. Jiménez al·ludeix, a més, a un altre criteri de responsabilitat, ja que les reformes del sistema de pensions s'han de fer amb molta previsió perquè els afectats dels canvis tinguin marge de temps per saber com es calcularà la seva jubilació. “Els que tenen entre 35 i 40 anys han de saber què els espera del sistema”, hi afegeix.\nEl govern de l'Estat ja fa temps que és conscient dels talons d'Aquil·les del sistema, però ha estat des del gener tan assetjat pels problemes de control del dèficit i pels mercats financers que va presentar al Congrés dels Diputats un document sobre la revisió del Pacte de Toledo. Gairebé deu mesos després d'aquell document, s'ha decidit accelerar el procés per debatre'l i que hi hagi una proposta consensuada abans de finals d'any.\nEl Pacte de Toledo va tenir lloc el 1995, amb dos objectius: el primer, debatre periòdicament la situació del sistema de pensions públiques i acordar les reformes necessàries per assegurar el seu funcionament i, el segon, evitar que en el futur tornessin a utilitzar-se les pensions com a arma electoral. La comissió de seguiment del Pacte de Toledo treballa així per consens, una tasca difícil, ja que entre els partits polítics no existeix un diagnòstic compartit sobre la problemàtica de les pensions. El cert és que molts països de l'OCDE que preveuen un procés d'envelliment de la seva població similar al de l'Estat espanyol ja han començat a implementar mesures de contenció i racionalització de la despesa en pensions. A Alemanya i França, entre altres mesures, s'ha aprovat l'endarreriment de l'edat de la jubilació.\nEn la mateixa línia, hi ha les propostes que han sortit del govern espanyol en aquests últims mesos. La que més ha sonat ha estat la d'endarrerir l'edat de jubilació legal dels 65 als 67 anys; una segona, la possibilitat de perllongar els anys per al còmput de la pensió, i també augmentar els anys mínims cotitzats per poder rebre la pensió. Totes busquen la manera de reduir proporcionalment la despesa de les pensions. De moment, però, tot està en l'aire.\nreticents A L'endarreriment.\nEls diferents globus sonda que ha llançat el govern espanyol han generat reaccions contràries. Joan Carles Gallego, secretari general de CCOO, en una entrevista concedida a L'Econòmic (vegeu n. 6), es mostrava rotundament en contra a la proposta d'endarrerir l'edat de la jubilació:“Només es parla en termes de despesa i s'oblida la importància dels ingressos. La viabilitat del sistema no depèn només de la demografia, dependrà de la qualitat de l'ocupació, és diferent sumar cotitzacions amb salaris de 730 euros que fer-ho amb uns altres de 1.600”. Així que, tenint en compte el perfil de les persones i no només la quantitat, la productivitat mitjana futura de l'economia hauria de ser tan elevada que, encara que treballin pocs, amb el que cotitzin puguin mantenir tothom.\nGuillem López Casasnovas, professor d'economia de la UPF, considera que res indica que aquest sigui el cas espanyol, que ha tingut uns creixements de productivitat que gairebé no superen el mig punt decimal a l'any en els últims quinze anys. “Ja fan bé economies més productives com la basca quan reivindiquen una Seguretat Social pròpia”, diu López Casasnovas.\nAixí que les mesures correctores que proposa l'economista de la UPF són “que es garanteixi una taxa d'ocupació de la població activa més alta, una reducció del nombre de pensionistes respecte dels que aspiren a ser-ho o una disminució de la pensió mitjana respecte de la productivitat mitjana de l'economia. O una combinació de totes tres”.\nAnem una per una. Pel que fa a la taxa d'ocupació, caldria que s'incrementés prou per poder absorbir l'augment de la despesa prevista. Segons càlculs de Jiménez, per mantenir la despesa del 8,3% l'any 2019 caldria una taxa d'ocupació del 144%. (Els anys de més creixement econòmic amb prou feines es va superar el 72%). “El problema és que ni amb una excel·lent taxa d'ocupació s'assoliria l'objectiu, perquè el decreixement de la població en edat de treballar disminuirà”.\nQuant a la reducció de pensionistes, òbviament s'aconseguiria endarrerint l'edat de jubilació o ampliant els requisits per poder accedir-hi.\nSigui com sigui, el que semblaria més oportú és que la futura reforma de pensions no se centri en una sola línia sinó que en combini de diferents, de manera que garanteixi la sostenibilitat del sistema de manera justa.\nPer López Casasnovas, no s'hauria d'endarrerir l'edat de jubilació per a tothom als seixanta-set anys, sinó establir un procediment més particularitzat. Per exemple, que tot treballador que acumuli un mínim de cotització en el mercat de treball es pugui jubilar amb el 100% de la pensió. O proposar que s'ajustin les pensions mitjanes amb els salaris mitjans en funció de la productivitat.\nPer la seva banda, el director d'Ocupació de la Comissió Europea, Xavier Prats, creu que, malgrat tot, s'hauria de treballar per augmentar la taxa d'ocupació amb especial incidència en la incorporació de la dona, encara amb taxes d'ocupació molt per sota que les d'Europa. “Si es volen resoldre els problemes de les pensions, s'hauran de fer més escoles bressol”, hi afegeix Prats.\nL'econòmic 02-10-2010, Pàgina 2


Campionat autonòmic infantil d’estiu | Club Natació Vinaròs\nCampionat autonòmic infantil d’estiu\nEls dies 2 i 3 de juliol es va celebrar en la piscina olímpica de Castelló, el Campionat autonòmic infantil, amb piscina de 50 metres i cronometratge electrònic, amb una participació d’un total de 37 Clubs.\nEl Club Natació Vinaròs, rarament, sols va tenir 5 xiques participants en aquest autonòmic, les quals van quedar segones en la classificació femenina de la comunitat, van ser: Llum Serret, Angels Meseguer, Irina Sebastià, Paula Paga i Claudia Matamoros acompanyades del tècnic Albert Belmonte.\nVan tenir uns resultats prou bons, en els relleus van fer dues medalles de plata en el 4x100m lliures amb un temps de 4’13’82 i en el 4×200 m lliures amb un temps de 9’09’59.\nIndividualment, Llum Serret va tenir una gran actuació en el 200 lliures, que va aconseguir una medalla de bronze amb un temps de 2’12’67, també va aconseguir una altra medalla de bronze en 800 m lliures amb un temps de 9’43’47.\nAngels Meseguer en 800 m lliures amb un temps de 9’40’52 va ser 2º classificada\nPaula Paga va aconseguir dues medalles, una de plata en la prova de 100m papallona amb un temps de 1’06’82 i una de bronze en 100 m lliures amb un temps de 1’01’91.\n« Campionat Autonòmic Junior/Absolut d’Estiu.\tCampionat autonòmic aleví d’estiu »


Campanes de Tarragona – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nCampanes de Tarragona\n22 febrer 2018Sons de la Tradició\nTocs de campanes de la catedral de Tarragona\nToc de Prima\nEl conjunt de campanes de la catedral de Tarragona és sens dubte un dels més importants de l’Estat Espanyol. Actualment hi ha vint campanes notables i un rotlle de petites.\nUn quart abans d’iniciar el Repic general de campanes es realitza el Toc de Prima. De fet, és el toc corresponent a dos quarts de nou del matí aproximadament, és a dir, a l’hora prima. Diàriament servia per convocar els canonges al rés de cor els dies comuns, el qual es feia abans de la missa conventual. Es toca amb les dues campanes anomenades popularment “Primes”, també conegudes com Ave Maria o Seny Petit. Escoltem aquest toc.\nRepic general de campanes\nEl Repic general de campanes és senyal d’alegria i de festa gran. Actualment es fa el 21 de setembre a les set del vespre, moment d’inici oficial de les jornades centrals de les festes de Santa Tecla; es torna a tocar el 22 de setembre a les dotze del migdia, senyal de la vigília de la festa; i quan el braç de Santa Tecla o la Custòdia pel Corpus surten de la catedral fins que des del campanar se’ls perd de vista, i en el moment que reapareixen fins que entren a la Seu. Totes les campanes repiquen i acompanyen el vol de la Fructuosa i de l’Assumpta.


