No és Churruca, és Juan March | Article de Matías Vallés\nL’atenció prestada a la retirada de carrers de personatges secundaris del franquisme contrasta amb el silenci sobre el finançador del cop d’Estat del 18 de juliol\n30 de de març del 2021. 19:46\nLa persona que ha rebut amb més alegria la retirada d’una avinguda de Palma a Juan March és Francisco Franco. És clar que el franquisme ja no és el que era. Després de verificar que el canvi corresponia a un ajuntament d’esquerres, escriptors com Pérez-Reverte s’han acarnissat contra la simultània denigració de carrer dels almiralls Churruca o Gravina. L’atenció prestada a personatges secundaris contrasta amb el silenci sobre el finançador del cop d’Estat del 18 de juliol.\n— Arturo Pérez-Reverte (@perezreverte) 22 de marzo de 2021\nEl debat s’hauria de centrar en els honors merescuts per un personatge cardinal del segle XX, més enllà de les fronteres. Segur que l’obstinació per escamotejar la presència entre els represaliats de Juan March no obeeix al fet que els popes culturals són afillats per poderoses institucions que ostenten l’esmentat nom. No obstant, a l’engrandir l’ofensa a la memòria de Gravina i Churruca, s’exonera de passada el banquer mallorquí sense necessitat de citar-lo.\nLa reivindicació de March seria més valenta que dir «idiota» a un alcalde democràtic de províncies, com va fer Reverte. Per desmarcar-me de la maniobra de distracció, no veig massa inconvenient a preservar l’avinguda del banquer que Churchill va declarar fonamental en el suborn dels generals de Franco, per evitar que mobilitzés Espanya del costat de Hitler. Ho va fer cobrant, és clar. Un segon argument a favor de l’avinguda de Juan March és que no em molestaria viure al carrer d’Àtila, tot i que no m’estranyaria que els descendents de víctimes del flagell de Déu em denunciessin per incitació a l’odi. Un tercer raonament recorda que no és el mateix dedicar-li avui un carrer a Joan Carles I que retirar-li la làpida. I en quart lloc, la feina dels inquisidors s’ha facilitat perquè cap ésser humà reuneix els requisits de puresa que imposen. Ni Gandhi, ni Martin Luther King, i molt menys la Mare Teresa. La polèmica se centra a decidir si es dediquen les vies urbanes a éssers humans o només a divinitats. Carrer de Júpiter, verbigràcia.\nParàbola del bon talibà\nHimne d’una època\nA 50 anys de ‘Mediterráneo’


La Llum groga: Quin espant!\nI qui no es fa por a si mateix. Jo cada mati quan em miro al mirall!!! :P\n26 d’octubre de 2005 a les 22:12\nDoncs mira, ja som dos...\n26 d’octubre de 2005 a les 22:18\nais.... no sé ni què vol dir nerd...ais mare.... pel que veig jo no encertaré ni una....\n26 d’octubre de 2005 a les 22:27\nQuè vol dir nerd? Aquí hi ha l'explicació:\n26 d’octubre de 2005 a les 22:29\nJo m'he quedat en un "trist" 77!!!\nPerò he rigut molt amb algunes preguntes hahahaha\n27 d’octubre de 2005 a les 0:09\nUi, "només" un 77? Això ja em comença a preocupar, que no he vist ningú que arribés a 80, a part de mi. I jo que em pensava que no ho era. Si jo em pensava que m'havia sortit tan alt perquè havia encertat les preguntes que fan, que jo he trobat molt fàcils. Serà que no són tan fàcils (però sí que ho són, no?). Aleshores, per què m'ha sortit així?\nBé, suposo que posar que tinc menys de 4 bons amics i que els divendres al vespre me'ls passo... no hi deu pas ajudar massa. Ni que havia fet els deures en divendres...\nAra sí, jo he rigut molt amb la foto de la noia. No m'havia adonat de les seves ... fins que vaig veure les respostes. Vaig estar temptada a posar lo del volcà, però em vaig moderar i vaig posar que el primer que li veia era la cara. Això és normal, no?\nI per cert, algú sap què hi té a veure això d'escriure en més d'un color?\nAra, si algú es mira les respostes que posa la gent, aquest sí que riurà, i molt, amb el meu test. Perquè jo, tota convençuda, a la pregunta de com en considerava jo, vaig contestar Slightly nerdy. Volia posar Non-nerd, però vaig pensar que una mica (però només una mica) si que ho seria. I va i resulta que...\nM'ha sortit més llarg el comentari que el post.\n27 d’octubre de 2005 a les 9:51


Badanotis :: Falcó augura un 'canvi de xip' a Badalona que pot donar el govern municipal a CiU\nFalcó augura un 'canvi de xip' a Badalona que pot donar el govern municipal a CiU\nEl candidat nacionalista repta PSC, ICV-EUiA o ERC a fer-lo alcalde i adverteix del perill d'una majoria absoluta de Garcia Albiol\nFont: ACN/ Imatge: CiU Badalona - 13/03/2015 05:37\nEl candidat de CiU a l'alcaldia de Badalona, Ferran Falcó, preveu un "canvi de xip" a la ciutat el pròxim 24 de maig i assegura que té "l'alcaldia a les mans". Falcó ha presentat aquest dijous el seu projecte demanant un canvi "valent" després que el 2011 tingués lloc a la ciutat un "canvi de la por".L'alcaldable nacionalista adverteix del perill que suposaria ara una majoria absoluta de Garcia Albiol i repta PSC, ICV-EUiA o ERC a fer-lo alcalde si l'aritmètica fos possible. Falcó ha recordat que CiU ja va donar suport a altres partits per governar la ciutat. Sobre el mandat que ara acaba, l'alcaldable de CiU assegura que la "recepta" d'Albiol no funciona i que Badalona no està on es mereix.\nConvergència i Unió ha presentat el seu candidat a l'alcaldia de Badalona. Ferran Falcó encapçalarà un nou projecte que, sota el lema 'La Badalona del Sí', pretén liderar el futur govern de la ciutat. Segons Falcó, "no hi ha res impossible i és moment de trencar tòpics i batre prejudicis", per la qual cosa l'objectiu és "fer que els badalonins passin de dir ‘en Ferran seria un bon alcalde però a Badalona ja se sap' a constatar que ‘a Badalona li cal que en Ferran sigui alcalde'".\nEn aquest sentit, el candidat de CiU ha reivindicat que "els grans canvis arriben quan les societats són valentes", i ha recordat que "l'any 2011 a Badalona hi va haver un canvi, però va ser un canvi provocat per la por i el cansament", afegint que per això "cal que construïm un canvi des de la valentia, des de la il·lusió, des del projecte i no des de l'enfrontament".\nFalcó ha dit que la proposta de CiU representa els qui creuen que com ha passat a Catalunya, a Badalona cal "iniciar una revolució en positiu que posi Badalona on ha de ser". Sobre la situació de la ciutat, Falcó ha apuntat que "la recepta d'Albiol és un cofoisme que pretén tenir-nos enganyats", un engany que per a l'alcaldable de CiU es fa evident quan es constata que "en quatre anys de govern d'Albiol han desaparegut quasi 200 empreses, hi ha quasi 500 autònoms menys, i s'ha reduït el nombre de persones assalariades en prop de 3.000".\nDavant aquesta situació, Falcó ha afirmat que "ens podem distreure amb forces polítiques noves que volen canviar el món, ens podem quedar en el paradigma de sempre, que és el de socialistes amb qui sumi, o podem fer un govern diferent", que per al candidat vol dir que aquest estigui encapçalat per CiU.\nEl líder de la formació nacionalista ha posat com a exemple de la solidesa del projecte que encapçala la feina feta des de l'oposició aquests darrers quatre anys -"en aquest escenari, amb un PP al govern i en plena crisi econòmica, hem volgut ser oposició útil que ha jugat a fons el partit a favor de Badalona i en contra d'allò que el PP ha plantejat ideològicament"- així com tota l'obra de govern de què CiU va participar entre els anys 2007 i 2011.\nSobre futurs escenaris, Falcó ha resumit la qüestió en una idea, afirmant: "Estan disposats Iniciativa, el PSC o ERC a fer-me alcalde? Nosaltres ja els hem demostrat que els podem donar suport. Ells encara no. Encara no han estat prou valents com per trencar amb els vells esquemes".\nL'alcaldable de CiU ha explicat que Badalona pot tenir un alcalde "que no s'aprofiti de les desgràcies per a fer-se propaganda, que gasti temps en els despatxos i no en platós de televisió, que piqui pedra i no es rendeixi, que s'entengui amb el de Barcelona i tingui clar quin és el govern del seu país". Falcó ha reclamat el suport dels badalonins per a fer possible "aquesta Badalona del Sí, tan llunyana de la manera de fer d'uns i altres".\nEn un acte celebrat al Teatre Principal, s'han projectat diversos vídeos de persones que donen suport a Falcó, des d'àmbits tan diversos com l'empresa i el comerç o les entitats socials i el teixit cultural o esportiu.\nDesprés de l'acte s'ha posat en marxa el web participatiu www.labadalonadelsi.cat, a través de la qual es recolliran les propostes que els badalonins vulguin fer per a enriquir el projecte de CiU en els àmbits de la democràcia i la participació, l'atenció a les persones, l'urbanisme i el medi ambient, la seguretat, el civisme, l'economia i l'educació, la cultura i l'esport.\nSuport de Josep Rull\nA la presentació de Falcó, que s'ha iniciat amb una intervenció del president de la JNC a Badalona, hi ha assistit el coordinador general de Convergència Democràtica de Catalunya, Josep Rull. El dirigent del partit ha afirmat, en la seva intervenció inicial, que "Ferran Falcó representa el millor de la política: rigor i seriositat i estar al costat de la gent". En aquest sentit, Rull ha dit que "Ferran Falcó és un corredor de fons, i ara està en millors condicions de poder-se'n sortir".


