La veu, les orelles i els ulls de l'empresa | ANDREU MAS | barcelona | Eines | L'Econòmic\nLa veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa + La veu, les orelles i els ulls de l'empresa E-mail\nbarcelona - 26 juny 2010 0.00 h\nEl gestor de comunitats virtuals ha d'escoltar les múltiples veus que s'expressen en el món del web 2.0. LLUÍS ROMERO.\nCristina García amb el logotip que identifica l'empresa Xing. L'ECONÒMIC.\nLa veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa La veu, les orelles i els ulls de l'empresa E-mail\nLes empreses que adoptin tecnologia 2.0 estaran més ben preparades per a l'evolució tecnològica\nEl creixement espectacular de les xarxes socials els darrers anys –només Facebook ja té registrats en sis anys més de 450 milions d'usuaris i creix al ritme de 25 milions mensuals– ha portat el món de l'empresa a focalitzar l'atenció en un espai que tant pot servir per potenciar una marca com per destrossar-la. Un exemple recent: Nestlé va crear una pàgina a Facebook perquè la gent es fes fan de la marca. La iniciativa se'ls va girar en contra quan milers de persones es van fer ressò de les crítiques de Greenpeace a la companyia perquè fa servir oli de palma que s'aconsegueix talant boscos a Indonèsia. La resposta de Nestlé va ser censurar els comentaris que anaven il·lustrats amb un logotip modificat de la marca. La reacció de la xarxa va ser encara més contundent, i tot el que ha aconseguit Nestlé ha estat empitjorar la seva reputació, en comptes de millorar-la com es proposava. Aquest cas ha posat en relleu que la xarxa és una arma de doble tall que ha de ser gestionada per professionals. És en aquest context que ha nascut una nova professió: la de gestor de comunitats virtuals.\nI què és un gestor de comunitats virtuals? Javier Leiva, soci fundador de Catorze Asesoría Internet i master de comunicació 2.0 per la Universitat d'Alcalá, el defineix com «la persona que actua de punt d'unió entre l'empresa i els consumidors en l'àmbit dels mitjans socials a internet».«És el representant de l'empresa davant dels consumidors, i al mateix temps, el representant dels consumidors davant l'empresa», conclou. Montserrat Peñarroya, CEO de l'empresa GEA Internet Project Consulting i professora de màrqueting digital, hi afegeix que la feina del gestor de comunitats és «gestionar la imatge de l'empresa a través de les diverses eines 2.0 que la xarxa posa al nostre abast, i ha d'assegurar-se que se n'ofereix una imatge real i transparent, fresca però alhora respectuosa amb els clients i la gent de la comunitat en la qual interactua». Guillermo de Haro, director del programa de postgrau de community management -el primer que es fa a l'Estat-, dissenyat per Online Business School i que el maig passat es va començar a impartir a l'EAE Business School de Barcelona, va més enllà. De Haro està convençut que «el community manager és el product manager del segle XXI», i afirma que es produeix una evolució lògica en les estructures empresarials producte de la força que han adquirit les xarxes socials i de l'evolució en el consum. «Internet permet a les empreses connectar directament amb els clients i establir-hi, a més, una comunicació bidireccional», explica De Haro. Hi ha una coincidència total entre els tres especialistes que aquesta no és una moda passatgera, sinó un nou ofici que el mercat ha creat i que tant és vàlid per a una empresa de serveis com per a una d'industrial. «El community manager és una evolució natural del CRM, el gestor de clients. Les empreses trigaran més o menys a fer el pas en funció de la seva actitud respecte dels negocis, i possiblement les que estan orientades al producte tindran més dificultats per concloure aquesta transició», rebla De Haro. Peñarroya hi afegeix: «Les xarxes socials i la resta d'eines 2.0 són aquí per quedar-se una bona temporada, fins que les eines del web 3.0 aportin noves funcionalitats i noves experiències de comunicació. Les empreses que adoptin tecnologia 2.0 estaran més ben preparades per a la següent onada tecnològica.» Així, doncs, el gestor de comunitats virtuals actua com la veu, les orelles i els ulls de l'empresa a internet, captant tots els inputs que poden servir per potenciar i millorar la marca que representa i, alhora, vehicular els missatges de l'empresa cap als usuaris. Ara bé, perquè la feina del gestor de comunitats sigui efectiva, ha de poder tenir un nivell d'interlocució important dins de la seva companyia, per tal que els suggeriments que recull s'incorporin després a l'estratègia de l'empresa. Possiblement perquè aquesta és una feina nova, no totes les firmes hi donen la mateixa importància, tal com es demostra amb la diferència de retribucions que hi ha en les ofertes de treball. Hi ha empreses que ofereixen una retribució bruta anual que supera els 40.000 euros, i d'altres que pensen que en fan prou amb 500 euros bruts mensuals. Guillermo de Haro insisteix que aquesta feina «no la pot fer qualsevol, perquè aquesta persona representa l'empresa; no és algú que es diverteix escrivint».«Aquesta feina no la pot fer ni un becari ni un informàtic», conclou amb rotunditat. El gestor de comunitats virtuals ha de ser una persona amb múltiples capacitats, cosa que corrobora que ha de ser un professional molt ben preparat i amb unes habilitats comunicatives especials. Per Javier Leiva, «ha de ser una persona proactiva, capaç de fer arribar el missatge de l'empresa que representa, utilitzant en cada cas els canals i el llenguatge més adequat». De les qualitats que ha de tenir, Leiva destaca que «ha de saber escoltar, saber detectar les necessitats dels consumidors i tenir capacitat per recuperar informació». No s'ha de confondre el gestor de comunitats virtuals, però, amb un animador de les xarxes socials, que només s'encarrega de dinamitzar un bloc. Aquesta feina està reservada al community junior o community assistant.\nEls treballadors perceben aquesta nova feina com una oportunitat de present i de futur, i ho demostra el fet que en el curs convocat per l'escola de negocis EAE hagin hagut d'habilitar quatre grups en lloc de l'únic previst, i que hi hagi gent que hagi quedat fora de la convocatòria del curs, que dura sis mesos. El problema és que l'oferta de formació és escassa.\n«La presència de les empreses a les plataformes socials s'ha de gestionar de manera professional»\nEl gestor de comunitats virtuals ha de tenir habilitats comunicatives i ha de ser, a més, un bon estrateg\nLa professió de gestor de comunitats virtuals és la primera d'una sèrie de feines que veurem aparèixer a l'entorn del web 2.0?\nSens dubte. L'entorn digital, ja molt abans del web 2.0, ha significat l'aparició de més rols professionals, com ara els experts en SEO, SEM, maquetadors d'HTML, dissenyadors amb coneixements de Flash... Amb el web 2.0 i la penetració de les xarxes socials ha sorgit la figura del community manager. Un rol que, tot s'ha de dir, tampoc no està tan allunyat dels perfils que, fins ara, s'encarregaven de la comunicació a les empreses.\nÉs un perfil que s'ha posat de moda, però no és una moda, o no ho hauria de ser. La presència de les empreses a les plataformes socials s'ha de gestionar de manera professional, i aquí és molt important la figura delgestor de comunitats virtuals. Les tendències indiquen que els usuaris continuaran utilitzant les xarxes socials i les empreses voldran estar cada cop més en aquest tipus d'entorns. Per aquest motiu la figura del community manager hauria de d'estar cada cop més consolidada a les organitzacions empresarials.\nQualsevol persona amb una certa empatia i domini de les eines 2.0 pot fer de gestor de comunitats virtuals?\nA més d'empatia i de certs coneixements tècnics, el community manager ha de tenir habilitats comunicatives i ha de ser un bon estrateg. No s'ha d'oblidar que és la persona de contacte entre l'empresa i els clients/usuaris. Ha de saber comunicar-se amb ells i gestionar tot tipus de situacions, fins i tot crisis.\nEl que li ha passat a Nestlé és l'exemple del que no ha de fer un gestor de comunitats virtuals?\nEl cas de Nestlé és especial, perquè conec una persona que hi treballa i va viure, de primera mà, tota la crisi a Facebook. Realment el problema és que no tenien una estratègia en social media ni uns perfils determinats per gestionar aquesta presència. Les empreses haurien d'aprendre que no n'hi ha prou, de ser-hi, s'ha de saber gestionar aquesta presència.\nLa transparència i l'honestedat són valors que les xarxes socials potencien?\nEl web 2.0 ha suposat una nova forma de comunicació entre empreses i societat. Ara és molt més directa. A les xarxes socials les empreses han de jugar amb les regles del joc que hi ha en aquest tipus de webs. Han de participar de la conversa, sense pretendre controlar-la, i ho han de fer de manera transparent i honesta.\nAbans la reputació com a marca depenia sobretot del que en digués la televisió; quant temps trigarà la xarxa a ocupar el lloc de la televisió?\nLa situació hegemònica dels mitjans de comunicació tradicionals està canviant des de fa anys. El consum d'internet és cada cop més gran, i ja no ens sorprenen dades com ara el creixement del consum diari de contingut a la xarxa o l'increment de la inversió publicitària en línia. Internet no significarà la desaparició de la televisió, sinó l'aparició d'un nou tipus de televisió.\nEls de Fanta diuen que ser gestor de comunitats virtuals és cool. Aquesta frivolitat no ha estat ben rebuda per aquest col·lectiu de professionals. Per què?\nMés que res, per la idea que donen de la professió. Participes en un sorteig, guanyes un viatge a Sant Francisco i en una setmana fas un curset i obtens el carnet de community manager. El problema és el desconeixement del que és un gestor de comunitats virtuals i de la responsabilitat que té aquesta funció.\nNo es podria arribar a entendre que un gestor de comunitats virtuals és una mena de venedor?\nSegurament, però vist des d'aquesta perspectiva, llavors tots els treballadors d'una empresa fan de venedors en un moment o un altre. Des de la persona que atén el telèfon fins al director artístic, el programador o el responsable de vendes. Tots han de tenir l'objectiu d'ajudar l'empresa perquè creixi i augmentin les vendes. El community manager no és una excepció.\nLes comunitats virtuals tenen una projecció exterior, de la marca cap al mercat, i també interior, de la marca cap als seus treballadors?\nTotalment, i el millor exemple el tenim a XING. La majoria de grups tenen aquest doble objectiu: reunir els treballadors de l'empresa en un espai on poden intercanviar experiències i a la vegada, cap a fora, donar a conèixer l'activitat de l'empresa i els seus serveis. Fins i tot hi ha grups que tenen l'objectiu de reclutar professionals per a l'organització.\nLes empreses estan preparades per incorporar aquesta figura en els seus organigrames?\nSi no ho estan, s'haurien de començar a preparar. Jo m'he trobat organitzacions de tot tipus, algunes que tenien molt clara la importància de les xarxes socials i d'altres que no tant. El principal obstacle és la por de ser criticats. El que passa amb el web 2.0 és que això no es pot controlar: si els consumidors volen parlar d'una empresa, ho faran. La diferència és si aquestes empreses volen participar d'aquest diàleg.\nQuina és la seva rutina de treball com a gestora de comunitats virtuals de Xing?\nLa meva posició és una mica sui generis, perquè sóc community marketing manager. M'encarrego de la comunitat d'usuaris de XING i de les accions que desenvolupem per dinamitzar-la. El meu dia a dia consisteix a atendre les consultes que m'arriben dels usuaris i dels moderadors, creació de grups, formació de moderadors i moderació d'alguns grups estratègics dins de la plataforma. A més, m'encarrego de les accions de customer marketing, com per exemple correus electrònics i preparacions de materials addicionals per a la comunitat (videotutorials).\nRicardo Mena, expert en social media i community manager de Coches.com, ha resumit quines són les setze habilitats d'un professional de les comunitats virtuals: coneixements per ocupar el càrrec, habilitat per redactar, bona capacitat per comunicar-se (sobretot a internet), carisma per aconseguir que la gent el segueixi, inquietud per trobar noves vies, paciència per assolir els objectius, intuïció, capacitat per donar bon tracte als usuaris de la xarxa, ha de ser un enamorat de les noves tecnologies, magnetisme per crear complicitat amb els usuaris, ha de ser un fan, ha de saber com se senten els usuaris, sentit comú (que no sempre és el més comú dels sentits), ha de ser sensible per captar les sensibilitats dels altres, ha de ser un bon gestor i sobretot en casos de crisi, empatia –els interlocutors l'han de percebre com un nexe entre ells i la marca– i finalment ha de ser un revolucionari, que difongui el missatge 2.0 dins l'empresa.\nL'econòmic 26-06-2010, Pàgina 28