MOLLET | Joan Daví (JxC): "El govern del PSC no és transparent ni cap als altres grups municipals"\nMOLLET | Joan Daví (JxC): "El govern del PSC no té transparència ni cap als altres grups municipals"\nMOLLET DEL VALLÈS. Dimecres, 22 de maig de 2019. 05:30\nEl Nacional ha intentat contactar amb l'alcalde actual de Mollet i candidat pel PSC Josep Monràs. Davant la negativa a concedir-nos una entrevista, hem preguntat a la resta dels principals candidats per què pensen que el senyor Monràs no vol respondre. De fet, la participació ciutadana i la demanda d'una auditoria interna del govern actual és el comú denominador de tota l'oposició. Escolta El Confidencial on responem a totes aquestes qüestions amb Marina Escribano (En Comú Podem), Oriol López (ERC), Ivan Garrido (Ciutadans), Joan Daví (Juns per Catalunya) i Xavier Buzón (Podemos).\nEls processos participatius són un reclam comú de tots els principals partits opositors a l'actual govern socialista de Monràs. De fet, a la mateixa pàgina web de l'Ajuntament de Mollet, l'accés a la participació ciutadana, en aquets moments, no és possible accedir-hi. Joan Daví de Junts per Catalunya recorda que va demanar una auditoria interna del govern l'any passat i lamenta no haver obtingut cap resposta. D'altra banda, Oriol López d'ERC recorda que "el Tribunal de Comptes de Catalunya ja ha dit que els números de l'ajuntament no són reals".\nLa percepció d'inseguretat és la diferència més essencial que es fa davant els resultats finals que sempre s'han de desgranar en la tipologia del delicte. Tant Marina Escribano (Comuns) com Joan Daví (JxC) reclamen una millora en la il·luminació de certs carrers que podrien fer reduir aquesta percepció. També els cossos policials entren en els programes electorals. Oriol López d'ERC vol promoure una "policia de mediació per resoldre petits conflictes" i Ivan Garrido de Ciutadans afirma que "els efectius policials estan per sota de les ràtios marcades".\nDistingim la mobilitat interna i externa. Actualment, l'autobús a Mollet és d'una sola direcció i els principals partits demanen una millora d'aquet transport públic. També implementar el "bus a demanda en alguns barris" tal com remarca el candidat de Podemos Xavi Buzón. Pel que fa a la mobilitat externa, Oriol López (ERC) recorda la necessitat de "connectar l'Àrea Baix Vallès amb capital a Mollet" i Garrido de Ciutadans "l'arribada del corredor Mediterrani"\nLa millora del servei de neteja és una proposta conjunta dels partits de l'oposició. El personal de l'empresa externalitzada va convocar una vaga durant tres dies i va posar de manifest el malestar intern. La remunicipalització també és un objectiu, principalment pels partits d'esquerres.\nMarina Escribano (Comuns): "És dificilíssim l'accés a la informació en aquet ajuntament"\nJoan Daví (JxC): "Vem demanar una auditoria interna de l'ajuntament"\nOriol López (ERC): "Hi ha ferides obertes a Mollet que el govern fa anys que no soluciona, la convivència no és un afer policial sinó social"\nIvan Garrido (C's): "A l'administració li demanem més muscle i menys grassa"\nXavier Buzón (Podemos): "Demanem un bus a demanda per alguns barris"\nMarina Escribano (Comuns): "Reclamem residències per la gent gran però públiques"\nOriol López (ERC): "Es podria remunicipalitzar el servei de neteja o de l'aigua"\nJoan Daví (JxC): "Alguns que van amb patinet elèctric es pensen que estan al Circuit de Montmeló"\nIvan Garrido (C's): "Hem de crear la figura de l'inspector de qualitat pels serveis que es presten a l'ajuntament"


per a més informació Tel. 93.403.26.30\nClub de lectura de Còmic (Periodicitat mensual. Dimarts,19h. 20 places)\nClub de Lectura de Novel·la. Viatge literari per la mediterrània. (Periodicitat mensual. Dimarts, 19h. 20 places) LLISTA D'ESPERA\nClub de Lectura de Relats curts. (Periodicitat mensual. Dimecres, 19h. 10 places) LLISTA D'ESPERA\nClub de lectura en veu alta (Periodicitat setmanal. Dimarts, 12h. 20 places) LLISTA D'ESPERA\nEnglish Reading Club. (Periodicitat mensual. Dimecres, 19h. 15 places)\nClub de Lectura de contes d'humor. (Periodicitat setmanal. Divendres, 18h. 10places)\nHello TeclaSala. Grup de conversa en anglès. ( Periodicitat setmanal. Dilluns, 19h. 20 places)\nGrup de Conversa en català. (Periodicitat setmanal. Dimarts , 18'30h. 20 places)\nGrup d'Iniciació a l'Alemany 1 (Periodicitat setmanal. Dissabtes, 10h. 12 places) LLISTA D'ESPERA\nGrup d'Iniciació a l'Alemany 2 (Periodicitat setmanal. Dissabtes, 12h. 12 places) LLISTA D'ESPERA\nClub de lectura inclusiu (Periodicitat setmanal. Dimecres , 15h. 20 places)\nAquest clubs de lectura i grups de conversa estaran subjectes a modificacions (nombre de places, periodicitat, virtualitat, suspensió...) en funció de la normativa sanitària vigent.\nInscripció per participar en un club de lectura o grup de convers en alguna biblioteca de la ciutat durant el curs 2019/20.


Prevenir el suïcidi juvenil - Pregunta a l'expert - Salut Mental Catalunya\nInici / Esdeveniments / Prevenir el suïcidi juvenil – Pregunta a l’expert\nPrevenir el suïcidi juvenil – Pregunta a l’expert\nOrganitza: SOM Salut Mental 360 de Sant Joan de Déu. Amb la participació del Dr. Francisco Villar i de Cecília Borràs, de Després del Suïcidi. Associació de Supervivents (DSAS).\nDimarts 28 d’octubre del 2021 a les 18.00h.\nMés informació en la pàgina web de la trobada que organitza SOM Salut Mental 360. En aquesta pàgina podreu enviar les vostres preguntes als experts, trobar el link per accedir a la retransmissió de l’acte a través d’Instagram i altres continguts d’interès.\nTotes les respostes estaran disponibles al mateix web a partir del 14 de octubre.


Es presenta el DVD de la Llegenda de Llívia\nDilluns, 20 de juliol de 2009 a les 11:02\nLlívia () - En motiu de la celebració de la festa medieval de Llívia aquest dissabte, s’ha presentat a la vila el DVD de la festa, amb imatges de l’edició de 2008. L’audiovisual inclou imatges de Llívia, del mercat artesà, del sopar medieval i de tota la representació de la llegenda ceretana de Menussa i Lampègia.\nLlívia ha viscut, un any més, aquest dissabte una intensa jornada medieval amb la celebració d’un mercat de productes artesans ambientat en aquesta època històrica, un sopar medieval amb diverses sorpreses i la representació de la Llegenda de Llívia. Es tracta de la història d’amor entre un guerrer morisc i una princesa ceretana en l’època en què els àrabs van conquerir la vila de Llívia.\nA través de l’idil·li entre el guerrer Menussa i la princesa Lampègia s’explica com va tenir lloc la conquesta àrab i quina va ser la reacció dels vilatans i de la Cort davant la nova situació.\nEl DVD que s’ha presentat aquest dissabte, doncs, inclou tota la representació teatral feta l’any 2008, que canvia d’escenari al llarg dels diferents actes per tal d’ambientar millor els fets i alhora, integrar els paisatges de la vila en l’obra. Així, es trasllada des de l’Aparcament del Troc fins a l’Església, passant per la Casa Ventura, a la Plaça Major.\nAixí doncs aquells que ja coneixen la llegenda i se la volen emportar a casa, o aquells que no la coneixen i la volen descobrir, ara poden adquirir el DVD de la llegenda. I també, a més, continuar comprant les ja tradicionals galetes i els pastissos que la Pastisseria Gil ofereix amb els noms dels personatges de la llegenda.\nEl DVD Llívia Medieval es pot comprar des de dissabte a l’Oficina de Turisme de Llívia; a la Llibreria Edelweiss i a la Llibreria Nuri; i també a la Pastisseria Gil, amb un preu de 15 euros.


Obsequi de l’obra Bétera i el seu patrimoni\nVolem agrair a l’Ajuntament de Bétera l’obra amb què ens ha obsequiat per a poder conèixer millor el nostre patromoni, història i arrels del poble de Bétera. Ara forma part de la biblioteca del col·legi. També volem felicitar als autors pel seu treball i dedicació en el desenvolupament d’aquest treball.\nNova equipació per part de l’AMPA contra el fred polar\nVolem agrair la iniciativa de l’AMPA que, molt amablement, ens ha regalat a alumnes i treballadors del centre un polar i una mascareta per tal de combatre el fred. Ací tenim una mostra on podem veure que el polar és ideal tant per a estar a classe com al pati i que, alumnes i professors, […]\nCurs 20-21: Foto collage\nEls alumes de 1r d’ESO han treballat el foto collage i han demostrat molta creativitat.


Escriure sense interrupcions...: Dones contra el feminisme 22-09-2104 - El Periòdic d'Andorra - La finestra oberta\nDones contra el feminisme 22-09-2104 - El Periòdic d'Andorra - La finestra oberta\nAquest estiu hem pogut veure com s’afiançava a la xarxa el moviment “Dones contra el feminisme”, amb tota mena de derisions i provocacions. A banda de seguir les múltiples reaccions que han generat, no m’he pogut estar de pensar en tot allò que les dones de la meva generació hem fet i estem fent malament perquè a hores d’ara encara no s’entengui el feminisme.\nAquestes dones que reivindiquen en contra del feminisme ho fan des d’unes posicions difícilment defensables i amb unes argumentacions menys que sòlides. Cauen en el deteriorat parany d’afirmar que el feminisme és la lluita contra els homes. Defensen la feminitat contraposada al feminisme (els hi agrada porta roba femenina, servir el seu marit, que el seu company els hi obri la porta...). Tot plegat, tòpics servits per unes bledes. Diuen que opinen com a iguals dels homes, que no han patit mai de sexisme a la seva vida (quina sort!) i que, per tant, en aquest moment el feminisme és inútil. M’aclapara la seva ignorància pel que fa al què és realment el feminisme i la seva miopia de la realitat social de les dones.\nÉs necessari dir encara que feminista és aquell que lluita pels drets de les dones? Cal recordar encara que la igualtat és una exigència legítima per a dones i homes? Cal explicar encara que hi han moltes maneres de ser feminista i que tant ho pot ser una “fashion víctim” hiperfemenina com un camioner viril? No n’hi ha prou encara dels clixés on les feministes són lletges, lesbianes, castradores o masculines?\nAixò sí, mentre elles s’expressen amb llibertat, gaudeixen de la planificació familiar, són autònomes, voten i porten minifaldilla (gràcies a la lluita de feministes), avui milions d’altres dones viuen en l’explotació social, econòmica i emocional, i les seves exhibicions no ajuden a eradicar la violència sexista, els matrimonis forçats o l’excisió de les nenes, ni tampoc a aconseguir la igualtat salarial, la igual representació econòmica i política de dones i homes, o el repartiment equitatiu de les tasques domèstiques.