PLOGGING ENTRE VINYES AL CELLER ALBET I NOYA - Sortir amb nens\nAgenda » Activitats familiars » PLOGGING ENTRE VINYES AL CELLER ALBET I NOYA\nPLOGGING ENTRE VINYES AL CELLER ALBET I NOYA\nPlogging entre vinyes a Albet i Noya\nA Albet i Noya, jornada sense plàstics\nDiumenge 11 d’octubre de 2020 a les 10 hores\nAlbet i Noya celebra la jornada Let’s Clean up Europe amb el II Plogging entre vinyes d’Albet i Noya.\nEl *plogging és una modalitat esportiva sorgida a suècia i que consisteix en caminar o córrer al mateix temps que es recullen deixalles que es van trobant pel camí. És una conjunció entre jogging (córrer en anglès) i plocka upp (recollir en suec). Aquesta activitat està emmarcada dins la Semana Europea de la Prevenció de Residus sota el lema Let’s Clean Up Europe.\nUn dels objectius de la jornada és conscienciar la gent sobre la problemàtica dels plàstics en el nostre dia a dia. La penedesenca Berta Garriga, formadora i divulgadora ambiental, ha preparat un taller que ens farà adonar de com n’és de present el plàstic a la nostra vida i com podem evitar-ne el seu ús, tot proposant alternatives i noves maneres de consum.\nEl winebar d’Albet i Noya estarà obert durant tota la jornada.\nPreu: 10€ (inclou xerrada, bossa de plogging i degustació de vi)\n🔎 Més informació sobre el Celler Albet i Noya AQUÍ


llista dels telèfons mòbils més cars el 2018 - Article\nEls telèfons mòbils més cars del 2018\n1 Aquí teniu una llista dels 10 telèfons més cars del món: 1. iPhone 4 Diamond Rose Edition: 8 milions de dòlars\n2 2. iPhone 3G Supreme Goldstriker: 3,2 milions de dòlars\n3 3. Botó del rei de l'iPhone 3G: 2,4 milions de dòlars\n4 4. GoldVish Le Million – 1,3 milions de dòlars\n5 5. Smartphone Diamond Crypto: 1,3 milions de dòlars\n6 6. Luxor Las Vegas Jackpot million\n7 7. Vertu Signature Cobra – 0,000\n8 8. Telèfon intel·ligent VIPN Black Diamond – 300.000 dòlars\n9 9. iPhone Princess Plus – 176.400 dòlars\n10 10. Jardí Secret de Savelli - 120.000 $\nHas sentit parlar dels 10 telèfons mòbils més cars del món? Si no aquí en aquesta pàgina, potser heu fet una ullada a alguns dels telèfons mòbils més cars del 2018 juntament amb el preu i els detalls bàsics.\nEn els anys actuals, els telèfons mòbils s'han desenvolupat i s'han desenvolupat des de telèfons mòbils bàsics fins a telèfons intel·ligents i androides. A mesura que el món es mou, també ho fa el requisit d'un telèfon mòbil fiable i ara. A més, els telèfons mòbils no són només una urgència, sinó que són qüestions de luxe. Segur que ningú pot sortir de casa sense els seus telèfons intel·ligents.\nDefinitivament, el mòbil d'una persona és la seva porta d'entrada a tot el que passa a la seva vida. Per a la gent noble, l'ús de telèfons intel·ligents no és només les grans característiques que pot oferir, sinó que fins i tot sembla més clàssic i mundano. Els dissenys ostentosos i els interiors d'or i diamants són els menús de la llista dels telèfons mòbils més cars.\nAquí teniu una llista dels 10 telèfons més cars del món:\n1. iPhone 4 Diamond Rose Edition: 8 milions de dòlars\nEl nou iPhone 4 Diamond Rose Edition és el telèfon personalitzat més car inventat fins ara per Stuart Hughes. L'iPhone 4 indulgent inclou un bisell fet a mà amb la rosa amb uns 500 diamants individuals impecables. La part posterior d'aquest iPhone està formada per or rosa. Consta de 53 diamants incrustats en un logotip especial d'Apple d'or rosa.\n2. iPhone 3G Supreme Goldstriker: 3,2 milions de dòlars\nL'iPhone Supreme Goldstriker és el segon telèfon més car del món. Compta amb una carcassa feta de 271 grams d'or massís de 22k amb una pantalla retallada amb cinquanta-tres diamants d'1 quirat. El botó d'inici està cobert amb un únic diamant rar de 7,1 quirats. Tot i que, l'iPhone 3GS Supreme ve en un cofre a través d'un únic bloc de granit i esportiu d'or de Caixmir i un revestiment interior fet de pell d'animal de gra superior de nobuk.\n3. Botó del rei de l'iPhone 3G: 2,4 milions de dòlars\nEl propi iPhone d'Apple és un telèfon mòbil costós, posat en una bona quantitat de diamants deliciosos. Tenim el botó del rei de l'iPhone 3G. Peter Aloisson va crear aquest telèfon encantador amb un preu de 2,4 milions de dòlars. Consisteix en un or massís groc, blanc i rosa de 18 quirats cobert amb 138 diamants talla brillant. La pantalla d'inici està dissenyada amb un diamant blanc de 6,6 quirats per a un acabat esplèndid i esplèndid.\n4. GoldVish Le Million - 1,3 milions de dòlars\nEl GoldVish Le Million podria ser el telèfon més extravagant de la llista. Està format per or blanc de 18 quirats. La major part de l'or, excepte els botons, ja que el telèfon està cobert de diamants de 120 quirats. De fet, hi ha una fira exclusiva per a milionaris on els venedors compren i venen articles opulents. Suposadament, aquesta va ser l'única transacció telefònica més cara de la fira celebrada el 2006.\n5. Smartphone Diamond Crypto: 1,3 milions de dòlars\nDiamond Crypto Smartphone, que habita una potent tecnologia de xifratge, va ser desenvolupat per JSC Ancort, empresa russa l'any 2006 amb l'objectiu de proporcionar una protecció segura de la informació contra el xantatge tecnològic, els delinqüents financers, els funcionaris estatals corruptes i el segrest. Com a avantatge, el telèfon consta de 50 diamants al voltant de la seva façana.\n6. Luxor Las Vegas Jackpot million\nGoldVish Le Million ja no és l'únic telèfon mòbil amb un preu de set dígits que hi ha. És a dir, s'acaba de sumar el Luxor Las Vegas Jackpot que coincideix amb el seu preu de milions de dòlars EUA. El telèfon inclou 45,5 quirats de diamants negres que decoren el bisell i un panell negre fet de African Blackwood de 200 anys. Sorprenentment, tots aquests materials fantàstics es troben en un marc d'or massís de 180 grams.\n7. Vertu Signature Cobra – 0,000\nVertu Signature Cobra és un dels telèfons amb més aspecte únic de la llista. Amb només 8 produïts a tot el món, hi ha una serp que s'embolica al voltant de la vora frontal. Ho creieu o no, la serp no és només una de plàstic. Però, està fet d'un diamant tallat pera. A més, fins a cert punt, porta una arracada de diamant blanc. Els ulls estan fets amb petites maragdes. Hi ha al voltant de 500 robins al cos de la serp.\n8. Telèfon intel·ligent VIPN Black Diamond: 300.000 dòlars\nBlack Diamond, dissenyat per Jaren Goh, és en realitat un telèfon mòbil molt rar. Només 5 van ser fets per la VPN de l'empresa suïssa per a Sony Ericsson. Tot i que el Diamant Negre no entra a la llista de telèfons més elegant, segueix sent el vuitè car del món. Només hi ha 2 diamants en aquest, inclòs un de més gran a la part posterior i un de més petit a la part davantera.\n9. iPhone Princess Plus: 176.400 dòlars\nL'iPhone Princess Plus té una característica força semblant a la d'altres iPhone d'Apple, que el converteix en els deu telèfons mòbils més cars del món. El telèfon està dissenyat pel popular dissenyador d'Àustria, Peter Aloisson. A part de l'or, aquest sabor especial d'iPhone té ni més ni menys que 138 diamants talla princesa i 180 diamants talla brillant amb un pes de 16,50 a 17,75.\n10. Savelli Secret Garden - 120.000 dòlars\nEl Savelli Jardin Secret està format per metalls valuosos, diamants i pells d'animals exòtics, cosa que el fa diferent dels telèfons intel·ligents disponibles al mercat. Cada telèfon està fet a mà per restaurar una estètica que cap altre telèfon intel·ligent pot proclamar.\n10 dades ràpides sobre Pac-Man