El “Cap d’any infantil” es presenten els nous vestits dels patges dels Reis d’Orient | TV Digital Ontinyent\n24 gener 2021 - 7:03 h\nInici Cultura El “Cap d’any infantil” es presenten els nous vestits dels patges dels...\nEl “Cap d’any infantil” es presenten els nous vestits dels patges dels Reis d’Orient\n“Ontinyent Il·lusiona”, la campanya nadalenca impulsada per l’Ajuntament d’Ontinyent amb la col·laboració de diverses associacions i entitats locals, acomiadarà l’any 2019 amb tot un seguit d’activitats. Una de les més destacades serà aquest divendres 27 de desembre, quan tindrà lloc el “Cap d’any infantil” a la Plaça Sant Domingo, que es farà coincidir amb la presentació dels nous vestits dels patges dels Reis d’Orient.\nEn concret, la jornada del divendres 27 començarà a les 17:30h a la Plaça Sant Domingo amb la la xocolatada i mona per a berenar les xiquetes i xiquets. Serà a les 18:00h, quan la Colla de Campaners farà sonar les “12 campanades infantils”. Així mateix, totes i tots aquells que acudisquen tindran ocasió de ser els primers en veure els nous vestits que utilitzaran els patges dels Reis d’Orient a la cavalcada del proper 5 de gener, una renovació de vestuari que ha estat possible gràcies a la col·laboració de l’Ajuntament d’Ontinyent amb l’Associació d’Amics dels Reis d’Orient. També eixe dia en la Plaça de Sant Domingo, a partir de les 18:30h, tindrà lloc l’espectacle “Freak Show” amb els malabars com a protagonistes, inclòs al 8é Festival de Circ i Teatre al carrer d’Ontinyent.\nEl regidor de Promoció Econòmica, Pablo Úbeda, animava a tots els veïns i veïnes d’Ontinyent i dels voltants “a gaudir d’una vesprada plena d’il·lusió i repleta d’activitats infantils a la vegada que poden aprofitar per a realitzar les compres de Nadal a la ciutat perquè Ontinyent continue sent un referent comercial”, manifestava.\nAltres activitats d’Ontinyent Il·lusiona\nLa programació d’Ontinyent il·lusiona inclou també inclou altres activitats per a estos dies: així, dijous 26, a partir de les 11:00h hi haurà un contacontes a la biblioteca de Sant Josep. A les 17:00h i a les 20:00h tindrà lloc la representació de “El Cascanueces” a càrrec de la Jove companyia Masters Ballet al Teatre Echegaray. Les entrades es poden adquirir per avançat a la web de Caixa Ontinyent (6€ entrada general i 5€ amb descomptes). A més a més, dissabte 28 amb es produirà l’arribada del carter reial a la ciutat a partir de les 11:00h. Ho farà acompanyat del seu seguici i el tradicional trenet que recorrerà els diversos carrers de la ciutat per recollir les cartes adreçades als Reis d’Orient.\nArticle anteriorComença el programa “Ya vienen los reyes”\nArticle següentUna perruqueria ofereix talls de monyo gratuïts a persones usuàries dels serveis socials\nDissabte 16 de desembre es presenta el conte de “Jacobo”\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 05/12/2017 0\nEl pròxim dissabte 16 de desembre, a les 11:30 hores, l'Associació d'Amics i Amigues dels Reis Mags d'Ontinyent presenta el “Conte de Jacobo” a...\n16 obres candidates al 19é premi de literatura eròtica de la...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 20/06/2012 1\nEl 19é Premi de literatura eròtica La Vall d’Albaida espera ja la resolució del jurat que es donarà a conèixer el pròxim 29 de...


Argelia Queralt i el fiscal Javier Zaragoza jr., nous lletrats d’adscripció temporal del TC\nBarcelona. Dissabte, 5 d'octubre de 2019. 12:41\nEl Tribunal Constitucional ha designat, amb data 3 d’octubre, cinc nou lletrats en règim d’adscripció temporal, entre els quals en destaquen dos noms, el de la professora de Dret Constitucional Argelia Queralt Jiménez i el del fiscal Javier Zaragoza Tejada. La primera s'ha destacat en els darrers temps per les seves opinions contràries al procés independentista des del constitucionalisme i el segon és el fill del fiscal Javier Zaragoza Aguado, un dels quatre fiscals que han participat en el judici al Tribunal Suprem contra la cúpula de l’independentisme i la també fiscal Elvira Tejada de la Fuente, responsable de la Unidad de Criminalidad Informática. Javier Zaragoza Aguado es fiscal especialista en Criminalitat Informàtica a Sant Sebastià.\nTambé en destaca el nomenament de l'advocada de l'Estat María José García-Valdecasas Dorrego, ja que és la representant d'Espanya al Tribunal de Justicia de la Unió Europea (TJUE) i experta en qüestions prejudicials -ha editat aquest mateix 2019 el llibre Cuestión prejudicial ante el Tribunal de Justicia de la UE-. En aquest context no es pot passar per alt que el Tribunal Suprem ha presentat davant el TJUE una qüestió prejudicial sobre la immunitat d'Oriol Junqueras com a eurodiputat, la vista de la qual tindrà lloc el proper 14 d'octubre.\nEls altres dos nous lletrats són el professor de Dret Processal Nicolás Cabezudo Rodríguez i l’administrador civil de l’Estat, José Núñez Núñez. Tots aquests nomenaments arriben, a més, a pocs dies de coneixer-se la sentència del judici contra el procés sobiranista.\nEls lletrats d’adscripció temporal del Tribunal Constitucional són acordats directament pel ple del tribunal, és a dir, sense concurs, entre advocats, professors universitaris, magistrats, fiscals i funcionaris públics de l’escala A amb llicenciatura de Dret. L’elecció es fa per majoria absoluta a proposta de tres magistrats i per un espai temporal de tres anys prorrogables a un màxim de nou.\nTribunal Constitucional El Constitucional estalvia la presó al net de Franco El Nacional\nArticle 155 Clatellada d'Urias al Tribunal Constitucional per avalar el 155 El Nacional\nPresos polítics El Constitucional rebutja el recurs de Jordi Sànchez per un càstig penitenciari Jordi Palmer


Pel camí de sorra, vaig deixar tres cruïlles a l’esquerra, vaig trobar un dolmen també a l’esquerra i de seguida un revolt pronunciat i un mas. Al camí, un rètol de fusta deia Mas del Revolt. Vaig respirar alleujada. Es feia fosc i començava a sentir-me perduda. L’entrada al mas era gran i vaig aparcar a l’era. De seguida, dos gossos se’m van acostar remenant la cua i al seu darrere una dona gran em mirava i no deia res.\n—Bona tarda, bona nit, millor —vaig dir sense baixar del cotxe—. Estic buscant un lloc per dormir i m’han dit que aquí en trobaria.\nAleshores va somriure:\n—Bona nit, no t’has equivocat. Et deu haver semblat una mica complicat arribar fins aquí, oi? Ja pots baixar. No tinguis por dels gossos.\nM’ensenyà el mas i encara em sembla sentir aquella sensació de cosa coneguda: d’austeritat i de bellesa alhora. Se’m devia notar. Em quedava aturada mirant-ho tot, perquè tot somrient aquella dona em va dir que el seu nom era Milena. I tu?, em va preguntar:\n—Marta, em dic Marta i sóc escriptora, o potser hauria de dir que sóc professora i que treballo en una editorial i que he escrit tres llibres i que ara em sento buida, o potser, potser no hauria de dir res. Perdoni.\nEncara ara em fa vergonya, per què li vaig explicar tot allò? Devia pensar que estava grillada. Vaig abaixar la mirada i em vaig maleir en silenci com tantes vegades havia fet.\n—Jo era mestra. M’encanta la canalla —em va dir tan tranquil·la i canviant de tema—. Tinc quatre fills ara ja grans que campen pel món. No t’amoïnis, dona. A vegades les paraules surten així i deu ser per alguna cosa.\nEn aquell moment i no en cap altre em vaig adonar que la Milena m’estava ajudant, que no es reia de mi, dels meus nervis, de la meva intranquil·litat. He tingut i vaig tenir moltes més ocasions en què la seva mirada m’ha somrigut.\nTot seguit em mostrà casa seva: l’entrada-menjador, la cuina a la dreta, amb una gran llar de foc i un forn per coure-hi el pa, un lavabo i un celler amb bótes velles. Després pujàrem al pis de dalt. Vam seguir un corredor amb portes als dos costats. Es va aturar davant la primera porta de l’esquerra i em va dir que aquella seria la meva habitació. Pintada de groc palla amb un gran llit de matrimoni i un nòrdic blanc que el protegia del fred. La finestra donava a l’era on aquell dia hi veia el meu cotxe aparcat. La Milena em va explicar que aquella habitació tenia molta història, va somriure i em va deixar sola. Va aconseguir intrigar-me: aquí tot tenia un color especial.\nElla, la Milena, era una dona gran, o una dona sense edat. Tenia els cabells llargs i blancs i els duia recollits en una llarga trossa. Semblava del nord, però no tenia cap accent. En aquells primers moments també vaig adonar-me que no havia vist ningú més a la casa. Tot allò em voltava pel cap, però estava molt cansada i vaig deixar la bossa sobre el llit. Vaig baixar per demanar-li si sabia d’algun lloc per anar a sopar.\nA la cuina, al costat de la Milena, hi havia un home.\n—Ah, mira, Jacob, ella és la Marta. És escriptora, saps?\n—Bona nit, encantada —m’hi vaig acostar tímidament.\n—Sóc en Jacob, el marit de la Milena. Encantat de tenir-te amb nosaltres.\nPublicat per Maria Planas a 11:36


Arte - Trabajos de investigación - 609 Palabras\nArcadi Alibés va néixer el 1959 a una colònia tèxtil del Llobregat. De petit l’Arcadi Alibés es va aficionar a l’esport en concret a l’atletisme i va decidir ser periodista. Va treballar als diarisSport i el Noticiero Universal, a Catalunya Radio.\nSegons l’autor, aquesta es una de les moltes preguntes que es pregunta la gent que no practica aquest esport. Per ell, és unapregunta molt difícil de contestar ja que comporta tota una filosofia de vida que només poden arribar entendre els que practiquen aquest esport. Moltes persones van publicar les seves opinions aInternet respecte aquesta pregunta, algunes d’elles són: Perquè m’agrada, perquè millora la salut i el benestar físic, perquè aclareix les idees i la ment, perquè manté viva l’esperança, perquè la mevadona m’ho agraeix cada dia.... , etc.\nTotes aquestes respostes es poden resumir en una sola el corredor corre perquè li agrada i l’ajuda en la seva vida personal i en el seu dia a dia.\nEl mésimportant d’aquest esport es que córrer és universal es a dir que es practica en tot el món. La gent arriba al món de les curses per dos vies: la via de l’esport de activitat atlètica, gent jove i minoritàriai la via de l’activitat de lleure, gent més gran que es dona compte que ha de practicar algun esport per mantenir el seu estat físic. La majoria dels corredors principiants intenten superar les sevesmarques contínuament i no es donen compte que aquest no és l’objectiu de córrer, sinó passar-ho bé. Com a conseqüència molts corredors principiants al llarg del temps no poden superar la seva marca ialguns d’ells no assimilen aquest fet i abandonen el món de les curses, però majoritàriament molts d’ells continuen corrent però al seu ritme. L’atletisme, a diferència d’altres esports, és l’únicque permet competir simples aspirants amb altres esportistes d’elit.\nUna vida per la Marató\nEn els anys 70, córrer no era una activitat molt habitual a Catalunya. La passió de córrer com una...