El TecnoCampus obre la convocatòria de la segona edició del programa InnoEmprèn - Ajuntament de Mataró\nEl TecnoCampus obre la convocatòria de la segona edició del programa InnoEmprèn\nEs tracta d’un programa d’alt rendiment per a emprenedors amb idees potents per transformar-les ...\nEs tracta d’un programa d’alt rendiment per a emprenedors amb idees potents per transformar-les en empreses amb avantatges competitius\nEl TecnoCampus ha obert la convocatòria per participar en el programa d’alt rendiment per a emprenedors InnoEmprèn. Es tracta de la segona edició d’aquest programa que en la primera edició, celebrada l'any passat, va tenir 15 projectes participants, dels quals 11 ja s'han convertit en noves empreses.\nEls seleccionats participaran en un itinerari sofisticat i intensiu on es combinen diversos recursos com formació, entrenament emocional personal, mentoring, dimensió global, estratègia tecnològica, model de negoci, business plan i aixecament de finançament. L’objectiu és maximitzar les idees seleccionades i traduir-les en empreses amb futur.\nEl programa InnoEmprèn selecciona les millors iniciatives via concurs. Les candidatures es poden presentar a través del web www.innoempren.tecnocampus.cat\nEl període de presentació de candidatures acaba el 12 de febrer i la selecció dels projectes es farà pública el dia 18; el 21 del mateix mes tindrà lloc l’inici del programa. Enguany, i per satisfer la demanda potencial, està previst que es posi en marxa una nova edició, la tercera, el setembre de 2013.\nEl programa d’alt rendiment InnoEmprèn té un cost de 2.500 euros, però els participants seleccionats només n’hauran d’abonar 500, perquè la resta és subvencionat per Tecnocampus i la Diputació de Barcelona amb la col·laboració de Start-up Catalonia d’ACC1Ó de la Generalitat.


La majoria dels espanyols creu que recuperarà la vida d'abans quan arribi la immunitat de grup\nper Jordi Cumplido 09/06/2021 19:40h\n«S'ha acabat la pandèmia». És el missatge de Preben Aavitsland, cap d'infeccions de l'Institut Noruec de Salut Pública. El seu triomfalisme ve amb dades sòlides, que mostren el descens en picat dels ingressos hospitalaris al seu país.\nTot i que els governs intenten mantenir un discurs de prudència, la sensació general és que la pandèmia s'ha acabat. Això no implica que el coronavirus hagi desaparegut. Però sí que podrem conviure amb el virus sense sobresalts.\n«Podem començar a preparar-nos per a una vida en la qual el coronavirus ocuparà molt poc espai en les nostres vides», diu el metge noruec. Això és compatible amb la seva idea que «l'erradicació no és actualment un objectiu raonable per al món».\nAavitsland coincideix amb la principal teoria de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), segons la qual en el futur hi haurà brots aïllats. Assegura que «caldran diversos anys perquè això no acaba fins que no acabi per a tots».\nEspanya: prudència i desescalada\nEl metge noruec és el primer que exposa d'una manera tan eloqüent el que molts altres pensen. Que el coronavirus no ha desaparegut, però sí la pandèmia tal com l'hem viscut l'últim any. I això obre un escenari totalment diferent.\nA Espanya, el govern manté aquesta prudència instal·lada a la majoria dels governs europeus. Però alhora, fa passos cada vegada més decidits cap a la recuperació de la normalitat. Per exemple, l'obertura del turisme i la fi de la mascareta seran la prova de foc.\nLa desescalada a Espanya ha començat amb alguns repunts que obliguen el govern espanyol a prendre's les coses amb calma. Però el cansament de la societat i la necessitat de recuperar l'economia fan de contrapès. I la normalitat torna a poc a poc, però sense fre.\nLa majoria creu que tornarà a la vida d'abans\nLa societat comparteix en certa manera aquesta prudència. Un 55% dels espanyols critiquen el govern i les comunitats per no haver pres prou mesures per frenar els contagis. Així ho reflecteix l'últim sondeig del Centre d'Investigacions Sociològiques (CIS).\nPerò l'enquesta reflecteix una altra realitat. El 61% dels espanyols creuen que podran tornar a fer vida normal un cop que s'arribi a la immunitat de grup. I és que la majoria confia que tot tornarà a ser igual que el 2019.\nSegons l'estadística, al 41% dels espanyols els segueix preocupant molt la situació del coronavirus a Espanya. I un 15% creu que la seva vida i els seus hàbits no tornaran a ser els mateixos després de la pandèmia.\nPedro Sánchez encara no ha pronunciat la frase «s'ha acabat la pandèmia». A Moncloa saben que aquest optimisme és normal després d'un any de confinaments i amb l'estiu per davant. També saben que després vindrà la tardor, i amb ell el risc de noves onades.\nPerò l'avanç de la vacunació convida a l'optimisme també de cara al futur. Amb el 70% de la població vacunada a finals d'estiu, la lògica diu que podrem recuperar la normalitat en gran manera. Llavors sí que podrà dir-se que la pandèmia ha acabat.\nUna de les incògnites serà la pèrdua d'immunitat un any després de la vacunació. El govern també té plantejat aquest escenari. Per això compta que serà necessària una tercera dosi i prepara un calendari de revacunació.\nUna altra de les incògnites serà com recuperar la normalitat a les escoles. La mascareta i la distància social seguiran estant presents, però es podrà tornar al nombre d'alumnes per classe anterior a la pandèmia. Aquest és un símptoma més de la tornada a la normalitat.\nI queda per resoldre també el dubte de les mutacions. El virus segueix mutant a mesura que avança la vacunació, i aquestes noves variants viatgen per tot el món. Així que els experts adverteixen que la pandèmia no acabarà fins a aconseguir la immunitat de grup a tot el món.\nUn futur sense restriccions ni limitacions\nEn el millor dels escenaris, amb la majoria de la població vacunada i els contagis sota control, podrem tornar a la vida normal. Això vol dir comerços i hostaleria oberts sense limitacions, oci nocturn, concerts i esdeveniments esportius.\nTanmateix, la tornada a la normalitat està més a prop. Fins ara, Pedro Sánchez només s'ha atrevit a anunciar «el principi del final». Però tot indica que estem gairebé a prop de poder tornar a escoltar la frase que tots esperem: «S'ha acabat la pandèmia».


XarxaLlull: El prof. Francesc-Xavier Vila imparteix un seminari de sociolingüística a la CUNY dins la Càtedra Rodoreda\n/ ► El prof. Francesc-Xavier Vila imparteix un seminar...\nEl prof. Francesc-Xavier Vila imparteix un seminar...\nEl prof. Francesc-Xavier Vila imparteix un seminari de sociolingüística a la CUNY dins la Càtedra Rodoreda\nper Neus Crisol Milian - Monday, 28 October 2013, 18:16\nLa CUNY, un dels centres amb major prestigi acadèmic a nivell internacional, se centra novament en la cultura catalana i programa un seminari de doctorat sobre sociolingüística, impartit pel professor Francesc-Xavier Vila (Universitat de Barcelona). Aquest és un dels dos seminaris anuals que organitza la Càtedra Mercè Rodoreda, creada el 2003 mitjançant un acord entre l'Institut Ramon Llull i el Graduate Center d'aquesta universitat.\nAmb el títol “Managing Linguistic Diversity in a Medium-sized Language Community. Lessons from the Catalan Experience”, el seminari començarà el 28 d’octubre i ja compta amb el màxim d’estudiants inscrits. Aquest seminari clourà amb una conferència oberta que porta per títol "Making Linguistic Diversity Sustainable in a Post-Nationalist Scenario: The Case of Catalan", el proper 1 de novembre per part del mateix Vila. Amb aquesta activitat es complementa el programa d’activitats de llengua i cultura catalanes que imparteix la CUNY aquesta tardor.\nL’altre seminari que organitza la Càtedra Mercè Rodoreda ja va tenir lloc el mes de maig d’aquest any, de la mà del professor Jaume Martí-Olivella (University of New Hampshire), que va impartir el seminari “Catalan Cinema’s New Gaze”, en què es va tractar la riquesa i la innovació del cinema català recent, amb pel·lícules com El silenci abans de Bach (Pere Portabella, 2007), Tres dies amb la família (Mar Coll, 2009) o Los pasos dobles (Isaki Lacuesta, 2011).\nAquesta no és l’única activitat de llengua i literatura catalana que se celebra als Estats Units a través d’una càtedra d’estudis catalans. A la Universitat de Chicago, el professor Xavier Pla (Universitat de Girona) està impartint un curs d’estudis catalans en el marc de la Càtedra Joan Coromines. El curs es titula “Theories and Practices of Everyday Life in Catalan Literature and Cinema” i té com a objectiu analitzar les representacions de la vida quotidiana de la cultura catalana contemporània com a tema central de l’art, principalment la literatura i el cinema, però també es parlarà de fotografia i de pintura. La Càtedra Coromines es va iniciar el curs 2005-2006 amb la presència de Carme Riera i ha comptat des de llavors amb els professors Alfred Bosch, Amador Vega, Joan Sanmartí, Vicente Benet, Josep Quer, Amadeu Viana, Emili Ros-Fàbregas i Montserrat Lunati.\nFinalment, les activitats de difusió de la llengua i la cultura catalanes es complementaran amb la conferència de la professora Cristina Sanz, de la Universitat de Georgetown (on s’ofereix també docència d’estudis catalans amb el suport de l’IRL) i especialista en adquisició de llengües el 8 de novembre, "Bilingual Societies, Bilingual Minds: Lessons from Catalonia".