Un encontre que transforma la vida - Bisbat de Terrassa\nUn encontre que transforma la vida\nUn encontre que transforma la vida https://www.bisbatdeterrassa.org/ca/bisbe/cartes-dominicals/un-encontre-que-transforma-la-vida https://www.bisbatdeterrassa.org/@@site-logo/logo-bisbat-de-terrassa.png\nAnem avançant en el camí cap a la Pasqua. Això és la Quaresma, una exercitació per preparar-nos a celebrar la primera de les festes cristianes de tot l ‘any: la Pasqua de Jesús, el seu “pas” de la Creu a la Resurrecció i d’aquest món al Pare. L’evangelista que llegim aquest any, a les celebracions dominicals, és Sant Lluc que posa l’accent en la conversió, la reconciliació i la misericòrdia de Déu. Un tema que és especialment oportú en aquest mes de març en el que celebrem el dia del Seminari i en aquest Any Sacerdotal que el Sant Pare Benet XVI ha proposat a tota l’Església. Ens hi referirem en els propers diumenges.\nEn aquest diumenge el tema dominant és el de la conversió. Com ens fa veure Jesús a l’evangeli d’avui, convertir-se no és situar-se por sobre dels altres, sinó situar-se a l’interior de la pròpia persona. I sobretot girar-se cap a Déu. És canviar de mentalitat. És, també, caviar d’actituds. Si no hi ha un canvi, tant personalment com comunitàriament, no hem assolit allò que Déu i l’Església ens demana com una “exercitació” quaresmal.\nAjudar les persones a convertir-se és propiciar que visquin un encontre amb Crist que transformi la vida de cada cristià –sigui infant, sigui jove, sigui adult- i li faci descobrir en Crist la plenitud del sentit de la seva existència. Ho diu Benet XVI en la seva primera encíclica amb unes paraules que han estat molt citades: “No es comença a ser cristià per una decisió ètica o una gran idea, sinó per la trobada amb un esdeveniment, amb una Persona, que dóna un nou horitzó a la vida i, amb això, una orientació decisiva” (Deus caritas est, 1).\nViure el procés de la conversió porta a una identificació progressiva amb el Senyor i, en definitiva, a la santedat de vida. Com he explicat en la pastoral L’alegria del sacerdoci, “aquest esdeveniment és per damunt de tot obra de la gràcia de Déu, però –per la part que ens pertoca- requereix un anunci de la Paraula, explícit, personal i comunitari, amb naturalitat, amb la serenitat i amb la força de qui ha trobat el sentit i el camí de la seva vida. Un anunci centrat en la Persona de Jesucrist, i des del Crist en el Pare i en l’Esperit Sant, en l’Església i en els sagraments. Un anunci convençut i convincent que es complementa amb el testimoni de vida. En definitiva, un anunci que interpel·la, que suscita una resposta i que, en la força de l’Esperit, provoca la conversió”.\nConvertir-se, a la vegada, és donar fruits. L’evangeli d’avui ens ho diu molt clarament amb la paràbola de la figuera estèril. La figuera és, en la tradició de l‘Antic Testament, el símbol d’Israel. També la podem considerar un símbol de tots nosaltres, de l’Església i de cada una de les comunitats cristianes.\nDonar fruits, vet aquí la finalitat d’un arbre fruiter. Hi ha una paciència del vinyater. Hi ha una paciència de Déu amb cada persona i amb el món i amb l’Església mateixa. Però el vinyater espera els fruits de l’arbre. Ho espera sobretot de nosaltres, els qui hem rebut el sacerdoci ministerial en qualsevol dels seus tres graus: diaques, preveres i bisbes. Nosaltres, com a cristians, estem cridats a la conversió i com a ministres de l’Església estem cridats a convertir-nos amb les comunitats cristianes que ens han estat confiades.\nAixí ho diu l’oració de la festa litúrgica del sant rector d’Ars, Joan Maria Vianney, quan demana a Déu que ens concedeixi “pel seu exemple i la seva intercessió, guanyar per a Vós, amb l’amor de Crist , els nostres germans i que amb ells assolim la glòria eterna”.\n+ Josep Àngel Saiz Meneses,