El setembre hi haurà eleccions a la nova Junta del CCR\nEl mes de setembre hi haurà eleccions a la nova Junta Directiva del Centre Cultural i Recreatiu de Pineda. Fins el dia 3 de setembre es poden presentar candidatures en un sobre tancat amb els noms de les persones que opten a ser candidates.\nL'actor Raul Moreno participa en un espectacle internacional sobre el drama dels refugiats\nEl pinedenc Raul Moreno Supervia participa en aquest espectacle a Xipre. Ara fa uns dies va tornar a Pineda després de fer quatre mesos de voluntariat a Lesbos i Atenes, per ajudar als refugiats de la guerra de Síria entre d'altres. Aquest actor professional de teatre, cinema, televisió i doblatge, ha estat en diversos projectes solidaris i ara participa en una exposició anomenada sobre el fenomen dels refugiats.\nRecord per la Maria Serrat a l'audició de sardanes d'aquest dimarts\nDimarts de la setmana que ve, dia 15 d'agost, l'Associació Cultural Mare Nostrum organitza una audició de sardanes, en homenatge a la pinedenca, recentment desapareguda, Maria Serrat, per la seva aportació com a lletrista al món sardanístic. L'audició de sardanes, amb la Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona es farà dimarts que ve, dia 15 d'agost, a 2/4 de 8 de la tarda a la Plaça de les Mèlies.\nEls Amics de les Arts i Gossos, al Festival Arts d'Estiu\nEls Amics de les Arts i Gossos arriben a Arts d'Estiu. Aquest dimarts arriba per tant, una de les bandes clau del pop-rock català, que torna al festival ARTS d’Estiu per presentar el seu quart àlbum, Un estrany poder.\nPàgina actual 161


MONITOR 65 CLEVERTOUCH PLUS LUX HIGH PRECISION 4K - Material escolar\nNOVES TECNOLOGIES MONITORS I PISSARRES CLEVERTOUCH MONITOR TÀCTIL MONITOR 65 CLEVERTOUCH PLUS LUX HIGH PRECISION 4K\nEls models Clevertouch PLUS HIGH PRECISION permeten treballar sense PC gràcies al seu ANDROID 7.1 integrat així com mostrar dues aplicacions en pantalla simultàniament. Poden treballar fins a 20 usuaris escrivint al mateix temps. Escriptura altament precisa amb traços perfectes gràcies a la tecnologia ANAR High Precision. Inclou punter amb dos tipus d'escriptura. Fabricats amb gran robustesa per a entorns exigents, vidre d'alta resistència anti-reflectiu, connectivitat HDMI i VGA definició 4K UHD (1080p Android), altaveus, WiFi i xarxa cablejada. Permet control remot i mirroring gestionat mostrant fins a 4 usuaris simultàniament des de dispositius Android, Windows, iOS o ChromeOS. Es poden instal·lar aplicacions Android o aplicacions des de la seva botiga CleverStore. Possibilitat de crear comptes d'usuari personalitzades i accessibles mitjançant NFC. Captura remota mitjançant codi QR. Gestió remota MDM. Actualitzacions automàtiques. Comptes d'emmagatzematge en el núvol. Podeu connectar amb PC Windows, Mac o Linux sense drivers. Inclou llicències perpètues de CleverMaths i 5 llicències perpètues de Snowflake.\nNT1MTA0300 MONITOR 65 CLEVERTOUCH PLUS LUX HIGH PRECISION 4K 3 - 5 dies 3141.00€ Afegir\nMemoria (Gb) 4/16 GB\nCLEVERTOUCH PLUS HIGH PRECISION Descarregar\n10 Tanques 80x40cm per Nens - Kit\nConjunt de 10 peces en 3 colors de...


Més Algemesí: "El camp de gespa fou construït per un empresari de la trama IMELSA" - Vista impresión\nPOBLACIONES » Algemesí » Més Algemesí: "El camp de gespa fou construït per un empresari de la trama IMELSA"\nMés Algemesí: "El camp de gespa fou construït per un empresari de la trama IMELSA"\nMartes, 2 de febrero de 2016 | e6d.es\n• L’ajuntament popular adjudicà l’obra utilitzant el mateix criteri que imelsa: “anul•là” de facto el criteri objectiu i ho determinà tot per criteris subjectius\nHan estat moltes les persones que ens han preguntat al respecte de les obres de rehabilitació i conversió del camp de futbol del Raval a camp de gespa artificial. Tal rehabilitació es féu amb una subvenció de 250.000€ aportada per Diputació i completada amb 200.000€ propis.\nL’empresa que resultà adjudicatària és una de les empreses que estan essent investigades per la trama IMELSA, Construcciones Francés, d’Ontinyent, a la qual la Diputació li va adjudicar la construcció de quatre camps de gespa per valor de més de 2’5 milions d’euros.\nEl que crida l’atenció no és això, que podria ser coincidència, sinó que la manera de desenvolupar l’adjudicació és la mateixa que ara està en el punt de mira del fiscal, i la mateixa que s’ha dut a terme ací durant l’etapa popular. En aquest cas, com també es feia en les adjudicacions d’IMELSA, els criteris de valoració aritmètica que depenen d’una simple i objectiva regla de tres, quedaven de facto anul•lats i per tant la licitació depenia sols de la valoració de “judicis de valor”, subjectiva. Així els criteris aritmètics amb els quals es deuria promoure adjudicar l’obra a qui, amb la mateixa qualitat, l’execute a millor preu, tot i figurar i ser els més alts, no servien per res. En el plec d’Algemesí s’indicava que seria considerada com a “baixa temerària” aquella que fóra superior al 3%. En cas de fer una baixa superior al 3% el contractista corria el risc de poder ser exclòs, i per això ningú s’arriscava. M+S ALGEMESÍ ja va denunciar públicament, en l’adjudicació de les obres del Mercat, que això anava en contra de l’interés general, ja que no promovia la baixada dels preus. I si en el cas del Mercat ningú va baixar del 10% -que era la quantitat allí considerada temerària- en el cas del camp de gespa ningú va baixar tampoc del 3% i per això l’obra s’adjudicà per 436.499,99€ (450.000€-3%), quan de no haver-se indicat un límit concret s’hagués pogut obtenir un millor preu. És cert que ahí s’incloïen 60.000€ de millores –que calia incloure per obtenir la màxima puntuació aritmètica- però tot això limitava la competència entre licitadors ja que totes les cartes estaven damunt de la taula.\nDe fet, les Juntes Consultives de Contractació de les diferents comunitats autònomes, i els diferents tribunals econòmic-administratius també, són clars en aquesta qüestió i anul•len eixe tipus de clàusules per ser un “infracció de les normes reguladores del procediment d’adjudicació”. És més, la recomanació de la Comissió Nacional de la Competència al respecte és ben clara: no es pot donar a conèixer, de bestreta, quin és el llindar per sota del qual una oferta podria ser considerada “temerària”. Segons la Comissió “la revelació d’aquesta informació pot restringir severament la competència”, cosa que es fa quan es determina aquest llindar en valors absoluts, valors que la Comissió també indica que no cal fer servir.\nEn definitiva el principal criteri per a escollir l’empresa –el preu- quedà de facto anul•lat. Els 56 punts que valia no determinaven res. I així passà en aquest cas on dos empreses, Construcciones Francés i un altra –Italgreen- quedaren empatats a 56 punts. Es va elegir l’adjudicatària pels criteris de “judicis de valor” que deurien de ser uns criteris més –i menors- a tenir en compte, però no el criteri determinant. Sol 4’5 punts sobre 100 separaren una empresa de l’altra. No diguem per a res que tals criteris siguen totalment arbitraris, i confiem plenament en els tècnics que ho valoraren, però els “judicis de valors”, com el seu nom indica són menys objectivables que els aritmètics i no deuria dependre tot d’ells. Eixa és la perversió del sistema que introdueix el polític de torn. Així, la tesi que defensàrem en el cas del Mercat s’ha vist ratificada en les darreres adjudicacions realitzades per l’ajuntament on, pel simple fet de no quantificar la baixa temerària, s’han adjudicat obres amb una rebaixa de entre el 20% i el 35% del preu d’eixida front al 3% actual.\nÉs evident que amb independència del que cadascú puga concloure, el mètode utilitzat per adjudicar el camp de gespa és el mateix que ara s’està investigant per ser un mètode que no beneficia a l’administració –ja que frena la competència- i pot poder donar peu, com presumptament passa en el cas IMELSA, a pagaments il•lícits.


'Òpera àcid': els temps del cavall, des de dins - CATzona\n‘Òpera àcid’: els temps del cavall, des de dins\nÒpera àcid, de Miquel Creus, va ser publicat, per primera vegada, el 1989 per Edicions 62, i va passar sense pena ni glòria. O gairebé. Aquesta obra descarnada sobre la vida dels ionquis catalans de l'època va ser llegida amb avidesa per Ramon Mas i alguns altres joves estudiants de Filologia. Ara, que Ramon Mas és editor de Males Herbes, ha aconseguit reeditar-la i donar-li una segona oportunitat.\nEl més fascinant d'Òpera àcid és que és una història en primera persona escrita per un implicat en el mateix moment dels esdeveniments. No és una reconstrucció d'unes vivències personals a posteriori (com en el cas dels excel·lents llibres de Jordi Cussà), ni la recreació literària d'un món obscur realitzada per un escriptor benestant… És una història escrita des de dins, des del fons del pou. Hi ha violència, hi ha escenes desagradables, hi ha dolor… Un dels elements centrals de la història és una nena de nou anys enganxada a la heroïna i abandonada per la seva mare a casa d'un addicte, que no té la capacitat de cuidar-la. A diferència de tants llibres d'èxit, aquesta no és una obra per satisfer i entretindre el lector. Més aviat és una mena de catarsi de l'autor per treure's de sobre un univers que l'ofega. Una catarsi sens dubte dolorosa, desprovista de qualsevol mena de moralina. Els editors afirmen que Miquel Creus, ara lluny de Catalunya i també de les històries que relata a Òpera àcid, tracta de distanciar-se d'un llibre que li recorda temps passats que no voldria repetir. El seu únic llibre és més el fruit d'una vivència extraordinària que de la seva voluntat de ser escriptor.\nHistòria d'un extermini\nCreus és, sobretot, un supervivent. Un supervivent dels temps del cavall, de la sida i de la mala vida. Un supervivent d'un extermini que se'n va endur pel davant els quinquis, els capcalents i algunes ovelles negres de bona família. Un extermini, via sobredosi, sida, marginalitat i suïcidi, que es va dur a terme amb l'absoluta passivitat d'una societat que veia tan sols en els addictes un perill i a la que ja li semblava bé que aquests elements distorsionadors desapareguessin el més aviat millor, com fos. Ara, que es procedeix a una revisió de la història política de la transició, seria bo també que es fes una revisió de la seva història social, que tants cadàvers va deixar a les cantonades.\nNi pagesos ni "vaquillas"\nA Catalunya la literatura sobre marginalitat se sol centrar a l'àrea metropolitana. A partir d'aquí s'ha consolidat l'imaginari d'autors com Marsé, d'una burgesa "Catalunya catalana" al centre de Barcelona i fora de l'aglomeració metropolitana, i un món de marginalitat procedent de la immigració a la perifèria de la ciutat i de l'àrea metropolitana. Però Creus ens situa en un altre món. El de la marginalitat al cor de la Catalunya profunda. Aquí no hi ha les grans bandes de quinquis, que terroritzaven algunes zones sense llei. Però tampoc hi ha pagesos reaccionaris. És un submón fosc i sinistre… I molt nostrat.\nUn relat d'aquest tipus constitueix més un crit d'auxili que una obra mestra d'estil. L'escriptura de Creus és una escriptura estripada: llenguatge directe, frases curtes, canvis continus de ritme… No hi ha grans descripcions de res. Creus exhibeix una prosa desencaixada (però que no és pitjor que la de molts autors que arriben a best-sellers). Els personatges de Creus van pel món atordits per l'efecte de la droga. Entre els estrips del núvol on estan instal·lats, hi veuen elements que a vegades tenen dificultats per interpretar. Però el que no hi falta, a Òpera àcid, són sensacions. Aquest llibre és un allau d'angoixes, patiments, dolors, ràbies, pors, inquietuds… Els seus personatges passen de la passivitat més absoluta a un volcà emocional que són incapaços de controlar. Aquest llibre està escrit des de les tripes i va dirigit directament a l'estómac.\nL'editorial Males Herbes sempre ha tingut una certa afició pels autors heterodoxos, actuals i del passat. De fet, tenen una col·lecció, Distorsions, en què una de les línies editorials és incloure "algunes obres d’autors d’aquí que, per no encaixar amb els cànons predominants, no van tenir el ressò que es mereixien en el seu moment". Sens dubte, l'Òpera àcid de Miquel Creus va com anell al dit a aquesta col·lecció. Un crit eixordador, des del fons del pou, que de bon segur agradarà a aquells que busquen en la literatura alguna cosa dura, aspra, autèntica…\nFamosa presentadora de TV, amenaçada de matinada: “Tengo miedo”\nLa Fiscalia demana sis mesos de presó per a Diego Costa, de l’Atlètic de Madrid\nMoncloa contacta amb PNB i Cs, però de moment no amb ERC, per la nova pròrroga