¿Què són les neurones mirall? | Gabinet Psicològic Mataró\nEls avenços i descobriments promulgats per la ciència per conèixer el funcionament de la ment humana són cada vegada més notoris i significatius. Un d'ells són les neurones mirall o neurones especulars. Des de com aprenem a parlar o escriure, fins al desenvolupament de les habilitats necessàries per relacionar-nos amb els altres, semblen jugar un paper principal aquestes peculiars cèl·lules cerebrals. Van ser descobertes "accidentalment" pel neurocientífic Giacomo Rizzolatti als anys 90. Junt amb el seu grup, i mitjançant una sèrie d'experiments amb micos, van observar que certs grups de neurones s'activaven no només quan l'animal realitzava una acció, sinó també quan aquest observava a un altre realitzar-la. D'aquesta manera, en veure l'acció, l'activació neuronal es produïa com si l'estigués fent ell mateix.\nActualment es defineixen com el grup o subtipus de neurones que s'activen quan estem realitzant una acció i quan veiem a un altre fent-la, relacionant-se amb els comportaments socials, empàtics i imitatius, i constituint una eina crucial per a l'aprenentatge. En un sentit més informal, es consideren com "la xarxa invisible que uneix a tots els éssers humans, permetent la connexió entre les ments i la transmissió de cultura i coneixement mitjançant l'aprenentatge". La seva utilitat doncs, resideix especialment en la imitació i l'aprenentatge. Des de la neuropsicologia, estudis realitzats amb tècniques de neuroimatge han permès aclarir algunes de les principals àrees on actuen aquests elements. En aquesta línia, mitjançant Estimulació Magnètica Transcranial (EMT), es va descobrir que l'àrea de Brocca era un dels departaments clau; el que es va fer va ser desactivar temporalment aquesta àrea, descobrint que els participants perdien la facultat per imitar accions. Així mateix, poc a poc s'ha anat descobrint el seu paper en diferents facetes de la nostra vida quotidiana. Entre aquestes, es va evidenciar que posseeixen una importància crucial en el desenvolupament del llenguatge, i especialment en la comunicació no verbal. La còpia i moldejament de gestos, expressions i processos d'interacció són claus per a establir i mantenir els llaços afectius. D'altra banda, són les encarregades de que ens identifiquem i emocionem en diferents situacions quotidianes, per exemple en veure una pel·lícula, o en presenciar o escoltar alguna cosa amb una gran càrrega emotiva. Per això, aquest tipus de neurones són les principals encarregades de permetre que aquests mecanismes d'aprenentatge es produeixin, ja que en observar la manera com els altres es relacionen i reaccionen, recollim i assimilem diferents patrons de conducta.\nUn punt important a tenir en compte, és que aquest procés d'adquisició d'habilitats dependrà molt del context social i cultural en què estiguem immersos. Per exemple, en la nostra cultura solem saludar-nos mitjançant una encaixada de mans o petons, però al Japó, se sol utilitzar la inclinació cap endavant. D'aquesta manera, els nostres comportaments han de adaptar-se a la realitat contextual que ens envolti.\nAra bé, ¿tots nosaltres posseïm aquesta capacitat? Tenim la mateixa quantitat i nivell de desenvolupament neuronal? Segur que coneixem a persones que són més hàbils per detectar o interpretar certs estats "mentals" o emocionals, considerant-les més intuïtives o fins i tot més empàtiques. És probable que la seva xarxa de neurones mirall sigui més àmplia i eficient. D'altra banda, des del món de la psicologia s'ha descobert que hi ha algunes patologies en les que aquest grup de neurones semblen estar particularment disminuïdes o alterades. Els nens amb Trastorn de l'Espectre de l'Autisme i el Trastorn d'Asperger mostren clares dificultats a l'hora de comprendre i desenvolupar comportaments socials tant verbals com no verbals, de manera que la seva xarxa de neurones mirall sol estar menys desenvolupada. Un altre cas el constitueix la psicopatia i algun trastorn de personalitat com ara el narcisista. En ambdues problemàtiques, vulgarment s'indica que no tenen empatia ni remordiments. Des de la explicació que procurem exposar, podem entendre-ho com una deficiència a l'hora d'entendre el sofriment i dolor aliens, i sobretot, com un dèficit a l'hora d'experimentar algun tipus de reacció emocional per aquest fet.\nAixí doncs, no tots tenim la mateixa facilitat per intuir, atribuir i / o interpretar els estats mentals i emocionals dels altres. La sociabilització i la interacció contínua afavoreixen el desenvolupament d'aquests mecanismes, pel que és important tenir present la seva rellevància, no només en persones amb clars dèficits per relacionar-se, sinó també de cara a ampliar i enfortir les relacions personals.\nLes neurones mirall doncs, et situen en el lloc de l'altre. El sistema de "mirall" ens permet comprendre i fer pròpies les sensacions, accions i emocions dels altres. I encara que certament queda molt per saber, aquest descobriment ha suposat un abans i un després en la psicologia.\nEn cas de voler obtenir més dades en relació a aquest tema, posa't en contacte amb el nostre equip de psicòlegs situat a Mataró. Et respondrem de forma professional i individualitzada.


Best Western Plus Yosemite Gateway Inn Oakhurst (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Best Western Plus Yosemite Gateway Inn\nVeure tots els 45 allotjaments a Oakhurst (CA).\nHabitació amb 2 llits extragrans – No fumadors\n40530 Highway 41, Oakhurst, Oakhurst (CA), Estats Units, 93644-9621 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Best Western Plus Yosemite Gateway Inn?\nSuite Familiar amb 2 habitacions, 2 llits grans i 2 llits grans supletoris ‒ No fumadors (2 Bedroom Family Suite with 2 Queen beds, 3rd and 4th Extra Queen beds - No Smoking)\nSuite amb 2 llits grans, 1 sofà llit i banyera – Accessible – Fumadors (Suite with 2 Queen Beds withSofabed and Bathtub - Disabled Access, Smoking)\nSuite Familiar amb 2 habitacions, 2 llits grans i 1 llit gran supletori ‒ No fumadors (2 Bedroom Family Suite with 2 Queen beds, 3rd Extra Queen beds - No Smoking)\nBé 6,8 (918 comentaris)\nBarri Oakhurst Yosemite Forks Oakhurst Oakhurst Oakhurst Oakhurst\nMés informació sobre Best Western Plus Yosemite Gateway Inn\nConvenientment situat a Oakhurst (CA), Best Western PLUS Yosemite Gateway Inn és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Timberline Art Gallery, Stellar Gallery, Williams Gallery West.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Best Western PLUS Yosemite Gateway Inn és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'hotel compta amb 121 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, centre esportiu, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, piscina coberta estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Best Western PLUS Yosemite Gateway Inn és una elecció inteligents per a viatgers a Oakhurst (CA), i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nComentaris d'Agoda (41)Comentaris de Booking.com (1942)\nTots els tipus de viatgers (41)Parelles (24)Viatgers en solitari (8)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (5)Grups (2)


ramon muntaner | Associació de Veïns de Bellvitge\nLes AMPA de L’H es mobilitzen contra la política del conseller d’Educació\nFiled under: AMPAS,EDUCACIÓ — AVVBellvitge @ 6:17 pm\nTags: ampa, associacions de mares i pares, calendari escolar, Conselleria d'Educació, ernest maragall, fapac, jenny merino, manifestació, ramon muntaner, setmana blanca\nLa modificació del calendari escolar ha estat el motiu que ha encès la protesta de les associacions de mares i pares de L’Hospitalet. En una roda de premsa, les AMPA de l’Hospitalet i també de Badalona, Santa Coloma i Sant Boi han convocat les famílies a manifestar-se aquest diumenge a les dotze del migdia a la Plaça de Sant Jaume de Barcelona. Serà una concentració per mostrar el seu rebuig i desacord amb les actuals polítiques educatives de la Generalitat.\nLes AMPA convocants creuen que és necessària la modificació del calendari escolar però no estan d’acord amb la manera com s’ha fet. Acusen la Conselleria d’Educació d’improvisar la setmana blanca del febrer i d’imposar-la sense el consens de mestres i famílies. Preveuen que no hi haurà suficients monitors de lleure per fer activitats, i que tampoc hi ha els espais adequats.\nLes AMPA opinen que la Conselleria ha sobrecarregat de feina les AMPAS en la posada en marxa de les activitats per la setmana blanca del febrer. A més, també opinen que les famílies pagaran el cost total dels casals.\nLes AMPAS de L’Hospitalet, Badalona, Sant Boi i Santa Coloma s’han desmarcat de la FAPAC, el màxim representant de les associacions de mares i pares a Catalunya, que ha votat a favor del nou calendari. Des de L’Hospitalet, confien que més representants de les famílies se sumaran a la seva protesta contra les polítiques de la Conselleria.\nText i fotografia de Digital-h\nMOLTA MÉS INFORMACIÓ AL BLOC DE LES AMPAS DE L’HOSPITALET