es atención especializada, n f\nen secondary care, n\nen specialised care, n\nen tertiary care, n\nAtenció social o sanitària que es presta a persones amb necessitats complexes en serveis especialitzats en aquest tipus d'atenció.\nL'atenció especialitzada en el model català de salut inclou els conceptes anglesos de secondary care (que correspon a les especialitats bàsiques que es poden tractar en una consulta o en un hospital general, com ara cirurgia general, dermatologia, traumatologia, cardiologia, etc.) i tertiary care (que correspon a especialitats més concretes, que només es poden tractar en hospitals especialitzats que disposen de recursos tècnics avançats, com ara cirurgia maxil·lofacial, neurocirurgia, unitat de cremats, etc.).\nca atenció sociosanitària, n f sin. compl.\nEn aquest context la denominació catalana atenció sociosanitària fa referència a un concepte més ampli que els termes àmbit sociosanitari o sector sociosanitari, que designen un àmbit assistencial específic.\nModel d'atenció que garanteix una gestió global de les necessitats de la persona en la dimensió física, funcional, psíquica i social, a partir d'una valoració integral.\nes atención intermedia, n f\nes cuidados intermedios, n m pl\nen intermediate care, n\nAtenció especialitzada, adreçada especialment a persones grans o a malalts crònics, que presten equips interdisciplinaris amb protocols, registres i un marc d'avaluació comuns, amb la finalitat d'aconseguir el màxim nivell d'autonomia de la persona atesa o una estabilitat clínica que li permeti retornar al seu domicili habitual o continuar-hi vivint.\nL'atenció intermèdia és limitada en el temps i s'acostuma a prestar immediatament després d'una alta hospitalària o en una situació de risc d'ingrés hospitalari.\natenció no presencial atenció no presencial\nca atenció no presencial, n f\nes atención no presencial, n f\nen non-presential care, n\nAtenció social o sanitària basada en mitjans remots o virtuals de comunicació interpersonal.\nSón tipus d'atenció no presencial la telemedicina, que es basa en l'intercanvi d'informació entre professionals o entre professionals i pacients mitjançant les tecnologies de la informació i la comunicació, o la teleassistència, que és el conjunt de serveis d'auxili mèdic a distància.\natenció personalitzada atenció personalitzada\nca atenció personalitzada, n f\nes atención personalizada, n f\nen personalised care, n\nAtenció que respon a una valoració integral de la persona i s'adapta a les seves necessitats i preferències, d'acord amb els plantejaments de l'atenció centrada en la persona.\natenció preventiva atenció preventiva\nca atenció preventiva, n f\nes atención preventiva, n f\nAtenció que es presta a persones, grups o comunitats amb factors de risc socials o sanitaris per a evitar, minimitzar o erradicar amb la màxima anticipació possible problemes de salut o de benestar i el seu impacte.\natenció primària atenció primària\nca atenció primària, n f\nes atención primaria, n f\nen primary care, n\nAtenció social o sanitària de caràcter assistencial, polivalent, comunitari i preventiu que constitueix el primer nivell de contacte de les persones amb els serveis públics socials i sanitaris, amb el qual es garanteix la proximitat i l'accessibilitat a aquests serveis.\nEn l'àmbit dels serveis socials presten atenció primària, anomenada sovint atenció social bàsica, els equips bàsics d'atenció social, i en l'àmbit sanitari presten atenció primària els equips d'atenció primària.\natenció proactiva atenció proactiva\nca atenció proactiva, n f\nes atención proactiva, n f\nes cuidados proactivos, n m pl\nen proactive care, n\nAtenció social o sanitària basada en una resposta anticipada a les necessitats de les persones.


Mascarell i les sabates vermelles (Jaume Cabré)\nMascarell i les sabates vermelles\n5 min. 23/01/2011 00:00\nHi ha preguntes que saps que tenen una resposta i també saps que aquesta resposta et deixarà fred. Per exemple, per què el Sant Pare va pel món amb sabatetes vermelles? Segur que un vaticanista competent em donaria les raons d'aquesta nota de mal gust. Segurament no em convencerien perquè tinc sentit del ridícul. Però he de reconèixer que el fet no manlleva popularitat al Papa. Una altra pregunta: per què en Mascarell ha fet aquest pas tan valent? Potser del perquè no n'he de fer res, però del que suposa, sí. Mascarell ha fet palesa la reivindicació que fem molts: que s'estovi la closca tancada dels partits.\nMascarell exemplifica la idea que els partits estan al servei del país i que els votants, que s'han guiat, lògicament, pels programes dels diferents partits, el que volen és no que prosperi el partit votat sinó que prosperi el país. El partit és una eina, no una finalitat. Això és una manera d'acostar-nos al desideràtum de les llistes obertes i dels candidats de proximitat, que són factors que acosten el polític al seu votant i que són la garantia que en un moment de confrontació entre els interessos del partit i els del votant, el polític votat hagi de plantar cara a l'aparell del partit en nom dels seus votants. La proposta de Mas i, sobretot, l'acceptació de Mascarell han trencat de manera singular la inèrcia de considerar això una entelèquia.\nPensant en Mascarell, he llegit dues reflexions, una de Carme Riera a l'ARA i l'altra de Joan F. Mira a l' Avui . Riera parlava de la poca presència de la lectura en català a Catalunya. Mira deia que, publicant deu mil llibres a l'any en català, molts dels quals són literatura, tampoc no estem tan malament si ho comparem amb literatures de la nostra mida pel que fa a parlants, com la txeca, sueca, grega o sèrbia. Mira parla del paper de la crítica i no entra on vull entrar jo: els exemples que proposa precisament són de literatures adscrites a llengües de països independents, que decideixen, defensen i prestigien la seva producció literària sense que cap tribunal constitucional acusi escriptors i lectors d'infidelitat ni els prohibeixi l'expressió en la seva llengua ni els en dificulti l'aprenentatge sense cap límit.\nTenim una pedra a la sabata (vermella): als Països Catalans convivim com a escriptors i lectors amb una llengua que publica moltíssim més, que pot abastar pràcticament tots els àmbits i que podem fer servir sense problemes. L'edició en català no pot abastar-ho tot ni traduir-ho quasi tot. Competir amb el castellà no té sentit: ens portaria a la frustració. Però allà on sí que podem fer molta feina, i Mascarell la pot fer, és en la dignificació i el prestigi de la persona i de l'ofici de l'escriptor, que de retruc ens duria allà on volem: que la gent llegeixi més literatura catalana, que és al que es referia Carme Riera. En qualsevol cultura, l'escriptor és una persona respectada i considerada essencial per a la pervivència cultural del grup. Aquí, sovint, es fa més cas de l'escriptor en castellà perquè, qualitats a banda, carrega a la seva motxilla un major nombre de lectors en xifres absolutes. És el prestigi de la quantitat que fa sovint invisible el de la qualitat. I tot, amanit amb el rerefons del cas que sí que li han fet els mitjans espanyols perquè és un escriptor espanyol. En futbol, ens prohibeixen competir amb la nostra selecció. En conseqüència, els ídols són, per decret, els de la selecció espanyola. En literatura tenim selecció pròpia, planter, entrenadors i futur. I competim, si em perdoneu el terme, fent bons partits. Però em faig unes preguntes que cap vaticanista no em pot contestar: com es represtigia socialment una literatura sòlida i amb tradició indiscutible?, com hi pot incidir la conselleria de Cultura? i, esclar, per què hem perdut el prestigi? Em fa l'efecte que, a més dels embats del nacionalisme espanyol, hi ha una raó més verinosa, profunda i preocupant: l'autoodi. Molts de nosaltres som incapaços de pensar que una novel·la catalana pot ser bona. ¿Com podem influir en l'actitud mental dels ciutadans cultes que s'estimen més arrufar per defecte el nas abans que comprovar que un autor és bo? La literatura catalana fa bon joc. Però es veu que no n'hi ha prou amb el bon joc perquè la gent s'animi a anar al camp i llegeixi poemaris sòlids i vegi bon teatre. Com s'arrossega la gent al camp? Amb CoNCA's? Amb campanyes? Amb la complicitat dels mitjans catalans, que també haurien d'aparcar la seva dosi d'autoodi? Amb la complicitat dels mitjans que, als països de parla catalana, s'expressen en espanyol? D'alguna altra manera?\nMentre convisquem políticament amb la cultura espanyola, a la foto sortirem baixets. Això no ens ha d'amoïnar. No sé com aniran les coses quan siguem independents però sospito que aleshores també haurem de fer-nos preguntes similars. Com prestigiem una bona literatura que a més és la nostra? Com ho hem de fer per omplir el camp? Ho sap, en Mascarell? Si convingués, molts estaríem disposats fins i tot a calçar sabatetes vermelles.