+15 Tips Per Gestionar Les Xarxes Socials Del Teu Projecte | SimplyOn.cat\nServeis per a tu\n+15 Tips per gestionar Les xarxes socials del teu projecte\nLes xarxes socials són plataformes on centenars de milions de persones comparteixen les seves fotos, vídeos i històries de cada dia. Us expliquem com millorar la gestió de les vostres xarxes socials per a la vostra petita empresa compartint alguns trucs i consells des de la nostra experiència. Tot per connectar amb el vostre públic sigui la plataforma que sigui: Instagram, Linked In, Twitter, Facebook, etc.\nSi vols utilitzar les xarxes socials per impulsar el teu projecte i no saps per on començar, pensa en la teva pròpia experiència a les xarxes. Tens el teu perfil i hi navegues uns quants cops durant tot el dia, gaudint del que t’has muntat. Una barreja d’amics i coneguts, admirats i referents, creadors de contingut i marques variades. En el seu dia, tu vas decidir seguir tots aquests comptes, alguns per coneixement i d’altres per gust o identificació. Cada vegada que veus les seves publicacions o històries, decideixes continuar seguint-les o no.\nQuan utilitzes qualsevol xarxa social com a empresa, la pregunta que heu de respondre al vostre públic és: per què han de seguir-nos i veure les nostres publicacions?\nAquí la base dels punts que qualsevol estratègia de xarxes socials per a negocis ha de seguir:\nLa pregunta que cal fer-se, “Què volem aconseguir?”\nQuan utilitzeu qualsevol canal de màrqueting, és important tenir clar el perquè utilitzem aquell canal. Això ens servirà per saber si aconseguim l’èxit que és el que cada projecte es proposa.\nÉs important escriure l’objectiu per tenir-lo clar, consultar-lo quan necessitem inspirar les nostres publicacions i valorar si seguim invertint temps i diners en aquell canal.\nEls objectius més comuns per a comptes d’empresa són:\nConstruir una comunitat.\nAugmentar el reconeixement de la marca.\nVendre els nostres productes i/o serveis.\nMostrar la cultura i els valors de l’empresa.\nCompleta el teu perfil\nPer a qualsevol xarxa social, és important que el perfil s’identifiqui amb el teu projecte i el defineixi. Per això, completar el perfil t’ajudarà a connectar amb el teu públic:\nHabilita el compte d’empresa. La gran majoria de xarxes socials ofereixen la possibilitat de crear un compte d’empresa, utilitzeu. Et beneficiarà en molts aspectes, per exemple: el posicionament, les funcionalitats per a la gestió, opcions de contacte ampliades i eines d’anàlisis per avaluar l’esforç que implica estar en aquella xarxa social.\nPenjar la imatge de perfil. A l’hora d’escollir una foto de perfil, és important que la gent t’hi reconegui a l’instant i ajudar-los a identificar-te cada cop que veu una publicació teva. Per a la majoria d’empreses, les opcions a escollir són:\nel logotip (amb tots els detalls)\nl’imagotip (imatge del logotip)\nfoto del protagonista (la cara visible)\nDefinir la bio del perfil. La carta de presentació per excel·lència. Explica qui ets, què fas, perquè t’han de seguir o què compartiràs amb ells.\nL’enllaç a tota la teva informació. Comparteix la teva pàgina web, pot ser la url a la pàgina d’inici o a aquella pàgina que creguis més interessant per a la teva comunitat. També pots utilitzar una pàgina amb enllaços a diferents espais a la teva pàgina (hi ha eines de tercers que ho permeten).\nComparteix la informació de contacte. Fica’t a l’abat del teu públic i fes-ho fàcil. Els perfils d’empresa de les xarxes socials ofereixen espai per a totes les opcions de contacte: telèfon, direcció, correu electrònic… Aprofita-ho!\nLa categoria del projecte. Moltes plataformes permeten, en els seus comptes d’empresa, categoritzar el projecte. D’aquesta manera millores el posicionament i ajudes a l’algoritme de la xarxa social a mostrar-te directament al teu públic objectiu.\nPoleix les teves publicacions\nSi estàs a les xarxes socials i hi tens un objectiu, has d’interaccionar per aconseguir-lo. Per això, si hi ets que es noti que estàs viu.\nPublica constantment i amb freqüència. Aquest punt és clau, òbviament, però és el que requereix més temps. Tot implica tenir idees, creativitat, eines i mantenir un ritme.\nEl nostre tip: anota’t les idees que et passin pel cap o vegis en publicacions d’altres. Pots fer-ho en una llibreta, en post it o en qualsevol aplicació de text. Com si les vols enviar a algun dels teus contactes.\nPrepara un calendari de publicacions. D’aquesta manera publicaràs sovint i mantindràs una freqüència de publicacions.\nTip: Un full de càlcul, un recordatori al mòbil o un esdeveniment al calendari et serà de gran ajuda.\nEscriu i corregeix el text. Totes les plataformes estan pensades per compartir imatges/vídeos però, a la vegada, conviden a acompanyar-ho amb un text.\nIdees: Descriu la imatge que acabes de compartir, inventa’t una història al voltant o convida a la reflexió.\nSempre, sempre i sempre, abans de publicar, revisa les faltes d’ortografia. També són part de la imatge del teu projecte.\nProva els diferents formats de posts disponibles. Totes les plataformes ofereixen diferents formats per a les publicacions, text, imatges, vídeos, preguntes/respostes, cites, esdeveniments, etc.\nConsell: prova’ls tots i mesura quins tenen més èxit per al teu negoci.\nUtilitza etiquetes de totes les mides. Els hashtags t’ajuden a ser descobert per possibles nous seguidors, dona‘ls-hi el valor que tenen per a la teva comunitat.\nAquí el tip: defineix quines són les 8-10 etiquetes bàsiques que més et defineixen, que algunes siguin molt populars i d’altres menys, així arribaràs a més gent.\nInteractua amb la teva comunitat. Sigués proactiu i relacionat amb la gent. Parla amb la teva comunitat, demana opinió, fes preguntes i reflexions en les teves publicacions, reacciona als comentaris, parla en els privats.\nComprova que els resultats s’alineen amb el teu objectiu\nEl primer consell que us podem donar per a qualsevol xarxa social per a empreses és definir uns valors clau (KPI) per avaluar l’assoliment del vostre objectiu (i no perdre’s en les infinites estadístiques).\nEl segon consell seria consultar-les periòdicament. Igual que entres a l’app per interaccionar amb el teu públic, acostumat a consultar les dades per conèixer la teva comunitat i comprovar les mètriques clau que t’hagis definit.\nRecordeu aquells objectius dels quals parlàvem al principi?\nTotes les xarxes socials porten integrada una eina d’anàlisi. Recull les dades suficients per valorar l’assoliment dels objectius i seguir millorant les publicacions.\nLes mètriques només importen si us indiquen quelcom valuós.\nSigui quin sigui el vostre objectiu (créixer en seguidors, mantenir el vostre públic compromès, promoure el vostre negoci, etc.) ha de ser quantificable per poder mesurar el rendiment del contingut que publiqueu (i el temps que dediqueu a la plataforma). Recopileu dades que us indiquin què motiva els vostres fans a continuar tornant al vostre contingut i formar part de la vostra comunitat.\nBonus: per aquells que vulgueu aprofundir, hi ha moltes eines analítiques de tercers disponibles online per fer un seguiment de les tendències, comparar el rendiment de les publicacions i crear informes personalitzats al voltant de les mètriques que més us interessin.\nReflexió final a mode d’exercici\nSi reviseu el vostre compte personal, estem segurs que seguiu seguint unes quantes marques; el 90% dels usuaris de xarxes socials també ho fan. Les xarxes socials són una eina molt poderosa per connectar amb els vostres clients potencials d’entre els milions de persones que hi naveguen cada dia. La dinamització d’un compte d’empresa no és tan senzill com sembla, us animem a seguir les pautes que us hem descrit aquí per donar base a la vostra estratègia de màrqueting a les xarxes socials.\nSubscriu-te a la nostra llista VIP\nAccepto rebre informació per correu electrònic\nNo enviem SPAM! Llegeix la nostra política de privacitat per a més informació.\nEstàs a un clic de frmar part de la nostra llista VIP! Comprova el teu correu electrònic per confirmar la teva subscripció. Sempre que ho vulguis podràs donar-te de baixa.\nQuines són les Mides òptimes de les imatges a compartir per Instagram\nInstagram té diferents tipus de publicacions, per tan diverses mides d’imatge per a les publicacions. No n’hi ha cap que sigui millor que una altra, això dependrà del contingut de la imatge. Complir amb les dimensions mínimes ens ajudarà a fer que les nostres publicacions tinguin la definició òptima i siguin llegibles al 100%.\nCom redactar un contingut de manera conscient (amb exemple)\nEls contingut que generem sobre el nostre projecte són la manera més directa de relacionar-nos amb el nostre públic. Els llegeixen i veuen on volen i quan volen, per tant, és important meditar-los i fer-los a consciència.\nEl Social Media Marketing i per a què serveix (amb exemple)\nEl Social Media Marketing es basa en les xarxes socials com a canal de comunicació i forma part del màrqueting digital que són tot el seguit d’eines digitals que ens ajuden a connectar i compartir informació amb el nostre públic. Per tant, és important conèixer les plataformes idònies per al teu projecte i les seves funcionalitats per utilitzar-les conscientment.\nQuè són el SEO, SEA, SEM, SMO, SMA i SMM\nEl màrqueting són totes aquelles estratègies de promoció de contingut. En màrqueting digital entren tot un munt de factors i variables basades en internet com a mitjà de comunicació que t’explico en aquesta publicació.\nLa Guia i estructura per escriure i definir el contingut\nSi estàs preparant alguna acció comunicativa, comparteixo amb tu alguns consells per generar el contingut i fer que el missatge sigui simple, explicatiu i el resultat de la campanya sigui eficient.\nEls 4 elements clau per una presència efectiva a Instagram\nInstagram segueix sent una plataforma amb gran potencial per al creixement orgànic gràcies a les publicacions, Instagram Stories i altres formats com els Reels. Focalitzant l’estratègia de contingut i dedicant-li el seu temps, es pot cultivar una comunitat compromesa amb el teu projecte.\nL’email màrqueting, converteix seguidors i interessats en nous clients\nT’expliquem els beneficis d’utilitzar el correu electrònic com a eina del vostre màrqueting. Estalviareu temps, esforç i diners ja que us estareu comunicant amb el vostre públic, els qui són clients i els que d’alguna manera i en algun moment van decidir interessar-se en vosaltres que podran decidir seguir-hi interessats o no. També et compararem les xarxes socials i el email màrqueting i com combinen per millorar la relació amb el vostre públic i sumar més comandes.\nModel AIDA: Atenció, Interès, Desig i Acció\nT’explico què és el model AIDA, un tècnica de màrqueting que val la pena aplicar com a embut de conversió per transformar leads en clients (exemple inclòs).\nLa mida de les imatges importa a les xarxes socials\nEnumerem les dimensions mínimes per a les imatges que compartiu a les vostres xarxes socials perquè l’aspecte del teu compte sigui òptim i atractiu als ulls.\nTrobaràs les mides per a les diferents opcions de publicació al Facebook, Instagram, Twitter i LinkedIn.\nT'enviem al mail el nostre màrqueting perquè l'apliquis al teu projecte\nDes de la nostra experiència i el dia a dia, generem contingut amb els tips&tricks, idees eines i exemples i els compartim amb tu perquè tu mateix ho apliquis. És gratuït i segur que t'ajudaran a millorar les teves accions comunicatives.\nGràcies per voler-ne formar part! Nosaltres seguim creant. Per qualsevol suggerència, escriu-nos\nSubscriu-te i t'enviarem única i exclusivament contingut amb consells i utilitats per millorar el teu màrqueting. Res d'SPAM, si no et convenç podràs deixar de rebre els mails en qualsevol moment.\nFem servir galetes per donar-vos la millor experiència al nostre web. Podeu obtenir més informació sobre les cookies que estem utilitzant o desactivar-les a la configuració.\nAmb la col·laboració de GDPR Cookie Compliance\nAquest lloc web utilitza cookies amb l'intenció d'anar millorant la pàgina web perquè us sigui més cómode d'utilitzar. En funció de les pàgines visitades i l'ús som capaços d'entendre que és el que més us interessa i seguir oferint-vos solucions i recursos comunicatius.\nLa informació de les galetes s’emmagatzema al navegador. Pots modificar la manera de navegar en tot moment. Clica per saber-ne més detalls.\nHi ha galetes estrictament necessàries que s'han d'activar sempre perquè puguem desar les preferències de la configuració de les pròpies cookies.\nSi desactiveu aquesta galeta no desarem les preferències. Per tant, quan visiteu aquest web, haureu d'activar o desactivar les galetes cada vegada.\nUtilitzem Google Analytics per recopilar informació anònima com el nombre de visitants del lloc, les pàgines més visitades i el temps a cada pàgina. Aquesta galeta la utilitzem per saber què és el que més us interessa i seguir oferint-vos solucions i recursos a l'estil.\nLa botiga recull el teu procés de compra de manera anònima. Les utilitem per acomapanyar-te durant la compra, portan el carro i fer el procés de descarrega. També ens avisa si hi ha algun problema durant el procés.\nHeu d'activar les galetes estrictament necessàries per poder desar les preferències que tries a les cookies!\nMés informació sobre la política de privacitat i les cookies.