Casado reclama aplicar el 155 després de «l’aquelarre independentista» de la Diada - Diari Jornada\nCasado reclama aplicar el 155 després de «l’aquelarre independentista» de la Diada\n| 12 de set, 2018 - 10:20\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i el president del PP, Pablo Casado, han protagonitzat aquest dimecres el primer enfrontament a la sessió de control al Congrés dels Diputats. El líder dels populars ha definit la Diada d’aquest dimarts com un «aquelarre independentista» i ha retret a Sánchez les manifestacions del ministre Borrell a la BBC, en què va afirmar que personalment preferiria els presos lliures i va definir Catalunya com una nació. Casado ha demanat a Sánchez que «posi ordre» a Catalunya i li ha ofert un cop més la majoria absoluta del PP al Senat per aplicar el 155. Una proposta que no ha convençut el president espanyol, que en la rèplica ha lamentat que l’arribada d’un govern progressista com el seu «hagi suposat un trauma per a la dreta espanyola». Ha recomanat a Casado que «s’acostumi als canvis» que impulsarà el seu govern. «S’hauran d’acostumar als canvis», ha dit, «perquè hi ha moltes coses a recuperar i moltes altres a aconseguir», ha afirmat.\nCasado ha desplegat els eixos argumentals de la seva oposició: ha recordat que Sánchez va obtenir el govern «sense guanyar les eleccions» amb el suport dels independentistes, una «hipoteca» que l’ha portat a «acostar presos batasunos i secessionistes per ordre de Torra» i ha augmentar els impostos. «El problema és que els interessos de tot això els paguem els espanyols i molt car», ha dit; «vostè només millora quan rectifica», ha afegit.\nSegons Casado, la Diada va ser un «aquelarre independentista», una jornada en què es va sentir de boca de Borrell que «Catalunya és una nació» i que els presos han de sortir de la presó. Per això ha demanat a Sánchez que «posi ordre a Catalunya» per «acabar amb la legalitat» i les «processions tenebroses de torxes», i li ha dit que disposa de la majoria absoluta del PP al Senat per «aplicar un cop més la Constitució amb l’article 155».\nSánchez, que ha felicitat Casado per la seva elecció com a president del PP, ha retret a Casado que les diferències de criteri dins del mateix PP, començant per la invitació que la presidenta del Congrés —que després ha recordat a Sánchez que s’ha d’ajustar a la pregunta— va fer a Torra perquè anés a les Corts espanyoles, contra el parer de Casado.\n«Sento que l’arribada del govern progressista d’esquerres hagi estat un trauma per a la dreta espanyola, però s’hauran d’acostumar als canvis d’un govern que aprovarà un projecte de llei per revertir les retallades a l’educació pública, un govern feminista; no es faci oposició a vostè mateix, acostumi-s'hi perquè hi ha moltes coses per recuperar i moltes altres per aconseguir», ha dit Sánchez.


Solana, Teresa - Llibres.cat | Llibreria online en català | La Impossible Llibreters Barcelona\n?El meu germà Borja no es diu Borja. Es diu Pep. Els seus cognoms tampoc no són.Masdéu-Canals Sáez de Astorga. Tots dos ens diem Martínez, per la banda de pare, i Estivill, per la ... Solana, teresa Edicions 62 martes, 23 de febrero de 2016\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 23/02/2016 Disponibilitat immediata\nEls tripulants de la Diplodocus segueixen navegant per l’espai complint l’agenda de concerts de la gira dels Sopa de Llufes. De sobte, es creuen amb una fl amarada solar que obre u... Solana, teresa / roca, ál... ESTRELLA POLAR miércoles, 23 de septiembre de 2015\nAutor: Solana, teresa / roca, álex Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 23/09/2015 Disponibilitat immediata\nLa Diplodocus és l'escenari principal de les aventures del Roger i el Bernat, dos cosins de 8 anys que se les han de veure amb les filles del comandant de la nau, les quadrigèmines... Solana, teresa ESTRELLA POLAR martes, 23 de septiembre de 2014\nAutor: Solana, teresa Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 23/09/2014 Disponibilitat immediata\nLa Diplodocus s'ha quedat sense aigua degut a una fuita i està tothom histèric. Per mala sort, el planeta més proper per omplir els tancs de la Diplodocus és el planeta Caca Tova, ... Solana, teresa ESTRELLA POLAR martes, 23 de septiembre de 2014\nL’aparició dels maldestres germans bessons detectius Borja i Eduard a Un crim imperfecte va suposar una renovació de la novel·la negra en català. Amb el mateix humor i intel·ligènc... Solana, teresa Edicions 62 sábado, 1 de febrero de 2014\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 01/02/2014 Disponibilitat immediata\nUn cas de Norma Foster Al jardí d’una antic casalot okupat del barri barceloní de Vallcarca ha aparegut el cadàver d’una noia. La sotsinspectora dels Mossos d’Esquadra Norma Forester rep una trucada incò... Solana, teresa LA MAGRANA jueves, 16 de enero de 2014\nAutor: Solana, teresa Editorial: LA MAGRANA Data d'edició: 16/01/2014 Disponibilitat immediata\nL'hora zen. un crim refinat\nEls germans detectius Borja i Eduard es disposen a rebre al seu despatx d'opereta una clienta molt especial, Teresa Solana, que està escrivint una novel·la sobre la moda de les ter... Solana, teresa Edicions 62 martes, 18 de octubre de 2011\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 18/10/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nMarina Dolç, una coneguda escriptora de best-sellers, és assassinada a l'hotel Ritz de Barcelona en les mateixes circumstàncies que la protagonista de la novel·la amb la qual acaba... Solana, teresa labutxaca martes, 18 de octubre de 2011\nAutor: Solana, teresa Editorial: labutxaca Data d'edició: 18/10/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLa subinspectora Norma Forester tiene una familia de lo más variopinta: su padre fue un brigadista de Manchester ejecutado al final de la Guerra Civil, su madre es hippy, su marido... Solana, teresa LA MAGRANA martes, 1 de febrero de 2011\nAutor: Solana, teresa Editorial: LA MAGRANA Data d'edició: 01/02/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nL'aparició el 2006 de Teresa Solana a l'escena literària catalana va representar una renovació en el panorama de la novel·la negra en català. Amb humor i intel·ligència i reivindic... Solana, teresa Edicions 62 miércoles, 20 de enero de 2010\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 20/01/2010 Sota comanda 3/5 dies lab.\nL'Eduard i el Borja són bessons, no s'assemblen de res i fa quinze anys que no es veuen. Tot i amb això, decideixen associar-se per muntar una agència d'assessorament. Poc abans de... Solana, teresa LABUTXACA martes, 13 de enero de 2009\nAutor: Solana, teresa Editorial: LABUTXACA Data d'edició: 13/01/2009 Sota comanda 3/5 dies lab.\nMarina Dolç, una coneguda escriptora de best-sellers, és assassinada a l'hotel Ritz de Barcelona la mateixa nit que acaba de guanyar un important premi literari i en les mateixes c... Solana, teresa Edicions 62 jueves, 20 de septiembre de 2007\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 20/09/2007 Sota comanda 3/5 dies lab.\nTot i que no s'assemblen en res, l'Eduard i el Borja són bessons. L'Eduard és apocat, assenyat i d'esquerres, però ha portat una vida massa convencional que comença a passar-li fac... Solana, teresa Edicions 62 viernes, 20 de octubre de 2006\nAutor: Solana, teresa Editorial: Edicions 62 Data d'edició: 20/10/2006 Sota comanda 3/5 dies lab.