Posem-hi el nostre granet. Consum conscient d’arròs | Opcions\nInici » Posem-hi el nostre granet. Consum conscient d’arròs #37 - Estiu 2011\nEstudi central Posem-hi el nostre granet. Consum conscient d'arròs\nSaps què és el basmati? Deu ser força probable que sí... El cas és que aquesta paraula tan exòtica identifica una cosa tan casolana com l’arròs; una varietat llunyana, això sí. Ara que és tan normal que els béns circulin per tot el món, també ha deixat bastant de ser exòtic menjar arròs pakistanès. De totes maneres, si aquí l’arròs és tan casolà deu ser perquè en cultivem des de fa molt i molt temps, i força. Qui sap si la globalització se seguirà expandint prou com perquè els nostres arrossaires tanquin la paradeta, qui sapsi en aquest cas tots els factors (inclosos els consumidors) donarem una pròrroga, llarga o curta, a la producció local... Avui per avui, ens alegrem que l’arròs que trobem a la botiga sigui, molt probablement, de cultiu proper.\nEl Divan Tic, tac... Temps de consum i consum de temps I\nNúria, tenim les prestatgeries plenes de llibres que mai tindrem temps de llegir, de DVDs col·leccionables que mai veurem, l’armari ple de roba que ens hem posat en comptades ocasions... Hem d’assumir-ho, el temps que no tenim no es pot col·leccionar als prestatges. És un fragment de l’obra teatral No et consumeixis. La Núria, un cop més, ha arribat a casa tard i esgotada de treballar, però anuncia que porta un regal per al seu fill Xavier i un altre DVD col·leccionable del quiosc.\nMón en Moviment Món en Moviment 37\nEines Reutilitzar cartutxos d’impressora. Per què canviar l’envàs si el que es gasta és la tinta?\nViatges Reciclar i incinerar a Delhi. La coexistència impossible


Embassy Suites Hotel Des Moines-On The River Des Moines (IA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n101 East Locust Street, East Village, Des Moines (IA), Estats Units, 50309 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Des Moines (IA), Embassy Suites Hotel Des Moines-On The River és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Societat Històrica Estatal d'Iowa, Italian-American Cultural Ctr, Club de Camp Wakonda.\nEl Embassy Suites Hotel Des Moines-On The River, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi són només algunes de les comoditats que fan que Embassy Suites Hotel Des Moines-On The River sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, escriptori a cada habitació. Centre esportiu, piscina coberta de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Des Moines (IA), faci de Embassy Suites Hotel Des Moines-On The River la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (120) Parelles (55) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (29) Famílies amb infants grans (7) Grups (19)\nSuite amb llit extragran i banyera – Accessible mobilitat i sordesa – No fumadors


Una fotografia de barraques cada dia: de maig 2016\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Fotografia proporcionada al blog per Ángel Martínez, amb la indicació Ángel García Cardona, 1897, que prendrem com a indicació de l'autor i de la data. A destacar les barraques auxiliars i les carabasses penjades.\nEtiquetes de comentaris: 1897, AMM, Ángel García Cardona, carabasses\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Fotografia procedent del Foro Remember València III, per la membre Taramita (vegeu ací). No la tenim localitzada.\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Postal, procedent d'un web de subhastes, on es pot veure una de les Barraques de Montoliu, que es trobaven al Saler.\nPublicat per Francesc J. a 1:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Barraca "número 10" (El Saler), Barraca "número 12" (El Saler), Barraques de Montoliu, El Saler\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Processó per l'horta, amb gropes. Fotografia sense ubicació ni datació, proporcionada per Ángel Martínez. El text que acompanya la fotografia diu:\nNit d'albaes. M. Thous. 1925.\nEtiquetes de comentaris: 1925, AMM, fotografia, gropa, nit d'albaes, processó\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Fotografia procedent d'un web d'intercanvi de fotografies, sense ubicació ni datació.\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Dibuix de Joaquín Sorolla, digitalitzat pel Museu Sorolla de Madrid. Referència: MSMF14433_SEQ_001_P.\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Com la d'ahir i la de despús-ahir, fotografia aportada por Fernando Segura Mompó, el qual la comenta de la manera que arreplegàrem a l'entrada d'ahir i que tornem a copiar:\nEstas barracas creo son de 1962. Las recuperé de unos negativos antiguos de mis padres y no las conocía. Agradecería información sobre ellas.\nDe nou, moltes gràcies per les seues aportacions al blog.\nEtiquetes de comentaris: 1962, Fernando Segura Mompó, fotografia\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Com la d'ahir, fotografia aportada por Fernando Segura Mompó, el qual la comenta d'aquesta manera:\nMoltes gràcies per les seues magnífiques aportacions al blog.\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Fotografia apareguda al diari Levante de 10/05/2016 amb l'article següent:\nLEVANTE-EMV La barraca de Vicentet y Rafaelet, una edificación del barrio de Malilla pegada al Bulevar Sur y que está datada en torno al 1800, continúa con la nula atención municipal, ya que es desde hace varios años se encuentra sin ningún tipo de cuidado. La barraca, también llamada Casa Visantet, lleva camino del derrumbe, pese a que el Ayuntamiento de Valencia se comprometió a hacerse cargo de su mantenimiento. La pequeña edificación tradicional valenciana se encuentra llena de grafitis, con el techo de cañas y paja medio derrumbado, y rodeada de vallas, algo que denota un abandono peligroso, tal como denuncian los vecinos de la zona.\nEtiquetes de comentaris: Barraca de Vicentet i Rafaelet, Barraca de Visantet, Bulevard Sud\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Barraca procedent d'un web de fotografies "Pinterest", sense ubiació ni datació.\nEtiquetes de comentaris: emparrat, fotografia\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Imatge procedent d'un web de fotografies d'usuaris, sense datació. Correspon a les Barraques del Petxinar, que es troben junt a la séquia del Petxinar a Pinedo.\nEtiquetes de comentaris: Barraques del Petxinar, Pinedo\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Postal procedent d'un web de subhastes, sense ubicació, ni datació. Porta el rètol:\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Imatge procedent d'un web dedicat a compartir fotografies d'usuaris. Correspon a la barraca que hi ha al Palmar, al carrer L'Albufera 31 o al carrer Francisco Monleón 36.\nEtiquetes de comentaris: Carrer de l'Albufera 31, Carrer Francisco Monleón 36, El Palmar\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Postal acolorida procedent d'un web de subhastes, sobre el conreu del cànem. El text diu:\nValencia - 20 - Trabajando el cáñamo\nEs poden veure unes barraques. Com que aquestes postals acolorides eren manipulacions de fotografies, considerarem autèntiques les barraques representades. Sense ubicació, ni datació.\nEtiquetes de comentaris: postal acolorida\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Postal de la casa Crumiere procedent d'un web de subhastes, sense ubicació ni datació. El text diu:\nEdición L. Crumière núm. 4 - Cosas de VALENCIA - Un Combregar en l'Horta\nEtiquetes de comentaris: Combregar d'impedits, L. Crumière, postal\nActual Plaça Doctor Torrens\nPodeu descarregar la imatge fent clic ací. Aquesta fotografia fou pujada a foro Remember Valencia III per CASI RES (vegeu ací) i pertany a la col·lecció de José Formentin. Correspon a l'enderrocament d'habitatges i l'obertura de l'actual plaça Doctor Torrens, a Montolivet. La sèrie completa de fotografies és:\nPodeu descarregar aquestes imatges ací, ací i ací. En el plànol cadastral de 1929-1944 es pot veure que tenia el número 32, encara que no diu el nom.\nEtiquetes de comentaris: Barraca "número 32", José Formentín, Montolivet, Plaça Doctor Torrens