02/12/2009 - 17:27h\nJosep Soler ha estat reconegut “per l’equilibri en el seu llenguatge entre la gran tradició europea i la modernitat”, segons ha especificat el jurat, que també ha destacat “la seva coherència i honestedat al marge de modes i corrents, manifestada en la seva creació contínua, que ens els darrers anys ha produït diversos títols rellevants, així com edicions i enregistraments discogràfics de la seva obra”.\nEl compositor vilafranquí, nascut l’any 1935, és autor de més de 150 obres per a piano, orgue, música de cambra, conjunt de cambra i orquestra simfònica, entre d’altres. També cal destacar la seva abundant producció operística, que inclou diverses obres com “Edip i Iocasta”, que es va estrenar al Liceu el 1986, o “Murillo” (1995). Pel que fa a la música simfònica ha estrenat obres com “Poema de Sant Francesc” i “Eucaristia”.\nUna de les seves darreres estrenes més rellevants va ser l’obra escènica “El Misteri de Sant Francesc”, que es va estrenar el 2006 al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona.\nEl febrer d’aquest any, l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya va enregistrar tres obres simfòniques de Soler Sardà. Aquesta gravació es va fer a l’Auditori de Barcelona sota la direcció d’Eiji Oue. El cd du per títol “Poema de Vilafranca” i són tres de les obres simfòniques que es conserven a Vinseum.


per als amants dels gadgets : Passeig de Gràcia\nBrowse: Home / per als amants dels gadgets\nper als amants dels gadgets\nEls accessoris tecnològics del moment per a regalar.\nCategoria: Shopping | 28 desembre, 2015\nPassat el dia de Nadal, per a molts toca pensar en els regals de Reyes, i un dels productes més desitjats són els gadgets. A continuació de deixem un llistat de productes tecnològics:\nPer a aquells que els agradi fer fotografia, tens dues opcions, una càmera GoPro pels més aventurers i per als que els agradi fer fotografies sota l’aigua, tot i que pots anar un pas més enllà, i regalar un drone per aconseguir fotografies amb vista d’ocell.\nSi has de fer un regal a un fan de la saga Star Wars, també tenen la seva opció tecnològica amb el robot electrònic droide BB-8, podrà gravar i veure vídeos hologràfics, tot operat des del seu Iphone o Android.\nConeixes el Hoverboard? El nou monopatí elèctric que es condueix amb la pressió que exerceixen els peus, s’ha convertit en èxit, i a qualsevol que li regalis un, segur que li agradarà, pot ser la nova manera d’anar a buscar el pa.\nI finalment, l’últim producte de la poma, l‘Ipad pro, qui ho hagi tingut a les seves mans haurà pogut comprovar la grandària de la tablet, gairebé tan gran com un portàtil, però amb l’aspecte positiu que no es necessita teclat, solament els dits, i si es creu convenient el llapis especial que la signatura ha tret per a aquest, el regal perfecte per als més fans dels productes de la poma.


El Gabinet d'anàlisi dels casos d'homicidi per violència masclista del Govern celebra la primera reunió tècnica - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nEl Gabinet d'anàlisi dels casos d'homicidi per violència masclista del Govern celebra la primera reunió tècnica\nquery_builder 23 febrer 2012 12:33\nRepresentants dels departaments de Benestar Social i Família, Justícia, Ensenyament, Salut i Interior s’han reunit aquest matí, tal com va anunciar ahir el conseller de Benestar Social i Família, Josep Lluís Cleries al ple del Parlament, i han analitzat les circumstàncies dels sis homicidis per violència masclista que han tingut lloc a principis d’any.\nEs tracta de la primera reunió tècnica del Gabinet d’anàlisi dels casos d’homicidi per violència masclista després de la seva reunió constitutiva la setmana passada. Aquest gabinet es reunirà en les hores posteriors a un homicidi i també periòdicament per trobar les claus d’aquests fets.\nL’objectiu és aprofundir en la coordinació existent entre els departaments de la Generalitat implicats i analitzar, principalment, el coneixement i ús realitzat per la víctima i el seu entorn de l’àmplia xarxa de serveis que el Govern i els ens locals tenen a disposició de la ciutadania, especialment els adreçats a ajudar les dones en situació de violència masclista.\nL’Institut Català de les Dones, òrgan que lidera i coordina les actuacions del Govern en favor de la igualtat d’oportunitats entre les dones i els homes, que inclou la lluita contra la violència masclista, és l’organisme que centralitzarà la tasca d’aquest Gabinet. La informació que s’obtindrà de les reunions servirà per avaluar l’eficàcia dels serveis existents i millorar els mecanismes de detecció, prevenció i atenció a les dones que travessen situacions de violència masclista.\nDes d’aquest organisme es realitzaran els estudis de possibles factors desencadenants i s’impulsaran, per exemple, accions de treball conjunt amb els mitjans de comunicació per avançar en la millora del tractament periodístic d’aquests casos.\nLa lluita contra la violència masclista és una prioritat pel Govern. La creació del Gabinet d’anàlisi dels casos d’homicidi per violència masclista s’emmarca en el compromís del Govern de continuar posant tots els recursos necessaris per a la coordinació, la prevenció, la detecció, l’atenció i la recuperació de les dones que es troben en una situació de violència masclista i els seus fills i filles.\nPel que fa als homicidis que s’han produït al llarg del mes de gener, el Govern demana que no es limiti el debat sobre la violència masclista a aquests casos, ja que són la punta d’un iceberg que amaga una realitat complexa, silenciosa i soterrada causada per les desigualtats de gènere que perviuen en la nostra societat.


Obliguen a declarar l'assessora fiscal de Banca Privada d'Andorra - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nObliguen a declarar l'assessora fiscal de Banca Privada d'Andorra\nLa jutge del cas Pujol l'obliga a declarar per entendre que no està emparada pel secret professional\nefe 15.04.2015 | 19:08\nLa jutge que investiga la fortuna oculta per la família Pujol ha obligat a declarar l'assessora fiscal de Banca Privada d'Andorra (BPA) Marta Pallerola, que suposadament va invertir els fons de Mireia Pujol Ferrusola, per entendre que no està emparada pel secret professional.\nEn un acte, al qual ha tingut accés Efe, la titular del jutjat d'instrucció número 31 de Barcelona ha citat de nou a declarar com a testimoni Marta Pallerola, si és necessari a través de videoconferència, per interrogar-la sobre els fons de la filla de l'expresident català Jordi Pujol en la inversió dels quals suposadament la va assessorar.\nPallerola estava citada a declarar el passat 26 de març davant la jutge instructora, el mateix dia que ho va fer Jordi Pujol Ferrusola, primogènit de l'expresident de la Generalitat, però va excusar la seva presència al·legant que si testificava podria estar incorrent en delicte per violar el secret professional.\nEn el seu acte, la jutge rebutja les al·legacions de la testimoni i li recorda que, mentre no se li formulin preguntes concretes, "difícilment pot determinar-se l'abast del deure de secret".\nA més, la magistrada sosté que en l'àmbit de la investigació penal la llei protegeix només el secret professional d'advocats i procuradors, així com d'eclesiàstics i ministres de culte, "sense oblidar que el prestar testimoni suposa una obligació jurídica de caràcter públic sense altres excepcions que les previstes a la llei".\nEn aquest sentit, l'acte ressalta que la llei "no contempla el deure de guardar secret quan es tracti de dades de contingut patrimonial", i que la pròpia legislació andorrana estableix que facilitar informació a les autoritats competents "no constituirà violació de les restricció sobre divulgació d'informació imposada per via contractual" ni implicarà cap responsabilitat per als directius o empleats bancaris.\nLa jutge avala així els arguments de la Fiscalia, que va sostenir que el secret professional d'advocats, notaris, assessors fiscals o auditors "protegeix un interès de caràcter essencialment privat", per això "no engloba les dades conegudes en l'exercici de la professió i que tinguin caràcter privat, no patrimonial".\nPer al ministeri públic, la invocació del secret professional "està mancada de tota virtualitat", atès que "el que interessa al jutjat no són dades privades o íntimes i sí exclusivament dades de contingut patrimonial", segons consta en l'escrit del ministeri públic.


Primeres converses per fer un nou passeig a Sant Feliu de Guíxols • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl projecte uniria la zona del final del carrer Colom amb la zona del port\nL’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols ha començat a parlar amb Ports de la Generalitat per tirar endavant un nou passeig que tindria continuïtat cap al port. En concret, uniria la zona del final del carrer Colom, passant per davant de l’edifici Joan I amb la zona del Tinglado i el port.\nL’alcalde del municipi, Carles Motas, ha ressaltat que encara es tracta d’un projecte molt embrionari però, que ha de començar a moure’s aviat. De moment, ha afegit que s’ha de tornar a buscar un concessionari i posar ordre en el context del pla especial del port.\nPorts haurà de presentar el conjunt del projecte a l’Ajuntament, que en principi, estaria disposat a assumir una part. Tanmateix, Motas ha destacat que s’ha de tenir en compte i no només l’espai de l’inici del port.\nPer altra banda, el projecte també podria incloure posar una zona verda davant l’edifici Joan I o bé, cobrir de la riera lateral de Las Vegas. Així doncs, s’hi podria construir un vial que comuniqui el port amb la carretera de Palamós.\nArticle anteriorMarshmello & Bastille – Happier\nArticle següentSorpreses en les noves llistes Billboard