Les glicosil hidrolases, proteases i lipases\nEls enzims més utilitzats en la indústria són, en general, hidrolases. Entre elles destaquen les glicosil hidrolases (3.2.1.x), proteases (3.4.x.x) i lipases (3.1.x.x, son de fet esterases).\nLES GLICOSIL HIDROLASES:\nLes glicosil hidrolases són els enzims encarregats de trencar els enllaços glucosídics entre els monòmers dels oligo i polisacàrids o de trencar l'enllaç glucosídic entre un monòmer i una part no glucosídica. En general, els polisacàrids amb enllaços beta (cel·lulosa, xilà, ...) tenen funcions estructurals i els que tenen enllaços alfa (midó, glicogen, ...) tenen funcions energètiques o de reserva. La lactosa (disacàrid format per una molècula de galactosa i una de glucosa mitjançant un enllaç beta-1,4) és l'excepció. Principals glicosil hidrolases:\nLes alfa-amilases (3.2.1.1), beta-amilases (3.2.1.2) i glucoamilases o amiloglucosidases (3.2.1.3) trenquen els enllaços alfa-1,4 del midó i glicogen (polímers de alfa-glucosa amb unions alfa-1,4 i alfa-1,6). Les alfa-amilases trenquen els enllaços alfa-1,4 interns, a l'atzar; les beta-amilases alliberen maltosa (dímer de dues glucoses unides per un enllaç alfa-1,4) i les amiloglucosidases trenquen els enllaços terminals i alliberen glucosa. Els enllaços alfa-1,6 del midó i glicogen són trencats per l'amilo-alfa(1-6)-glucosidasa i amiloglucosidasa (que tambe presenta una certa activitat per hidrolitzar aquests tipus d'enllaços).\nLes cel·lulases (3.2.1.4 endoglucanases i 3.2.1.91 exoglucanases) i xilanases (3.2.1.8) trenquen els enllaços beta dels polisacàrids cel·lulosa i xilà. Les beta-glucosidases (3.2.1.21) trenquen l'enllaç beta de la cel·lobiosa (disacàrid de glucosa beta-1,4). Per determinar l'activitat enzimàtica de les cel·lulases cal utilitzar substrats solubles com per exemple la carboxi-metil-cel·lulosa.\nLes beta-galactosidases (3.2.1.23) hidrolitzen la lactosa.\nMoltes de les glicosil hidrolases poden tenir més d'una activitat. Moltes també tenen una estructura modular amb diferents dominis. Entre ells destaquen el domini catalític, un domini enllaçant i un domini d'unió a la cel·lulosa o cel·lulosa binding domain (CBD). Moltes glicosil hidrolases actuen de forma sinergètica (el tot és més que la suma de les parts). El cellulosoma està format per una proteïna amb un domini d'unió a la cel·lulosa a la qual s'uneixen diferents enzims amb diferents activitats catalítiques.\nEl mecanisme de reacció de les glicosil hidrolases és una catàlisi àcida on intervenen dos aminoàcids àcids (glutàmic o aspàrtic), un que actua com a donador de protons i l'altre com a nucleòfil o base (acceptor de protons). En el mecanisme retaining es donen dos atacs nucleòfils, es reté la configuració del carboni anomèric, es forma un intermediari glicosil-enzim i els aminoàcids catalítics han d'estar a una distància de 5.5 A. En el mecanisme inverting no es forma cap intermediari, no es reté la configuració del carboni anomèric i els dos grups àcids estan separats entre 6.5 i 9.5 A, una distància més gran perquè hi ha d'haver lloc per a una molècula d'aigua.\nAplicacions industrials de les glicosil hidrolases:\nLes proteases (3.4.x.x) trenquen l'enllaç peptídic de les proteïnes. Moltes són específiques pel lloc on tallen. El reconeixement dels aminoàcids per on tallen es fa en funció de la seva càrrega i tamany. Les serin-proteases (p.ex. tripsina, elastasa, quimotripsina) tenen tres aminoàcids catalítics una Ser que actúa com a nucleòfil, una His que rep un protó de la Ser i un Asp que estabilitza la càrrega positiva de la His. El pKa del grup -OH de la serina (és a dir, el fet que perdi un protó) és molt diferent del d'una Ser lliure, degut a l'entorn on es troba (la presència d'una His que accepta aquest protó i un Asp que estabilitza la càrrega de la His). En el mecanisme de reacció de les serin-proteases es forma un intermediari acil-enzim i intervé una molècula d'aigua. El mecanisme de reacció de les tiol-proteases (p.ex. papaïna) és semblant a les serin-proteases però enlloc d'una serina trobem una Cys, i enlloc d'un Asp trobem un Trp. El pH òptim de la papaïna (entre 4-8) està comprés entre els valors dels pKas de la Cys i His catalítiques que són 4.2 i 8.2 respectivament. Degut a aquests valors dels pKs, en els valors òptims de pH la Cys es troba desprotonada i la His protonada. Aquests valors són molt diferents dels pKas de la Cys (8.3) i de la His lliure (6.0) i són deguts a l'entorn on es troben.\nAplicacions industrials de les proteases:\nLes lipases (3.1.x.x) són esterases que trenquen els enllaços éster dels lípids. Són enzims que han de catalitzar reaccions en una interfase lípid-aigua i per això no segueixen una cinètica típica de Michaelis-Menten. La velocitat de reacció depèn del grau d'emulsió. Habitualment s'extreuen d'animals o microorganismes. El fet que tinguin una elevada enantioselectivitat, siguin estables en medi orgànic i no necessitin cofactors fan que les lipases siguin molt utilitzades en reaccions de síntesi en medis no aquosos. En el mecanisme de reacció de les lipases també intervenen una Ser -fa un atac nucleòfil-, una His -que accepta els protons de la serina- i un Asp -que estabilitza la càrrega positiva de la His. La Ser es troba en la seqüència conservada Gly-X-Ser-X-Gly que forma un gir després d'una cadena beta. En general, els ions Ca2+ augmenten la seva activitat.\nAplicacions industrials de les lipases:\nUtilització dels enzims en l'alimentació animal:\nEl principal component de l'alimentació animal són materials de plantes com cereals (moresc, ordi, cibada). Mentre que la majoria del midó present en aquests cereals és ràpidament utilitzat pels animals, hi ha una part dels components d'aquests cereals (anomenada factors anti-nutricionals ANF) que no pot ser utilitzada perquè a l'animal li manquen els enzims necessaris. L'addició d'enzims que l'animal no té pot ajudar a digerir aquests ANFs. Alguns dels enzims que s'afegeixen són xilanases, beta-glucanases i proteases.\nUna altra aplicació dels enzims en l'alimentació animal és la utilització dels enzims anomenats phytases (E.C. 3.1.3.16 són doncs esterases). El fòsfor en els vegetals s'emmagatzema en forma d'àcid phytic que l'animal no pot utilitzar perquè li falten els enzims adients. Per aquest motiu als pinsos se'ls hi sol afegir fòsfor inorgànic (així la font de P no es una limitació pel creixement dels animals). L'addició de phytases allibera el fòsfor reduint la necessitat d'una suplementació de fòsfor en la dieta dels animals i reduint la quantitat de fosfats dels excrements animals.\nPublicado por Vallve en 18:30\nEtiquetas: glicosil hidrolases, lipases, proteases\nEnzims utilitzats en la indústria tèxtil


Roba nens Gorres preus a Bikeinn, comprar, ofertes\n$ 21.97 $17.99\n$ 17.42 $12.99\nPots estar segur que amb bikeinn, la teva botiga online de ciclisme, tindràs la oportunitat d’estalviar en totes les teves compres de material de ciclisme. Recorda que t’oferim diversos mètodes de pagament com PayPal, targeta de crèdit o transferència bancària perquè escullis el que més et convingui i facis les teves compres en un entorn 100% segur. Sabem que sempre busques les últimes novetats de Gorres. Per aquest motiu, a la nostra botiga online, t’oferim els millors productes de ciclisme a preus que no voldràs perdre’t! Tenim milers de productes de les marques més prestigioses de ciclisme com Wind x-treme, GripGrab, Buff ®, Polaris bikewear.... T’oferim una gran varietat de productes de ciclisme per tu i els teus amics a només uns quants clics de distància. A bikeinn, la teva botiga de ciclisme online, tenim les últimes novetats de Gorres a nivell mundial. Si ets un amant de ciclisme a qui li agrada compartir l’esport amb amics o familiars o simplement disfrutar de la naturalesa, tenim milers de productes perquè puguis fer-ho ben equipat! El nostre equip d’especialistes de ciclisme t’ajudarà a escollir el model de Gorres que més s’ajusta a les teves necessitats diàries i alhora s’adapta al teu pressupost. Consulta les categories de Roba nens o utilitza el buscador per trobar els productes de Gorres que vols comprar i aprofita tots els avantatges que t’ofereix la botiga online de ciclisme.


El Nàstic empata en la recta final de la pretemporada contra el Villareal B | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nEl Nàstic empata en la recta final de la pretemporada contra el Villareal B\nEmpat sense gols en el penúltim partit de preparació. Foto: Gimnàstic de Tarragona.\nEl conjunt grana enfila la recta final de la pretemporada jugant dos amistosos en cinc dies davant els filials del Villarreal CF i el Valencia CF, dos equips que aquesta temporada seran rivals del Nàstic. Avui el filial groguet ha estat el primer dels dos duels.\nEl partit ha arrencat amb domini per part del conjunt local. Pilotes que els groguets posaven a l’interior de l’àrea i la defensa grana es mostrava segura allunyant el perill. El Nàstic buscava el desequilibri amb R. Brugué i Habran Jr, que arribaven fins a porteria rival no trobant la passada final. La primera aproximació ha estat per als del submarí groc, que ha trobat la resposta del meta grana. Habran Jr, en jugada de contraatac, no ha trobat la porteria per poc en el minut 18. En els següents instants s’ha repartit la possessió de l’esfèric, amb tots dos conjunts iniciant jugada amb pilota controlada, tot i que amb més complicacions per als grana. La darrera opció de gol del primer temps ha estat del Villarreal B, per partida doble. Ha estat en el minut 40, quan Albarrán ha refusat el primer xut, i Cheikh, ha parat el segon llançament.\nEn la segona meitat, Xavi Bartolo ha donat entrada a nou jugadors, només repetint el meta senegalés i Juan Rodríguez. Novament el Villarreal CF ha iniciat el joc amb major domini del partit i també amb més arribades, que han trobat la resposta del porter del Nàstic i la seguretat defensiva dels tarragonins, ja sigui en pilotes aèries o arribades laterals. Els nastiquers no ho tenien fàcil en la sortida de pilota, fet que ha dificultat iniciar les jugades associatives per creuar el mig del camp. Novament Cheikh ha estat el grana més destacat de la segona meitat, intervenint en dues ocasions meritòriament per als interessos del Nàstic. Mentre que l’aproximació més clara per part visitant ha estat la de Petcoff, en el minut 80, al connectar una bona rematada en una pilota morta a la frontal de l’àrea que finalment no ha trobat porteria per poc. En els últims minuts, Viti ha tornat al terreny de joc per ocupar la posició de Goldar, que s’ha retirat per precaució al rebre un fort cop al rostre minuts abans.\nEl proper i últim amistós que afrontarà el Nàstic serà davant el Valencia Mestalla. Els grana es desplaçaran fins a la capital de la Comunitat Valenciana per tornar a jugar davant un dels rivals del grup III de la Segona Divisió B. El duel es disputarà el diumenge 18 d’agost, a partir de les 19 hores, a la Ciutat Esportiva de Paterna.\nVillarreal CF ‘B’: Josele, Migue, Goyo, Carlos B, Pepe, Ramón, Ivan M, Lozano, Edu Espiau, Akale i Dani Villa.\nTambé han jugat: Fuoli, Tasende, Beitia, Morante, Agüero, Baena, Collado i Millán.\nNàstic: Cheikh, Viti, Juan Rodríguez, Lolo Plá, R. Brugué, Habran Jr, Joel Lasso, Perone, I. Abeledo, Albarrán i Carreón.\nA la segona meitat l’11 grana ha estat: Cheikh, Pol V, Bonilla, Goldar, D. Petcoff, J. Pereira, J. Márquez, Pol B, Ferran GP i Pol Prats.\nPartit amistós de pretemporada disputat al Miniestadi de la Ciutat Esportiva del Villarreal CF.\n25/08/2019 El Nàstic comença la Lliga amb el peu esquerra (Nàstic 1 – 3 UE Llagostera)\n26/07/2015 El davanter Álex López, fitxat pel Nàstic\n09/05/2014 El TAE desestima el recurs del Nàstic, que segueix depenent d’ell mateix pel ‘playoff’