Vueling es vol concentrar en fer més rendible la seva operativa / Airbus\n"Grifols pateix una caiguda del seu marge i guanya un 10% menys", titula El Economista\nCinco Días: “Vueling renunciarà a rutes afectades per conflictes al control aeri”. El president de Vueling, Javier Sánchez Prieto, ha anunciat que l’aerolínia augmentarà un 5,5% la seva oferta de seients –per sota del 8,9% de l’any anterior– per consolidar l’operativa de la companyia i fer-la més rendible. Així mateix, la companyia ha reconegut que abandonarà rutes que estiguin seriosament afectades pels conflictes al control aeri europeu.\nEl Economista: “Grifols pateix una caiguda del seu marge i guanya un 10% menys”. La farmacèutica Grifols ha vist com el seu benefici queia un 10% el 2018, però la caiguda podria haver estat més pronunciada si els EUA no haguessin reduït l’impost de societats. Així i tot, la companyia va guanyar 596 milions l’any passat. Les accions de Grifols van partir un lleuger retrocés perquè els resultats estan lluny del que preveien els mercats.\nDiari ARA: “Cellnex ampliarà capital en 1.200 milions per créixer”. La companyia d’infraestructures de telecomunicacions Cellnex ha iniciat una ampliació de capital de 1.200 milions d’euros per finançar la seva expansió. Les noves accions s’emetran a 17,89 euros, el que suposa un preu un 24% inferior respecte al tancament de la borsa del dimecres. La família Benetton i La Caixa ja han anunciat que acudiran a l’ampliació per mantenir el seu pes a l’accionariat de la companyia.\nExpansión: “La hiperinflació argentina costa 11 milions a Cementos Molins”. La situació econòmica de l’Argentina, que pateix hiperinflació, ha tingut un efecte negatiu en els comptes de Cementos Molins, que ha comptabilitzat un impacte d’11 milions en els seus resultats del 2018. La companyia va guanyar un 4% menys l’any passat i va obtenir 85 milions, en part també per la caiguda dels ingressos, que es van reduir un 2% i es va situar en 765 milions.\nEl Periódico: “Vector Ronda registra un ERO de 392 persones a Barcelona”. El mateix dia que el Parlament convalidava el decret que imposa una precontractació de 15 minuts per a les VTC, l’empresa Vector Ronda, gestora de llicències per a plataformes com Cabify o Uber, ha anunciat el registro d’un ERO que afectarà 392 persones. La companyia també ha anunciat que la pròxima setmana en presentarà un altre per a 400 persones més. El total d’acomiadaments serà d’uns 800 treballadors.\n“Mòbils plegables: una demostració de múscul al MWC”, el que diu la premsa econòmica\n"Mango obrirà tres punts de venda a centres de El Corte Inglés", titula Cinco Días


No llencis res! Apunta’t a la cuina d’aprofitament - Plusfresc\nPublicado el dia 07.02.20\nNo llencis res! Apunta’t a la cuina d’aprofitament\nSabies que el menjar que es llença a les escombraries contribueix a l’escalfament global? Com més residus generem, més costa gestionar-los, tant econòmicament com pel medi ambient. A més, s’hauran gastat uns recursos molt valuosos per produir aquests aliments que després aniran a la brossa.\nÉs per això que cada vegada més gent s’apunta a la cuina d’aprofitament. Es tracta d’una filosofia que s’aplica al nostre dia a dia mentre elaborem els àpats i que consisteix en crear nous usos tant de les parts dels aliments que normalment no utilitzem com de les restes dels plats cuinats o de fruites i verdures que ja no tenen un aspecte òptim.\nAmb aquests senzills trucs, podràs aprofitar més menjar i, així, posar el teu gra de sorra contra l’escalfament global. És una de les millors maneres de ser sostenibles!\nNo llencis ingredients!\nVerdures: les restes que et quedin a la nevera després de preparar algun plat són perfectes per fer un bon sofregit o alguna salsa per fer pasta.\nPeix: et sobren peces de marisc o trossos de peix? Fes un caldo boníssim i prepara una fideuà, per exemple.\nCarn: fes daus d’aquell pit de pollastre a l’ast que va sobrar el diumenge i posa’ls a una amanida.\nFruita: comencen a estar massa madures pomes, peres, maduixes o qualsevol altra peça de fruita? Fes melmelada casolana, que és boníssima i es conserva molt temps! També pots fer macedònia amb suc de taronja, si encara tenen bona textura!\nReaprofita els aliments cuinats\nPeix: fes pastissos de peix, ensaladilles o canapès freds.\nCarn: fes com la tradició indica! Utilitza les restes de carn i pollastre per fer croquetes i canelons. Si vols ser més original, pots utilitzar-ho per preparar entrepans!\nArròs: és dels aliments més versàtils. Pots utilitzar-lo per amanides, per farcir pebrots, fregir-lo i fer plats orientals o, fins i tot, preparar hamburgueses vegetarianes.\nI abans de llançar a la brossa?\nPinyols: has pensat en tenir el teu hort casolà?\nPells: la pell d’algunes verdures pot ser un bon aperitiu si la poses al forn fins que quedi cruixent.\nRestes orgàniques: si tens plantes a casa, pots utilitzar part del que llençaries a la brossa orgànica com a adob.


Arrenca la setena edició de Bizbarcelona\nEls propers dies 31 de maig i 1 juny tindrà lloc en el recinte de Montjüic de Fira de Barcelona la setena edició de Bizbarcelona. Un esdeveniment on es donen cita emprenedors i pimes per conèixer i analitzar el món empresarial, un món que està en constant canvi i evolució. Aquesta edició estructura els seus continguts en quatre grans eixos: noves tendències; serveis empresarials i per a l’economia social; eines per a la digitalització, i Bizfranquicies. La transformació digital i el seu impacte serà el tema central posant el focus en les eines per a la digitalització dels negocis.\nL’esdeveniment inclou prop de 200 conferències, 70 punts d’assessorament a càrrec d’experts, 42 trobades de networking, un mercat de finançament i un espai per presentar talent, a més d’una zona d’estands amb els productes i serveis d’uns 70 expositors. En un d’ells podrà trobar al nostre espai de Coworking City Work Bcn, concretament a l’estand de Cowocat.\nDe la mateixa forma, Bizbarcelona vol aportar una visió i una anàlisi de les principals tendències econòmiques, tecnològiques i empresarials a més de nous sistemes d’emprenedoria amb impacte social, i amb una economia sostenible i mediambiental que està movent el mercat global i que pot ser decisiu per a l’èxit d’un negoci, l’augment de les vendes o l’obertura de nous nínxols.\nInclourà un espai dirigit a start-ups i pimes per donar a conèixer sistemes de finançament promogut per la Cambra de Comerç de Barcelona i CaixaBank oferint assessorament gratuït. L’Institut Català de Finances de la mà de Barcelona Activa oferiran conferències i la possibilitat de participar en rondes d’inversió amb diferents entitats, fons de capital de risc, xarxes de crowdfunding, inversors privats i institucions públiques dins del marc del Mercat de Finançament.\nTags:barcelona, bizbarcelona, coworker, coworkers, coworking, eventos, profesionales, start up, tecnologia, trabajo\nBeneficis del coworking vs treballar a casa\nQuan un emprenedor o un freelance es plantegen començar a treballar per compte propi, el…