Prèvia #LligaCatH: Dos grans partits a Cardedeu i Canovelles\nArxiu El pavelló cardedeuenc ja va vibrar al final de la temporada passada\nSegona jornada de la Lliga Catalana, amb partit de la jornada a Cardedeu on viuran el retorn del seu equip a Lliga Catalana en el seu pavelló i un altre gran partit, amb derbi del Vallès Oriental, a Canovelles.\nCardedeu (3r) - Gavà (6è), dissabte 19 h\nSituem el partit de la jornada a Cardedeu on l’equip local torna a jugar un partit de Lliga Catalana set anys després. Ho fa amb un rival històric dins l’handbol català, amb passat fins i tot a la Divisió d’Honor estatal, i campió de la Lliga fa dues temporades. Tots dos equips van guanyar en la primera jornada i això encara fa més atractiu el partit.\nCanovelles (4t) - Granollers C (2n), diumenge 19 h\nL’altre gran partit de la jornada també es juga al Vallès Oriental, i és un derbi que no s’havia donat en les dues últimes temporades i també entre dos equips que van sortir triomfadors en el primer partit. El darrer partit entre aquests dos equips a Canovelles la temporada 2015-16 va acabar amb clara victòria local per 31-23, quan als canovellins els dirigia l’ara entrenador del JH Mataró Jordi Fernàndez.\nNo cal dir que en el partit hi haurà un record molt especial per als dos jugadors morts recentment en accident de trànsit.\nCanovelles i Manyanet en la jornada inaugural (Foto: Alfredo Moya)\nCalella (8è) - Sant Martí Adrianenc B (5è), diumenge 18 h\nUn altre partit entre dos equips que van sortir imbatuts de la 1a jornada contra rivals complicats i que es preveu vibrant com els enfrontaments que van tenir la temporada passada.\nEN DIRECTE PER STREAMING / RÀDIO CALELLA TV\nCoope Sant Boi (9è) - Manyanet (11è)\nPartit entre dos equips derrotats en la jornada inaugural i que es preveu intens. La temporada passada els maresmencs es van imposar per 28-21.\nBanyoles (1r) - Sabadell (7è), dissabte 17:45 h\nGran partit també a Banyoles on un dels líders rep un sempre incòmode equip arlequinat que aquest any dirigeix l’ex-tècnic del Sant Miquel, Sergi Cifre, que va començar empatant a casa contra el Calella. La temporada passada victòria local per 27-20.\nImatge del partit Sabadell- Calella de la 1a jornada (Foto: handbolsabadell.cat)\nBordils B (10è) - Cambrils (14è), dissabte 16:30 h\nEls bordilencs van començar perdent a la Verneda i busquen el primer triomf davant un equip que també va caure, en aquest cas a casa seva.\nImatge del partit Cambrils - Cardedeu de la 1a jornada (Foto: revistacambrils.cat)\nParets (13è) - Terrassa (12è), dissabte 17:45 h\nEls dos equips van caure per set gols de diferència. Els paretans amb més experiència a la categoria poden fer valer el camp propi, però no els serà gens fàcil davant del compacte equip egarenc, sempre que millorin defensivament el que van oferir en la primera jornada.


L’anticatalanisme primari – CATzona\nNomés des de l’anticatalanisme més primari es pot entendre la reacció infantil i furibunda de l’alcalde socialista de Càceres, Luis Salaya, qui, davant de l’anunci que es muntarà una planta de bateries a prop de la factoria que Seat té a Martorell i on es projecta fabricar un competitiu cotxe elèctric, ha advertit que Catalunya no es nodrirà de liti extremeny. Gairebé a la mateixa hora, el president de l’Aragó, Javier Lambán, també del PSOE, reclamava que es desfés l’acord entre Seat i Iberdrola per construir la primera planta de bateries elèctriques de l’Estat a Catalunya ja que mentre el seu govern s’havia desplaçat a la Xina per contactar amb diferents fabricants asiàtics, el Govern no havia fet res.\nDesconec si al govern extremeny i a la ciutat de Càceres els interessa o, no en el fons, potenciar una mina de liti al seu territori i, en tot cas, em sembla el més normal del món que decideixin sobre això les seves autoritats autonòmiques i locals. Grups polítics, entitats ecologistes i associacions diverses fa temps que es van oposar a l’explotació de la mina de San José Valdeflórez, a Càceres, que podria ser la segona d’Europa ja que s’estima que conté al voltant d’1,6 milions de tones de carbonat de liti equivalent. Però aquest, en el fons, no és el problema. El llenguatge agressiu i inacceptable sorgeix quan es coneix que la primera planta de bateries elèctriques d’Espanya s’instal·laria a prop de Martorell. Llavors, a la preocupació -lògica- pel medi ambient, afegeix l’alcalde de Càceres que Catalunya no es nodrirà del liti extremeny. Catalunya.\nSi s’instal·lés a l’Aragó, per exemple, la irada reacció extremenya seria realment la mateixa? Li donaria l’esquena a un projecte que té el suport de la UE i podria arribar a proveir 10 milions de vehicles elèctrics? També de al voltant de mil llocs treball directes i indirectes a l’any, gairebé 300 milions d’inversió en la fase inicial i una durada de 30 anys entre explotació i processat? Hi ha un punt de sobreactuació de molts polítics espanyols quan pel mig hi ha Catalunya. Ja va succeir el 2005 quan l’OPA de Gas Natural (catalana) sobre Endesa (madrilenya). A la llavors presidenta de la comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre, se li va atribuir el comentari que “abans alemanya que catalana“. Ella ho ha negat sempre però mai no s’ha aclarit del tot.\nI el que succeeix és que el cafè per a tothom que tant agrada als espanyols no sempre és possible. Seat resulta que té una de les seves fàbriques més importants a Catalunya i, al final, una cosa porta l’altra. Serà que a l’empresa automobilística alemanya també li ha interessat, oi? De totes maneres, la maquinària s’ha posat en marxa i ja veurem quant a prop de Martorell s’instal·larà la fàbrica, com s’ha anunciat. Coses més estranyes hem vist i la polèmica que s’ha obert amb barons del PSOE a l’escenari no és un senyal gens bo.


Què és la Delegació? Quines funcions té? Què organitza?\nEstructura de la Delegació\nQui forma la Delegació? A qui t'has d'adreçar? Quins són els representants als Òrgans de Govern i a les Comissions de l'Escola?\nComposició actual de la Delegació d'Estudiants\nUbicat a La Delegació / Estructura de la Delegació\nRepresentació als òrgans de govern de l'EETAC\nComposició actual del representants d'estudiants als diferents òrgans de govern de l'Escola\nServeis que ofereix la DABL a la comunitat universitària\nEls membres de la Delegació s'encarreguen d'informar i assessorar als estudiants, potenciar la relació entre ells, facilitar el correcte funcionament dels diferents actes d'expressió democràtica dels estudiants que es realitza a l'Escola i vetllar per la qualitat de l'ensenyança, entre d'altres moltes funcions.\nUbicat a Representants d'Estudiants\nJunta d'Escola (JE)\nLa Junta, que presideix el director o directora, és l’òrgan de govern del centre docent. La Junta vetlla perquè el centre docent compleixi adequadament totes les funcions que li atribueixen la normativa vigent, els Estatuts de la UPC i aquest reglament d’organització i funcionament.\nLa Comissió Permanent és l’òrgan executiu i de representació permanent de la Junta. És presidida pel director o directora del centre docent.\nComissió Acadèmica (CA)\nLa Comissió Acadèmica és l'òrgan encarregat de vetllar per la qualitat dels ensenyaments impartits a l'Escola i d’avaluar l’activitat docent dels departaments i la tasca docent del personal docent i investigador adscrit o vinculat al centre.


Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral | Redacció | RIPOLL | Societat | El Punt Avui\nEls Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral + Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral E-mail\nRIPOLL - 27 desembre 2017 12.03 h\nFESTES POPULARS D'ESTIU\nEls Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral\nMercat medieval en record del comte Guifré que es fa a Ripoll i es coneix amb el nom de Mercadal del Comte Guifré. ©Ajuntament de Ripoll.\nEls Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral Els Pirineus, marc d’una tradició festiva ancestral E-mail\nEls Pirineus de Catalunya tenen, a banda d’una gran riquesa patrimonial, un extens catàleg de patrimoni immaterial. La Festa Major de Solsona ; Besalú Medieval , el Ball de la Morisca de Gerri de la Sal ..., per només citar-ne algunes, formen part de la cultura i la tradició pirinenca.\nCostums i tradicions unides en una expressió cultural farcida de llegendes, gastronomia, cançons i tota mena de festes populars. A l’estiu, les viles pirinenques ofereixen al visitant un ampli catàleg festiu que té lloc en un marc natural immillorable.\nN’hi ha de tota mena: religioses, paganes; protagonitzades per gegants o pel foc dels dracs...\nA continuació us oferim una selecció d’algunes d’aquestes festes, moltes amb origen ancestral o que commemoren altres èpoques com la medieval.\nRipoll recorda amb un mercat la memòria del comte Guifré\nLa Catalunya medieval va ser terra de comtes, abats i abadesses, la memòria dels quals es troba arreu del país. És en aquest context històric que té lloc el que es coneix com a Mercadal del Comte Guifré .\nEs tracta d’un mercat medieval que té lloc a Ripoll per commemorar la mort del comte Guifré , figura històrica vinculada al naixement de Catalunya i de la senyera.\nDel 10 al 12 d’agost la vila s’engalana i ofereix un ampli repertori de concerts, concursos de tir amb arc, justes de cavalls, actuacions de grups d’animació i visites teatralitzades per donar a conèixer el Ripoll medieval.\nFontanals de Cerdanya, epicentre pirinenc de la música antiga\nEl municipi de Fontanals de Cerdanya és l'escenari del Festival de musica antiga. © Ajuntament Fontanals de Cerdanya.\nEl Festival de Música Antiga dels Pirineus se celebra en diversos municipis dels Pirineus catalans durant l’estiu. La vila de Fontanals de Cerdanya acull el 20 d’agost una d’aquestes sessions. L’església romànica de Santa Eulàlia d’Estoll és un espai impressionant. Datada del segle XVIII, és un espai únic per sentir-hi sonates i danses barroques.\nPrecisament Fontanals compta amb un gran patrimoni religiós. En un espai relativament petit aplega un conjunt de cinc esglésies d’estil romànic.\nEl Ball de la Morisca, una joia de la cultura catalana\nEl Ball de la Morisca al municipi de Gerri de la Sal. © Consorci de Gerri de la Sal.\nEl tercer cap de setmana del mes d’agost podeu gaudir a Gerri de la Sal del Ball de la Morisca , considerat una de les de les joies de la cultura popular i tradicional del país. El ball es representa durant la festa major del poble.\nÉs un ball antic que, segons la llegenda, rememora la victòria del poble de Gerri de la Sal davant l’atac sarraí. Una reina cristiana de la vila de gran vellesa és presonera d’un rei morisc que n’estava enamorat. Ella, per guanyar-ne la confiança i poder escapar, li ensenya una bonica dansa en adonar-se que ell no sap ballar. Primer s’agafen de la mà i a cada pas de ball ella s’allunya una mica més. Llavors, enmig del ball, la reina aprofita per escapolir-se i fugir cap un grup de soldats armats (els escopeters), els quals l’alliberen del captiveri.\nA la plaça de Sant Feliu es fa primer la representació teatral i, tot seguit, el Ball de la Morisca.\nLa Festa Major de Solsona, degana de les festes populars\nFesta Major de Solsona. © Ajuntament de Solsona.\nLa Festa Major de Solsona és una de les festes més antigues i amb més tradició de totes les festes majors de Catalunya. Se celebra en honor a la Mare de Déu del Claustre i té un marcat caràcter mediterrani i folklòric. Es conserva la celebració del Corpus , que data del segle XIII, d’on van sorgir figures com l’àliga, el drac i la mulassa, que s’han incorporat a la tradició llegendària de la ciutat.\nTotes tres bestioles tenen un ball propi. Acompanyades de gegants, nans i cavallets llueixen les millors gales entre els dies 7 i 10 de setembre.\nUs recomanem que aneu fins a la plaça Major per gaudir del ball, tant del de bastons com del de gegants, ambdós a ritme de flabiol.\nPels més atrevits hi ha d’altres esdeveniments, com ara la tronada, feta pels trabucaires de Solsona , que són els més antics de Catalunya. Tot un espectacle.\nBesalú torna mil anys enrere pel setembre\nBesalú Medieval © Ajuntament Besalú.\nEl petit però conegut municipi de Besalú , acull el primer cap de setmana de setembre la festa Besalú Medieval . La vial torna mil anys enrere i transforma el centre històric en un escenari únic, on la història però també la fantasia transporta el visitant a l’antic comtat de Besalú.\nDurant dos dies la vila es converteix en un gran mercat, ple d’activitats, amb carrers guarnits i productes artesanals.\nEl centre històric, dels del Pont Vell fins als marges del riu Fluvià , és l’escenari de conteses medievals, escoles de cavallers, trobades d’oficis antics i d’arquers fent tir, de justes de cavalls, de músics de carrer i d’espectacles de foc.\nPels que no tenen mai por els recomanem travessar el carrer dels Atrapats, ple de leprosos, bruixes i presoners que persegueixen el visitant fins que aquest aconsegueix sortir. Terrorífic.\nDanses araneses del segle XIII a la Festa Major de Vielha\nFesta Major de Vielha. Monsetta.\nVielha , capital de la Val d’Aran , celebra la festa major en honor de la Mare de Déu de Mijaran entre el 3 i l’11 de setembre. El dia 8, el dia de la Verge, els cantants i dansaires de la colla de Santa Maria de Mijaran ofereixen un espectacle de danses tradicionals araneses, que es remunten al segle XIII, i ho fan amb els vestits tradicionals.\nPer la seva orografia muntanyenca, les curses populars de muntanya i marxa nòrdica són una part important de l’agenda d’activitats de la festa major, que també inclou un tast de vins, processons, àpats populars i una cercavila.\nPodeu obtenir més informació de tot el que us hem ofert en aquests articles en aquest lloc web .