El Duatló de Girona arriba diumenge a la seva sisena edició - Diari de Girona\nLes inscripcions per participar-hi es tancaran demà, dijous 28 de febrer\nredacció girona 27.02.2019 | 15:56\nEls participants del Duatló de Girona sortint l'any passat de Fontajau. Aniol Resclosa\nEls participants del Duatló de Girona sortint l'any passat de Fontajau.\nGirona acollirà diumenge, dia 3 de març, la sisena edició del Duatló de Girona Tradeinn, organitzada per l'entitat Triatló Girona Costa Brava Tradeinn. Aquest serà el primer any que la prova formarà part del Campionat Nacional de Catalunya per categories.\nEl duatló es dividirà en 7,5 km de cursa (5 km a l'inici i 2,5 km al final) i 25 km de bicicleta. El tram de cursa a peu es desenvoluparà pel parc de la Devesa i el tram ciclista sortirà de l'aparcament del Pavelló Municipal Girona-Fontajau en direcció a Sant Gregori. La prova comptarà també amb una duatló infantil. Les inscripcions per participar-hi es poden fer fins demà, dijous 28 de febrer.


Codi de l'anunci: 72950\nPis en venda al bonic poble de Caldes d'Estrac al Maresme. Es tracta d'un immoble amb amplis i assolellats espais, ideal per a una família que vol gaudir de la tranquil·litat del poble. A la zona de dia es pot trobar un saló menjador amb sortida a una terrassa molt lluminosa i d'una cuina de gas independent. La zona de nit compta amb 1 habitació doble, 2 individuals, totes molt lluminoses, ja que totes donen a l'exterior, i un bany complet. Compta amb una reforma recent. Té una ubicació fantàstica a 200 metres de la platja del Maresme. Es pot arribar fácimente via transport públic, ja que hi ha parades d'autobús a prop. Amb cotxe també és molt accessible, perquè la C-32 està pròxima.


Vols 'El llibre blanc del Polònia'?\nSortegem dos exemplars del llibre que descobreix els secrets del programa, que celebra el 15è aniversari\nDilluns, 5 juliol 2021. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nL'AnoiaDiari sorteja dos exemplars d'El llibre blanc del Polònia, un volum que descobreix tots els secrets d'aquest mític programa de sàtira política, explicats pels seus protagonistes. El sorteig es farà entre els seguidors del diari a Instagram.\nCoincidint amb la conversa El Polònia, des de dins, que es farà aquest dijous 8 de juliol, sortegem dos exemplars d'El llibre blanc del Polònia, editat per l'equip del programa i publicat per Ara Llibres.\nPer participar en el sorteig, has de seguir l'AnoiaDiari a Instagram, fer "m'agrada" a la publicació, esmentar algú que sàpigues que també voldria el llibre. Ho pots fer tots els cops que vulguis! Si comparteixes la publicació a Stories tens més possibilitats de guanyar\nL'icònic programa d'humor celebra aquest any el seu quinzè aniversari. "Quinze anys donen per a molt. Hem parodiat sis presidents de la Generalitat, tres presidents espanyols, dos reis i centenars de personatges públics: polítics, artistes, presentadors de televisió, escriptors, cuiners, banquers i, darrerament, científics. De vegades hem estat injustos, poc subtils, simplificadors o potser ens hi hem acarnissat massa. Però en conjunt, crec que el Polònia ha estat un intent honrat de demostrar a tots els catalans i les catalanes que en aquest país, com en qualsevol altre, no hi ha res que no pugui resultar ridícul", ha assenyalat el seu director, Toni Soler.\nEl concurs finalitzarà aquest diumenge 11 de juliol, a les 23:59 h.\nEn aquest enllaç trobareu les bases del concurs.\nMés de 170 petits odenencs comencen l'Escola d'Estiu\n6 Carme Campoy: "“L’objectiu de la cooperació és desaparèixer” 688 lectures


El comú convoca el concurs per fer les obres del ràfting\nEl comú ha convocat el concurs per adjudicar les obres que han de servir per adequar el riu Valira i fer-lo apte per a la pràctica del ràfting. Les tasques, que el cònsol major, Josep Miquel Vila, ja va anunciar al consell de comú del 13 de febrer passat, consistiran a realitzar una primera intervenció al riu en el tram que va del poble de Sant Julià a la frontera del riu Runer. La corporació destinarà la inversió més important del pressupost d’aquest any –800.000 euros– a tirar endavant una prova pilot de ràfting al Valira. Tal com va explicar\n#5 Competencia desleial\n¿I això no és competencia desleial a les empreses del sectors esportius / aventura del país ? També rebran inversions 800.000 euros ? Com que tanquem la Comellaper deleial, en sonseqüència, fer un rafting amb diners públics també.... Marsol, que no saps ni el que fas...\nMirem que la Consol no hi tingui accions a la empresa adjudicataria o interesos personals.... massa presa te...\nEl curs del riu i es lleres no es poden tocar ni modificar,es una animalada gran el que fareu a Sant Juliá,penseu que la propia natura,tornará les coses al seu lloc.Tanpoc podem posar com a exemple,el Pallars,el Noguera,baiga amb un caudal tres vegades superior al Valira.\nUna bona oportunitat per donar valor al riu, tant de bo serveixi per millorar aquest ecosistema al que hem oblidat durant anys. Es pot fer una intervenció en positiu sense agredir, enriquint l'entorn i que en definitiva és l'essencia d'aquest esport. Que no ens defraudin de nou aquests que ens governen.\nBravo, això podria funcionar millor que Naturlàndia, llàstima que a les parròquies altes no es pot fer i que Escaldes i Andorra s'han espantat.


La pirotècnia granadina María Angustias s'emporta el Concurs de Focs de Tarragona\nLa pirotècnia granadina María Angustias s'emporta el Concurs de Focs de TGN\nEl Circ Ciutat diumenge, 02 de juliol de 2017\nEl Concurs Internacional de Focs de Tarragona ja té pirotècnia guanyadora, i que, per tant serà l'encarregat de disparar els focs per Santa Tecla. Es tracta de la granadina Accitana María Angustias, l'última en disparar des del Miracle, i qui es va emportar l'ovació més gran durant els quatre dies del certamen.\nImatge de l'entrega de trofeus. Foto: Mauri\nLa pirotècnia de Guadix, descendent de la que ja va guanyar el concurs tarragoní l'any 2007, ha obtingut un total de 1.760 punts (sobre un total de 2.080) i s'ha imposat amb claredat a la resta d'empreses participants. El jurat del concurs, format per dotze membres de diferents disciplines i enguany sota la presidència de l'alcalde Ballesteros, ha determinat que la segona posició és per a la pirotècnia Hermanos Ferrández, de Beniel (Murcia). Els murcians, que van actuar el dijous i també es van emportar bastants aplaudiments per part del públic, han sumat 1.514 punts.\nLes grans decepcions del concurs han estat la pirotècnia Martarello (única extrangera) i la valenciana Turis. L'última empresa italiana que havia disparat a la Punta del Miracle (Romualdo di Parente, en el concurs de 2015) no va poder completar el temps mínim i va ser desqualificada. La seva compatriota Martarello, que va disparar divendres, sí va completar el temps mínim, però el seu castell va suposar una autèntica decepció. La pirotècnia que atorgava enguany la internacionalitat al certamen tarragoní va oferir una actuació llastimosa i molt decebedora. A molta distància dels dos primers. Només 1.272 punts.\nL'últim lloc del concurs ha estat per a la valenciana Turis, l'encarregada d'obrir el concurs el passat dimecres 28 de juny, i que també va decebre. Tanca la classificació amb 1.137 punts.\nQuè valora el jurat\nA l'hora de prendre la seva decisió, el jurat ha valorat especialment: l'ocupació de l'espai aeri; la puresa, la intensitat, la brillantor i la durada dels colors; la varietat cromàtica, lluminositat, dimensions, disseny i perfecció de formes, elegància, diversitat d'efectes, sonoritat, conjunció amb l'entorn, originalitat, ritme, el guió de l’espectacle, l’arrencada inicial, el crescendo final i l'acceptació per part del públic.\nCada un dels setze criteris es puntua de 0 a 10, per la qual cosa, cada membre del jurat pot atorgar un màxim de 160 punts, i per tant cada empresa pot obtenir un màxim de 2.080 punts.\nPodeu consultar el vídeo dels últims 6 miniuts del castell de la pirotècnia Accitana María Angustias al facebook del Circ.\nEls focs italians tornen a guanyar a TGN deu anys després\nTarragona canvia els Jocs pels Focs


Diari de Solsona Diari de Solsona: 56 alumnes de tots els centres solsonins assisteixen a les classes de repàs d’estiu que ofereix l’Ajuntament\n56 alumnes de tots els centres solsonins assisteixen a les classes de repàs d’estiu que ofereix l’Ajuntament\nAvui han finalitzat les classes de repàs que organitza la regidoria d’Acció Social de l’Ajuntament de Solsona durant el juliol per a infants i joves de primària i de primer i segon d’ESO amb necessitats de reforç escolar. Un total de 56 alumnes procedents de tots els centres de la ciutat han participat enguany a aquest programa, titulat També es pot aprendre a l’estiu i elaborat des dels Serveis Socials.\nLes classes, d’una hora de durada, s’han dut a terme els matins de dilluns a divendres per grups de 14 persones en una aula del Casal de Cultura i Joventut sota la coordinació i dinamització d’una mestra. El programa de treball que s’ha seguit s’ha personalitzat en funció de l’informe escolar de cada alumne.\nAquest servei, que es repeteix cada estiu, és subvencionat per l’Ajuntament i el Departament d’Acció Social i Ciutadania de la Generalitat de Catalunya i no representa cap cost per a les famílies que s’hi acullen. Normalment els alumnes que se’n beneficien hi són derivats des dels centres educatius.