El vi ecològic li dóna encara mal de cap | Lunar Explorer\nAnar orgànic pot ser bo per al medi ambient, però no serveix per a la salut\nFa poc vaig tenir la sort de tastar vins al sud de França, a prop de Marsella. Per a qualsevol que no hagi estat mai, us animo molt a anar-hi, en part perquè el vi és deliciós i, en part, perquè el paisatge és seriosament bell.\nPerò entre els vins increïblement deliciosos, hi havia una petita nota agra. Quan vam arribar al primer celler, just abans de provar la nostra primera i deliciosa barreja de palla, ens van dir que aquests vins eren molt bons. No només es fabricaven a partir de vinyes de vint-i-cinc anys, aparentment una edat digna per al raïm de vi, sinó que eren una cosa molt millor.\nNo només això volia dir que bevem vins que eren bons per al planeta, sinó que també bevem vins que eren bons per a nosaltres.\nJa veieu, va dir el viticultor, els vins ecològics no tenen tots aquells productes químics desagradables que la majoria dels vins. I estar lliure de productes químics, no només és un got al dia per a la vostra salut, malgrat les advertències dels anomenats professionals de la salut sobre els perills de beure, però aquest vi era tan bo que ni tan sols us donaria mal de cap. Ni tan sols una ressaca!\nSi sembla massa bo per ser veritat, hi ha una bona raó per a això.\nProductes químics desagradables\nAquesta afirmació va començar –com fan tots els arguments sobre l’orgànica– amb la idea que hi ha alguna cosa intrínsecament diferent sobre els orgànics. No és que siguin més nets, precisament, sinó que els agricultors que cultiven aliments ecològics no utilitzen tots els productes químics desagradables que tots sabem que són el pa i la mantega de l’agricultura moderna. Això els fa més segurs no només per al medi ambient, sinó per a tu i per a mi.\nTota aquesta idea es basa en dos supòsits. El primer és que l’agricultura moderna és dolenta per a la nostra salut, ja que utilitza productes químics que poden provocar impactes negatius sobre la salut. Tot i que això és parcialment cert, els nivells elevats de pesticides poden perjudicar la salut humana, ignora el fet que els nivells menyspreables de pesticides que queden en els aliments consumits per humans són demostrats que són segurs. Aquesta suposició entra en la idea que els productes fabricats són espantosos i dolents, i que les coses naturals han de ser bones, ignorant el fet que les coses naturals inclouen el verí de serp i els grans taurons blancs i les coses manufacturades inclouen ous remenats i coca de xocolata.\nEl segon supòsit és que els aliments orgànics no contenen pesticides i, per tant, són millors que els productes de granja tradicional. Això és categòricament fals. La majoria de les granges ecològiques utilitzen pesticides liberalment. L’única diferència està en l’origen dels pesticides: si provenen de fonts “naturals”, una granja es pot certificar orgànica i encara els utilitza. Un cop més, això ignora com de nocius els productes “naturals” poden ser per a la salut humana.\nI, quan mirem els beneficis per a la salut dels aliments ecològics, bé, no n’hi ha. L’estudi que acabo de citar és una revisió sistemàtica de prop de 100.000 estudis, i en la col·lecció massiva de literatura, els científics no van trobar cap afirmació sanitària sobre orgànics que fos realment recolzada per la ciència.\nPer tant, la premissa que el vi orgànic sigui saludable, ja que evita productes químics desagradables, és simplement equivocat.\nPer què la gent encara diu que ho és?\nMolta de l’argument “orgànic” sobre els vins es refereix a una classe de conservants d’afegit habitualment coneguda com a sulfit. Aquesta classe inclou una sèrie de productes químics que s’utilitzen per ajudar a aturar el creixement bacterià del vi i mantenir-lo fresc durant més temps.\nHi ha una afirmació molt freqüent que els mals de cap causats pel vi es deuen a sulfit. La idea és que molta gent tingui al·lèrgia de baix nivell als sulfits i que afegir-los als vins és la causa principal de les migranyes que pateixen algunes persones després de beure. Com que molts vins ecològics no afegeixen sulfits als seus productes, la idea és que siguin millors per a la vostra salut i no us donaran mal de cap després de beure'ls.\nPer descomptat, això ignora un dels principals atractius del consum de vi completament: l’alcohol. Tot i que les al·lèrgies a sulfit no són desconegudes, es calcula que al voltant d’un 1% de la població té alguna forma d’al·lèrgia a sulfit, l’alcohol és conegut per causar problemes de salut, inclosos mals de cap i nàusees.\nTambé ignora el fet que molts productes alimentaris contenen nivells de sulfit molt més elevats que els vins. Si no teniu una reacció a la fruita seca, que conté aproximadament 10x tanta sulfit com la majoria dels vins, probablement no haureu de preocupar-vos per la sulfit dels vins.\nBàsicament, és probable que els sulfits en els vins causin problemes de salut. I els vins ecològics que no s’hi afegeixen no faran de cap manera el vi més saludable.\nLes altres afirmacions sobre salut sobre els vins ecològics es remunten al principi bàsic del moviment ecològic: el natural és bo, el fabricat és dolent, de manera que compreu els nostres productes per a 10 vegades.\nI, tot i que em sembla seductor, el fet de beure vi ecològic pot ser més saludable, no és així. L’alcohol és dolent per a la vostra salut. Els productes que contenen alcohol causen innombrables perjudicis al cos. No hi ha cap raó per creure que hi hagi algun benefici per a la salut per beure vi ecològic i moltes raons per a dubtar. L'única quantitat d'alcohol realment segura per beure no és cap.\nEn definitiva, tot es refereix a un fet senzill: els productes ecològics no fan res per a la vostra salut.\nAixò no vol dir que són inútils. Hi ha certament evidència que els orgànics són millors per al medi ambient i, si us preocupa la biodiversitat, podeu gastar uns quants dòlars addicionals en fruites i verdures orgàniques.\nPerò des d’una perspectiva de salut, no fa cap diferència si el raïm es cultiva orgànicament o en una vinya tradicional: el resultat és el mateix.\nSi us ha agradat, o simplement us encanta el vi, informeu-me enviant-me alguns cops amb el botó de la mà de sota. També podeu seguir-me aquí o a twitter o llegir un altre dels meus articles sobre per què el consum moderat segueix sent dolent per a la vostra salut, per què la llet crua definitivament és dolenta per a la vostra salut o per què els sostenidors estan bé.\nPotser haureu notat que he defugit la qüestió del gust. Això es deu parcialment a que la vinificació és un art complex del qual no estic qualificat per parlar, i en part perquè sóc un pleb que agrada als vins que tenen gust de "raïm" i no tinc ni idea de les subtileses més complexes que entren en vins realment espectaculars. . Els vins ecològics poden tenir un millor sabor, però, sincerament, mai no he notat aquesta diferència. Us recomano anar a la vinya algun cop, és una experiència increïble parlar amb els viticultors de forma personal mentre beveu els seus vins.\nQC - Controlar la computació quàntica amb operadors, interferències i enredaments unitarisProva d’hipòtesi5 coses que vaig aprendre de Neil deGrasse TysonLa paradoxa del principiant: hem de caure per augmentar30 butlletins sense poder viure sense