ELPERIODIC.COM - 17/03/2018\nEl Secretari Autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme va entregar els diplomes als diferents establiments\nMorella va ser el primer destí de la Comunitat Valenciana amb aquest distintiu turístic\nTourist Info Morella, Servei de Guies Noverint, Casa Torrebale, Quesería el Pastor i Casa Roque renoven els distintius SICTED de qualitat turística. D'aquesta manera, el Secretari Autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme, Francesc Colomer, l'alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, i el regidor de Turisme, Jorge García, van recórrer els diferents establiments per a entregar el diploma i la placa que els atorga aquest distintiu turístic.\nLa Q SICTED designa Morella com un destí de qualitat. A més, la capital dels Ports va ser el primer destí de la Comunitat Valenciana en obtindre aquesta i que des de l'any passat s'ha estés a tota la comarca. Aquest any han sigut cinc els que han renovat el distintiu, encara que el destí turístic Morella-Els Ports compta amb 12 empreses amb aquest segell.\nRhamsés Ripollés, ha destacat que "Morella aposta per la qualitat en els seus serveis, la qual cosa es veu reflectida amb aquest distintiu que ja concentra 12 membres a tota la comarca". A més, l'edil ha aprofitat per "a donar l'enhorabona als negocis que renoven aquesta acreditació i a tots els que se'ls ha concedit". Finalment, ha volgut "animar als diferents negocis a participar en aquesta iniciativa, la qual és totalment voluntària i dóna un valor afegit a Morella-Els Ports com a destí turístic de qualitat". D'altra banda, el Secretari Autonòmic ha remarcat "l'esforç per adherir-se a aquest programa i apostar per la qualitat i la innovació per avançar en el sector turístic".\nMorella-Els Ports compta amb 12 negocis amb la Q de qualitat SICTED, aquestes són Apartaments Bergantes, Alojamientos Querol, Hogar Textil Adell, Aromes de Morella, l'Herbolari, La Fonda Moreno, el Museu Temps de Dinosaures, el Servei de Guies Noverint, l'Oficina de Turisme, Casa Torrebale, Casa Roque i Formatgeria el Pastor.


sessió 5. dilluns 12 abril 2021_20h\nMÚSIQUES QUE PAUTEN LA IMATGE\nEl compositor i videoartista canadenc Jean Piché diu en el seu llibre De la musique et des images: "La música electroacústica és una mena d'abstracció molt particular, fabriquem el material musical a l'estudi, igual que l'estudi d'edició de vídeo és un lloc on es fabriquen imatges". Per això mateix presento aquesta sessió de vídeo com un concert audiovisual amb composicions musicals electroacústiques de Mercè Capdevila i Miquel Àngel Marín. Són composicions visuals que conviden a escoltar la imatge; el so pauta els moviments dels elements visuals que hi apareixen.\nCinc d'aquestes peces són col·laboracions amb Mercè Capdevila: Sostres, Sorra de temps absent i el videopoema Licantropia, integren la música d'aquesta compositora en la meva obra artística o textual, i les altres dues, Pigallat i Clar i net, són imatges que elaboro per ser projectades, alhora que la música s'executa en directe en un concert seu. Pel que fa a Microdanses, una col·laboració amb el músic Miquel Àngel Marín, es tracta d'un joc a quatre mans entre dos instruments: el clarinet i la càmera.\nSant Feliu de Guíxols, 1960. Escriptora i videoartista, combina aquestes pràctiques amb recitals, exposicions i concerts. Escriu sobre art i literatura en diaris i revistes des de 1988. Ha publicat una desena de llibres de poesia, el darrer dels quals –Desintegrar-se–, ha obtingut el Premi Cadaqués a Rosa Leveroni 2018. Ha tingut cura de la "Setmana de Poesia de Barcelona" (2005-2011) i de "Poesia als parcs" cicle de poesia als Parcs Naturals de la Diputació de Barcelona (2007-2014). Actualment realitza entrevistes videogràfiques a autors catalans per a la ILC (Institució de les Lletres Catalanes), té cura del cicle de diàlegs "Art entre lletres" a la Fundació Joan Brossa i dirigeix el centre "La Pahissa del Marquet - Arts-Lletres-Natura" de la Diputació de Barcelona al Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac.\nMercè Capdevila i Gaya. Barcelona, 1946. Estudis musicals al Conservatori Superior Municipal de Barcelona. Simultàniament va estudiar arts plàstiques a l'Escola Massana de Barcelona i a Kunsthand Werk Schule de Pforzheim (Alemanya). Va treballar la música electroacústica al laboratori Phonos (Barcelona) amb Gabriel Brncic i va assistir a cursos de composició amb Luigi Nono, Josep M. Mestres Quadreny, Corian Aharionan, Lluís Callejo, Carmelo Bernaola i Luis de Pablo. Les seves obres han estat interpretades en centres musicals d'Europa, Canadà i Amèrica. Ha rebut diversos encàrrecs del CDMC del Ministeri de Cultura d'Espanya i de l'Associació Catalana de Compositors. Va treballar durant la temporada 1993-94 en l'estudi d'Aaron Copland de la Universitat de Nova York com a compositora convidada. Les seves obres es troben registrades a Ràdio Nacional d'Espanya, Catalunya Música i Radio France, enregistraments en dos cd monogràfics i en cd col·lectius.\nMiquel Àngel Marín. La Cava-Deltebre, 1966. És músic clarinetista i poeta format a Catalunya i Alemanya. Practica tant el repertori clàssic (solista, músic d’orquestra i de cambra) com la improvisació lliure i les músiques d'acció. Músic d'interiors i exteriors, toca tant en auditoris i teatres com al carrer i en contextos heterodoxos. Forma part de l'Orquestra de Cambra Catalana i del Col·lectiu Free't, entre d’altres. Ha publicat els llibres Lo clarinet és l’aixada i Música és enxampar mosques.\nAgraïments a Adolf Alcañiz\nVideopoema. Música, imatge i text es vampiritzen entre si. Paranoia de llenguatges que es desdoblen, se sobreposen i es complementen en un discurs aparent sobre...\nRealització Ester Xargay\nVideoinstal·lació presentada a la mostra Fem Art, Centre Francesca Bonnemaison.\nProjecció zenital que recull un seguit de sostres, tràvelings pels diferents pisos d'un mateix edifici. La música accentua el recorregut de la càmera, que sembla que es filtri pels sostres, parets i finestres. La música confereix a les imatges un component aïllador, d'intimitat subtilment inquietant.\nObra per a electroacústica i vídeo, presentada al Museu de Granollers i també al programa "Synchresis III" a Santa Cruz de Tenerife i Las Palmas de Gran Canaria.\nI la música es fa llum i tenebra en un univers pigallat de ritmes i taques bellugadisses que recorren registres expressius diversos, tot evidenciant els paral·lelismes, jocs i complicitats de construcció, desconstrucció i manipulació que comporten el treball sonor i el visual.\nVídeo realitzat per al concert Muntanyes de Mercè Capdevila (composició) i Luis Fernández Castelló (clarinet), en el marc del "XXI Festival Punto de Encuentro" de la AMEE –Asociación de Música Electroacústica de España– a l'Auditori del Conservatori Superior de Música Joaquín Rodrigo de València.\nUna serralada musical de moviments textuals en carenes d'imatges. Poètica d'una allau de sons que propicien l'esllavissada visual.\nAutora Ester Xargay\nRealització Ester Xargay i Adolf Alcañiz\nInscripcions sobre marbre de Carrara Marta Darder\nCàmera Adolf Alcañiz\nVeu Ester Xargay\nAgraïments Adolf Alcañiz, Lluís Cera, Fundació Felícia Fuster i Àngels Vivas\nAquesta peça forma part de la videoinstal·lació que s'exposa a Arts Santa Mònica dins la mostra Plurivisions de Felícia Fuster, fins a finals de maig 2021, amb motiu del centenari d’aquesta poeta i pintora.\nRecorregut oníric d'anada i tornada per la vida i l'obra de Felícia Fuster. Imatges que conformen un seguit de composicions que conjuguen elements plàstics, poètics i biogràfics de l'artista. Una tria d'obres de la sèrie rotativa Plurivisions, fotografies i cal·ligrafia de l'autora, discorren sobre imatges d'una llosa de marbre on les mans de Marta Darder van gravant la paraula "sorra". L'acció d'executar aquesta inscripció evoca un rellotge de sorra per on s'escola el temps. Sorra de temps absent és el títol homònim del llibre de Felícia Fuster al qual pertany el poema El verb el vent, que articula el vídeo.\nRealització i muntatge sonor Ester Xargay\nIdea, text, música i interpretació Miquel Àngel Marín\nEdició i animació 3D Adolf Alcañiz\nAmb Microdanses el músic Miquel Àngel Marín evidencia el llenguatge gestual que genera la música que ell toca amb el clarinet, específicament pensada per fer ballar les claus i d'altres parts de l'instrument. Així mateix hi ballen una tria de frases del seu llibre Música és enxampar mosques, que s'escolen per les imatges en forma d'ona de so. Aquestes peculiars interpretacions músicoballades conformen una mena de coreografia d'entra-i-surts brossians.


El registre de morts d'aquest divendres és inèdit en tota la cinquena onada | GTRES\nMentre aquest divendres baixen del miler els ingressos hospitalaris, un 34% dels quals són a les UCI, es notifiquen 67 defuncions\nper Oriol Lleonart Padrell 03/09/2021 11:05h\nGairebé dos mesos després, el nombre de pacients hospitalitzats ha baixat del miler. El balanç diari del departament de Salut d'aquest divendres ha notificat la sortida de trenta pacients dels hospitals i de quinze ingressats en estat crític a les UCI, amb la qual cosa actualment hi ha 986 persones hospitalitzades, 336 de les quals ingressades a les unitats de crítics.\nUn registre de morts inèdit en tota la cinquena onada\nNo obstant això, el contrast és oposadament proporcional: en les últimes vint-i-quatre hores han mort 67 persones. Una de freda i una de calenta, ja que, segons les dades del portal de dades del CatSalut, durant tota la cinquena onada no s'ha notificat cap registre tan elevat de defuncions per Covid-19.\nDe fet, aquest dijous han mort més persones que entre dilluns i dimecres —62 persones. Per tant, amb aquestes xifres i el fet que el 34% dels pacients ingressats als hospitals estan en estat crític, s'evidencia que una bona proporció dels casos de Covid-19 que arriben als hospitals són de caràcter greu.\nMenys contagis cada dia\nMés enllà de la incidència hospitalària i les defuncions, els criteris més encertats per reconèixer la incidència actual de la Covid, en les últimes vint-i-quatre hores s'han notificat 958 nous casos contagis confirmats per PCR o TA. En total, se n'han notificat 895.933 en tota la pandèmia, i cada dia en l'última setmana se n'han notificat menys.\nEls indicadors epidemiològics mantenen la baixada en tots els registres, excepte en la velocitat de propagació, que es manté en els 0,78 punts. El risc de rebrot disminueix aquest divendres uns punts més que els darrers dies, un total de deu punts, fins als 137. El 4,7% de les proves en la darrera setmana ha donat positiu. La incidència acumulada a catorze dies passa de 198,9 a 186,26, mentre que a set dies baixa de 81,25 a 75,51.\nA la demarcació de Tarragona ha mort una persona en les últimes vint-i-quatre hores i tres persones han sortit dels hospitals. Pel que fa als contagis, s'han detectat 94 nous casos de Covid-19, i els indicadors epidemiològics evolucionen a ritmes semblants i certa distància. A les comarques del Camp de Tarragona, el risc de rebrot baixa cinc punts fins als 131 i l'Rt puja una centèsima fins als 0,81 punts.\nLa incidència a set dies és de 68 punts, mentre que l'índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 5,03 per cent. A les Terres de l'Ebre, el risc de rebrot baixa més significativament, divuit punts fins als 103, mentre que la velocitat de propagació també puja, fins als 0,84 punts. La incidència a set dies és de 50, i la taxa de positivitat també és més baixa, del 3,58 per cent.