Televisió Moià és un mitjà públic de comunicació local. Som quatre persones els qui conduim l'emissora per tal que funcioni correctament. Seguidament, us en fem la presentació.\nA la nostra emissora local, no hi ha cap tipus de jerarquia que especifiqui relacions de poder. El funcionament de la nostra entitat es basa en la benentesa entre els seus diferents components. Així, aconseguim fer funcionar, sense problemes de jerarquies, Televisió Moià.\nJordi Marsinyac Homs\nTècnic i realitzador.\nDes de 1995 està contribuint en el projecte la nova de Televisió Moià. La seva feina consisteix en el manteniment de tot l'equip en general i en la realització de programes com "La Guspira" a més de la realització de programes especials, cobertura d'activitats i festes, etc.\nJuanjo Martín Extremera\nCàmera i tècnic.\nEls operadors de càmeres són elements clau en l'elaboració de productes audiovisuals. Juanjo Martín fa de càmera en el programa "La Guspira" i en d'altres esdeveniments del poble i programes especials. A més, també serveix com a important ajuda quan s'han de solventar qüestions tècniques diverses.\nJordi Romeu València\nRealitzador i productor.\nL'encarregat de la realització de programes especials i esdeveniments diversos a Televisió Moià és, juntament amb Jordi Marsinyac, Jordi Romeu. Ambdós estan especialitzats en edició digital de vídeo a través d'ordinador. A més, Jordi Romeu col·labora en la preproducció i disseny gràfic dels programes televisius.\nRelacions públiques i tècnic de so.\nControla la taula de so en el programa "La Guspira". A més, és el relacions públiques i estableix els lligams entitat-Ajuntament i entitat-comerços. És també, per tant, qui s'encarrega d'aconseguir patrocinadors i comerciants que vulguin anunciar-se a Televisió Moià.\nTelevisió Moià tvmoia@hotmail.comFaroienca Productions faroienca@hotmail.com


Professors i exalumnes del Conservatori del Liceu, protagonistes al programa ‘Un tal jaç’ de Canal 33\nEl programa emetrà diverses entrevistes a professors de la casa, com per exemple, Iñaki Sandoval, Albert Bover, Llibert Fortuny, Horario Fumero o Pedro Javier González, així com a diversos exalumnes, com és el cas de Giulia Valle i Francesc Burrull\nDes del passat 30 de desembre, el Canal 33 emet cada dilluns al vespre el programa Un tal jaç, format per 28 capítols on s’inclouen entrevistes als principals protagonistes del panorama jazzístic català, així com ressenyes discogràfiques i actuacions musicals.\nEl programa, dirigit pel periodista Pere Pons, es centra en l’actualitat i la història del jazz, el blues i les músiques improvisades i es proposa fer justícia a l’escena emergent del jazz a Catalunya.\nPer fer-ho possible, el fil argumental del programa és la investigació del detectiu Felip Marco que, avorrit de la crisi que l’ha deixat sense clients, decideix reobrir el cas d’un tal Jaç que ha trobat entre els expedients del seu mal endreçat arxiu. Això l’obligarà a interrogar testimonis, comprovar proves i cercar indicis sonors que l’ajudin a resoldre el cas i li permetin esbrinar quin és el misteri que hi ha al darrere d’un tal Jaç.\nD’entre els músics protagonistes, destaquem la participació d’Iñaki Sandoval, cap del Departament de Jazz i Música Moderna del Conservatori del Liceu, així com dels professors Albert Bover, Llibert Fortuny, Horacio Fumero i Pedro Javier González. A més, també podreu conèixer dos exalumnes del Conservatori: Giulia Valle i Francesc Burrull.\nSi voleu veure els vídeos del programa, podeu fer-ho mitjançant el següent enllaç: http://www.tv3.cat/un-tal-ja%C3%A7/videos


El bloc de la Mireia: de novembre 2008\nAquest capítol de "caçador de paraules" és una recapitulació d'altres dies i hi podem veure paraules de diferents dialectes del català i també els podem sentir per parlants autòctons.\nPublicat per Mireia Queraltó a 14:26 Cap comentari:\nPractiquem amb els dialectes\nAquí tenim un enregistrament de diferents textos en diferents dialectes. Si els escoltem hauríem de saber-los distingir.\nPublicat per Mireia Queraltó a 5:49 Cap comentari:\nAvui vull deixar constància del meu desacord amb la normativa vigent segons la qual els alumnes quan acaben l'ESO, si no han suspès la llengua catalana, tenen el nivell B i C de català. Crec que no és just per a les persones que estan fent uns cursos amb un nivell d'exigència molt més alt i tampoc crec que l'ESO et proporcioni un nivell prou adequat per a realitzar segons quines tasques. A més crec que caldria distingir entre l'ESO i el batxillerat. En realitat sembla que simplement es tracta de mostrar un paper més que no pas conèixer i utilitzar amb correcció la nostra llengua. On anirem a parar!\nPublicat per Mireia Queraltó a 13:10 Cap comentari:\nPer a futurs universitais\nAfegeixo una nova troballa que considero molt útil per tots aquells que voleu anar a la universitat i també per tots aquells que en algun moment us calgui redactar o traduir algun tipus de document. Si teniu una estona entreu-hi.\nPublicat per Mireia Queraltó a 10:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Argumenta\nTot sobre les llengües\nAvui he fet una descoberta que vull anotar i compartir. És una pàgina nova que ha fet la Generalitat de Catalunya sobre les llengües del món. Podeu entrar-hi i remenar:\nPublicat per Mireia Queraltó a 7:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: llengües del món\nRegistre històric generacional\nAquí teniu un exemple de registre generacional. Fixeu-vos en el lèxic que utilitza la iaia que no és propi de la seva generació.\nAgraeixo la Maria que em recordés aquesta seqüència.\nPublicat per Mireia Queraltó a 14:10 Cap comentari:\ncatbatbloc: Dialectes catalans\nAconsello moltíssim aquest bloc a tots els alumnes que esteu fent dialectes catalans a batxillerat.\nPublicat per Mireia Queraltó a 7:44 Cap comentari:\nAvui he tingut una bonica sorpresa. De bon matí mentre estava fullejant un catàleg de joguines d'aquells que et deixen a la bústia, he vist a la primera pàgina una nina (Laia es diu) que parla i canta en català. Crec que és una bona notícia. Una pàgina completa i a tot color.\nPublicat per Mireia Queraltó a 7:01 Cap comentari:


El combat dels caps - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFrança , 1966\nEl combat dels caps (francès: Le Combat des chefs) és el setè àlbum de la sèrie Astèrix el gal, amb guió de René Goscinny i dibuix d'Albert Uderzo. Va ser publicat en francès el 1966. La tirada original va ser de 600.000 exemplars.\nEl 1989 va ser adaptada en dibuixos animats, sota el títol "El cop de menhir", on es combinava amb aspectes de l'àlbum L'endeví.\nEl rerefons de la història toca un tema espinós pels francesos: el col·laboracionisme. De fet, el cap del poble rival es diu "Proromanix".\nApareix Karabella, la dona d'Acopdegarròtix, per primer cop, encara lluny de les seves formes definitives.\nQuan busquen com curar a Panoràmix, Astèrix i Obèlix visiten al druida Amnesix, una mena de psiquiatre gal. Entre els seus pacients hi ha un amb el posat napoleònic, però que ningú no sap qui es creu que és. A la consulta, fa estirar a Obèlix a un divà.\nL'estil de lluitar d'Acopdegarròtix, cansant al rival, i el seu ball de victòria posterior, és una paròdia de l'estil de Muhammad Ali, el boxejador més famós dels anys 60.\nDesprés de descobrir que Panoràmix ha perdut el seny, un missatger va al poble per informar a Proromanix. Quan arriba, li diuen que el cap està inspeccionant l'escola de llengües del Professor Berlix, en referència a Maximilian Berlitz i la seva Escola Internacional d'Idiomes.\nAl voltant d'on se celebrarà el combat, s'instal·la una fira amb "carros de xoc" o unes "muntanyes eslaves". També, a una altra caseta, anuncien animals fabulosos, amb un cartell on apareix el Marsupilami, un altre personatge popular de còmic francès.\nEl bard Assegurançatòrix està lligat penjant a una branca de l'arbre.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_combat_dels_caps&oldid=30183761»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 maig 2022 a les 16:26.