El #LoveCanals i l’Escola de Nadal, un any més, un èxit\nDes del 26 de desembre fins el 4 de gener, en Canals, van estar en marxa les dues activitats dirigides a joves i menuts portades endavant per la Regidoria de Joventut amb l'objectiu de poder conciliar la vida laboral i familiar en les festes nadalenques. Parlem de l'Escola de Nadal i #LOVECANALS.\nAl #LOVECANALS s’han sumat 14 joves de 12 a 17 anys per a realitzar activitats molt variades. Van partir amb les dinàmiques de presentació per a conéixer als companys amb qui anaven a compartir els dies de vacances i, a més, van realitzar dinàmiques de cohesió de grup.\nRicardo Requena, regidor de Joventut i Educació, ha manifestant que «el nou equip de govern ha aconseguit consolidar aquest tipus d'iniciatives entre la població més jove del nostre municipi; una alternativa d'oci per a ells en una època on els pares que treballen necessiten un poc de suport i ajuda, que és el que nosaltres hem proporcionat durant aquestos anys».


El Palau Robert inaugura un cicle de concerts nocturns amb músics mediterranis ! directe!cat\nCultura Última actualització Divendres, 29 de juny de 2007 05:00 h\nHi haurà actuacions de la Mediterrània, l'Orient Pròxim i el nord d'Àfrica al jardi del Palau\nEl Palau Robert inicia un cicle de concerts que, fins al pròxim 26 de juliol, portarà als seus jardins un total de cinc actuacions musicals i la projecció d'una pel·lícula. El grup Manel Camp Jazz Quartet serà l'encarregat d'inaugurar avui dijous al vespre el cicle 'Les nits d'estiu al jardí del Palau Robert 2007'. Hi haurà actuacions procedents de la Mediterrània, del Pròxim Orient i del nord d'Àfrica.\nEl programa d'actes de Les nits d'estiu al jardí del Palau Robert inclou un total de cinc audicions musicals i, com és tradicional, com a cloenda es projectarà una pel·lícula a l'aire lliure. En aquesta ocasió s'ha escollit Tatuaje, un film dirigit per Bigas Luna i basat en la novel·la homònima de Manuel Vázquez Montalbán.\nEnguany tots els músics que participen en el cicle són procedents de la Mediterrània: Manel Camp Jazz Quartet, Daniel Cros i Maracandente, Josep Tero, Orquestra Àrab de Barcelona i Sinouj. Al llarg dels concerts es podrà escoltar ritmes afrollatins com ara el 'guaguancó', el 'danzón', el bolero o el merengue, entre d'altres, en el concert 'Aire de mar' que oferirà Daniel Cros i Maracandente.\nTambé s'hi presentarà el nou disc de Josep Tero, D'amor i de frontera, que recull textos, antics i nous, de Grècia i Catalunya, i poemes d'amor de Miquel Martí Pol, Carles Duarte i Carles Fages de Climent. L'Orquestra Àrab de Barcelona, per la seva banda, oferirà un repertori de melodies i cançons del Pròxim Orient i del nord d'Àfrica, i el grup Sinouj mostrarà un tipus de música basada en una fusió entre el jazz i les diferents tradicions musicals del Magrib i d'Orient.\nL'organització de 'Les nits d'estiu' al Palau Robert compta amb la col·laboració de l'Institut Europeu de la Mediterrània (IEMed), i de L'Agència Catalana de Notícies (ACN) i ANSAmed. L'entrada a tots els concerts del cicle és gratuïta, tot i que el públic que ho podrà fer una aportació voluntària que es destinarà íntegrament a UNICEF, l'òrgan de les Nacions Unides que té com a objectiu protegir els drets de la infància a tot el món.


el 8/mai/19 Clara Bardají Societat PDF\nEls Amics de la UNESCO Sant Cugat ja tenen a punt el programa de maig i juny, que s'enceta aquest dimecres amb una primera sessió de cinefòrum, amb 'Time Trial'. La programació la completen el cicle de conferències que, en els propers dos mesos, tractarà el turisme cultural, un segon cinefòrum i la tradicional sortida cultural que tindrà lloc a finals de maig al Museu de les Mines, a Cercs. L'entitat porta la resta d'activitats a l'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC).\nLa nova programació dels Amics de la UNESCO comença aquest dimecres i, en aquesta ocasió, s'allargarà fins al juny. És per això que, durant aquest temps, l'entitat organitza doble sessió de cinefòrum. Les projeccions es faran dos dimecres a l'Arxiu Nacional de Catalunya a les sis de la tarda.\nEl final de la carrera d’un atleta és una lluita contra el temps, una cursa a contrarellotge. Per a un ciclista professional, participar en una cursa és una necessitat addictiva que desafia tota lògica i crea un espectacle tant fascinant com dolorós. 'Time Trial' (cursa a contrarellotge) ens apropa a les últimes curses de la carrera del ciclista britànic David Millar que culmina amb la darrera presa de contacte amb el Tour de França. Llargmetratge del director Finlay Prestell. Projectada en versió original subtitulada al català.


COSMOLOGIA AL CET RECICLATGE | CEC Digital\nRaimon Reginaldo, llicenciat en ciències físiques, vicepresident de l’Agrupació Astronòmica de Sabadell i antic cap de projectes de CosmoCaixa, serà el ponent convidat en la tercera sessió del CET-Reciclatge, corresponent al curs 2009-2010.\nEl tema a abordar serà “Cosmologia del Gènesi i cosmologia actual”, una descoberta de la concepció cosmològica dels pobles de la Bíblia, l’aplicació a la seva teologia i com ens ajuda a entendre el text bíblic. Així mateix, s’analitzarà la visió cosmològica de la ciència actual, explorant-ne les seves repercussions en el diàleg entre ciència i religió.\nSerà el proper 8 de febrer, de 10.15 a 17 hores, al local de la Primera Església Evangèlica Baptista de Sabadell (Domènech i Montaner 40, Sabadell). El preu de la matrícula és de 20 euros.\nMés informació, cet-formacio@uebc.cat.


VALE PINO (PSC): Marxaré cap a casa quan no sigui útil a Torredembarra | Diari La República Checa\nVALE PINO (PSC): Marxaré cap a casa quan no sigui útil a Torredembarra\nÉs el candidat del PSC a l’Ajuntament de Torredembarra. És una persona afable, dialogant i propera. Li agrada escoltar i té identificats els problemes reclamats pels seus conciutadans. Aposta per una nova política de jovent i entén per tenir les persones com a prioritat. Valeriano Pino considera que encara pot aportar alguna novetat a la manera de fer política a la Torre. Ho té clar que quan noti que ja no està fent res de profit pel municipi, marxarà cap a casa. Sobre pacte: diu que l’extrema dreta és la línia vermella\nValeriano Pino és el cap de llista del PSC\nEn les municipals, la gent vota el partit o el candidat?\nTot pot sumar i restar al mateix temps. Crec que es vota molt a la persona, però també existeix un vot a les sigles: la política autonòmica o estatal depèn del moment pot afectar els resultats en més o menys percentatge.\nDesprés de molts anys al partit i els 4 últims com a regidor, crec humilment que puc aportar noves maneres de fer, pluralitat, joventut i experiència en la gestió de la nostra estimada vila.\nQuè li falta a Torredembarra?\nHotels, Indústria, recuperar els carrers i espais per a les persones.\nEstudiar les necessitats del nostre jovent, ajudar-los a consolidar el seu futur en el nostre poble. Cuidar del benestar de la nostra gent gran. Torredembarra té moltes necessitats, el més important és anar assolint reptes i convertir-los en realitat.\nDoncs seguir la línia de treball que hem portat en aquest mandat, escoltar les necessitats del poble de boca dels seus vilatans. Quan vàrem arribar al govern fa quatre anys, Torredembarra estava molt endeutada. Ens ha costat molt d’esforç disminuir aquest deute, i endreçar l’organització per optimitzar recursos. Necessitàvem un mínim per poder projectar-nos. El fet d’haver format part del govern aquesta última legislatura, ens ha donat l’experiència necessària per detectar necessitats i posar fil a l’agulla per poder resoldre-les.\nEl nostre programa es basa en 3 línies d’actuació: Les persones; les infraestructures i el medi ambient.\nL’alcaldable penjant els cartells electorals\nCom a alcaldable quines són les seves prioritats?\nHem de recuperar els espais per a les persones, modernitzar les infraestructures, continuar impulsant un municipi molt més sostenible, protegir el nostre patrimoni, així com en nucli antic. És important per a mi, impulsar polítiques a favor dels animals i intensificar les gestions supra-municipals, com la comissaria dels mossos, el parc de bombers o la més que necessària estació de tren.\nTenim un gran problema d’infraestructures, als carrers estan envellits, les voreres són estretes, la il·luminació falla per la falta d’inversions en els últims 20 anys. Això sumat amb uns serveis adients per una població, com a exemple,hem tardat 17 anys a poder dimensionar el contracte de neteja viaria, que era una de les reclamacions més urgents que en demanaven.\nNingú ha de renunciar a les seves idees ni oblidar-les per fer política municipal, ara bé, i ho dic per experiència, si poses els interessos del teu municipi al davant de les teves decisions, no és difícil treballar.\nAquests darrers anys, els tres grups que hem estat al capdavant del nostre Ajuntament, ens hem de felicitar, per haver sabut gestionar aquest tema i haver posat la governabilitat i l’estabilitat del nostre consistori, per davant de les qüestions nacionals. Gràcies a aquesta manera de fer, s’han pogut tirar endavant molts projectes que a poc a poc, van millorant la nostra vila.\nVale Pino és un polític a que li agrada escoltar\nBé, no crec que siguin oposades, el meu partit sempre ha estat per defensar els interessos de poble, ja ho va demostrar en el govern de concentració de 2014 per sortir d’aquella situació, i ho ha tornat a demostrar els darrers 4 anys respectant un pacte amb independentistes, el PSC entén la Torre i comparteix interessos. Els interessos del PSC, són també els interessos de Torredembarra.\nUna mica com et deia a la resposta anterior, el PSC vetllarà pels interessos de Torredembarra, com ho ha fet sempre.\nAmb l’extrema dreta, MAI.\nEl candidat amb els membres de la seva llista\nCom s’ha de gestionar els diners públics?\nAmb respecte, amb molta responsabilitat, això és exactament el que ens ha permès, baixar el deute a menys de la meitat, mentre congelàvem taxes i preus públics o baixàvem gairebé 6 punts l’IBI.\nJo sempre ho defineixo amb la mateixa paraula Respecte.\nLa transparència és una obligació?\nTotalment, i més avui dia, estem qüestionats contínuament, no podem deixar res per explicar ni per ensenyar, no només del dia a dia de la política sinó nosaltres mateixos com a càrrecs públics. La gent ha perdut molta confiança en els dirigents polítics i no els podem culpar. Hem de fer una política absolutament transparent per recuperar la seva confiança.\nDeixar de ser útil als meus veïns i veïnes, no vull ser un “moble” inoperatiu a l’Ajuntament, el dia que no pugui treballar per millorar La Torre, marxaré cap a casa.\npreviousPol Ballesteros primer fitxatge del nou Nàstic\nnextFalck SCI col·laborarà amb l’AEQT


Saber més respecte al cognom Nga és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Nga sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Nga.\nNom de Famille Nga\nEl cognom Nga en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Nga, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Nga és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Nga\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Nga en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Nga, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Nga que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Nga, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Nga. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Nga és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Nga del món\nRepública Democràtica del Congo (349)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Nga en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Nga poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Nga és un cognom més freqüent, i en quins països Nga és un cognom insòlit o inexistent.