Radiodiari Migdia - Balears 17/10/16 - RTVE.es\nRadiodiari Migdia - Balears 17/10/16\nLa policia hauria detengut 8 funcionaris de l'ajuntament de Palma en el marc d'una operació que investiga DORNIER, l'empresa que gestiona l'Ora.\nPODEM condiciona el seu suport a l'aprovació del sostre de despesa al compliment de cinc qüestions que consideren innegociables cara als pressuposts de l'any que ve.\nNova jornada de vaga als SFM. Avui han quedat anul·lats 59 trajectes.\nEl Conseller d'Educació presentarà demà l'informe sobre l'agressió a la nina del col·legi de Son Roca.\nver más sobre "Radiodiari Migdia - Balears 17/10/16" ver menos sobre "Radiodiari Migdia - Balears 17/10/16"\nNotícies 8:30 - Balears 18/04/18 Para descargar: Botón derecho y seleccionar la opción "Guardar enlace como..." o "Guardar destino como..." Completo 30:10 8% pasado miércoles\n> Radiodiari Migdia - Balears 17/10/16


Apunts Economia i instruments analítics per l'estudi del Dret Tema 2  | Economia i instruments analítics per a l'estudi del Dret (UPF) | Unybook\nApunts Economia i instruments analítics per l'estudi del Dret Tema 2 (2013)\nApunts Economia i instruments analítics per l'estudi del Dret Tema 2\nTema 2 – Les forces del Mercat: l’oferta i la demanda 2.1 QUÈ ÉS UN MERCAT? -És un conjunt de compradors (demanda) i venedors (oferta) d’un bé o servei.\n-Pel que fa als diversos tipus de mercat, podem trobar: 2.1.1 Mercats de competència perfecte: • Els béns que s’ofereixen són tots iguals.\n• Hi ha tants compradors i venedors que cap d’ells pot influir en el preu del mercat (preu-acceptants).\n• Els fulls de paper en són un exemple 2.1.2 Mercats que no són de competència perfecte. Entre els quals podem trobar: • Monopolis (com el mercat de l’aigua potable).\n• Oligopolis (com el mercat de la telefonia mòbil).\n• Mercats de competència mono polística (com el mercat dels iogurts).\n• Mercats de competència perfecta (com el mercat del blat).\n2.2 LA DEMANDA: 2.2.1 La funció de demanda individual: -La demanda: és la Q d’un bé o servei que l’individu vol i pot comprar.\n-Hi ha molts factors que expliquen la Q demandada, però quan s’analitza el comportament dels mercats hi ha un determinant que té un paper fonamental: el preu.\n-Funció de demanda individual: relació entre el preu d’un bé i la Q demandada d’aquell bé.\n2.2.2 La llei de la demanda: -cét. Par. Quan puja el preu d’un bé la Q demandada, i quan baixa, la Q demandada .\n-La representació gràfica d’aquesta relació és la corba de la demanda: 2.2.3 Taula de demanda: mostra la relació entre el preu d’un bé i la Q demandada.\nP Qd =F(p) 0 12 1 8 2 4 3 0 Qd·(P)\t=\t12-‐4·p\tà\tsi\téP, êD -A preu 0 la demanda no pot ser infinita ja que es demanda en funció de les nostres necessitats (SACIETAT): (si ens regalen les galetes que vulguem, és evident que no demanarem infinites galetes perquè no ens les acabaríem. Només prendríem aquelles que poguéssim o volguéssim consumir).\n2.2.4 Demanda de mercat: -És la suma de totes les demandes individuals d’un bé o servei (Qt): P Q1 =F(p) Q2 =F(p) QT =Q1 +Q2 0 12 7 19 1 8 5 13 2 4 3 7 3 0 1 1 -Per a obtenir la Qt hem de sumar horitzontalment les corbes de Demanda individual.\n2.2.5 Desplaçaments de la corba de demanda: -Qualsevol canvi que eleva o disminueix la Q de demanda a tots i cadascun dels preus són augments o disminucions de la corba: -Però el canvi en el preu del bé només suposa el desplaçament al llarg de la corba de demanda.\n2\t2.2.5.1 Determinants principals dels desplaçaments de la corba de demanda: -Determinants principals: Variables que influeixen en la Q que els compradors demanden. Trobem: • Preu del bé: si creix, la D disminueix.\n• Nombre de compradors.\n• Renda: o Béns normals: Quan ^ renda, ^ demanda (com la roba).\no Béns inferiors: Quan ^ renda, cau demanda à ja que es passa a un bé superior (com el vi barat).\n• Preu d’altres béns: o Béns substitutius: si ^ preu, ^ la demanda de l’altre à Ipad / PC § No hi ha béns substitutius perfectes, si totals (sabata dreta – sabata esquerra) i parcials (Iphone 4s / 5).\no Béns complementaris: si ^ preu, baixa la demanda de l’altre (pasta – raspall de dents).\n• Gustos • Expectatives 2.3 LA OFERTA: 2.3.1 La funció d’oferta individual -La oferta: és la Q d’un bé o servei que el venedor vol i pot vendre.\n-Hi ha molts factors que expliquen la Q ofertada, però quan s’analitza el comportament dels mercats hi ha un determinant que té un paper fonamental: el preu.\n-La funció d’oferta individual: relació entre el preu d’un bé i la Q oferta d’aquell bé.\n2.3.2 La llei d’oferta: -cét. Par. Quan ^ el preu d’un bé la Q oferta ^, i quan baixa, la Q oferta disminueix. La representació gràfica d’aquesta relació és la corba d’oferta: 3\t2.3.3 Taula d’oferta: mostra la relació entre el preu d’un bé i la Q oferta (Qs).\nP Qs =F(p) 0 0 1 1 2 3 3 5 -A preu elevat l’oferta no és infinita, pels costos.\n2.3.4 Oferta de mercat: suma de totes les ofertes dels venedors d’un bé o servei: P Q1 =F(p) Q2 =F(p) QT =Q1 +Q2 0 0 0 0 1 1 0 1 2 3 4 7 3 5 8 13 -Sumem horitzontalment les corbes d’oferta individual.\n2.3.5 Desplaçaments de la corba d’oferta: -Qualsevol canvi que eleva o disminueix la Q oferta a tots i cadascun dels preus són augments o disminucions de la corba.\n-Però el canvi en el preu del bé només suposa un desplaçament al llarg de la corba d’oferta.\n4\t2.3.5.1 Determinants principals dels desplaçaments de la corba d’oferta: -Determinants principals: Variables que influeixen en la Q que els venedors oferten.\nTrobem: • Preu del bé: la corba puja o baixa • Nombre de venedors: si ^ nº de venedors, la corba es desplaça cap a la dreta.\n• Preu dels factors: si ^ preu de factors, la corba es desplaça cap a l’esquerra.\n• Tecnologia: si ^ la tecnologia disponible, la corba es desplaça cap a la dreta.\n• Expectatives: si ^ les expectatives, la corba es desplaça cap a la dreta.\n2.4 L’EQUILIBRI DE MERCAT: -Com es determinen el preu i la quantitat de bé intercanviat en el mercat? -Equilibri: situació en la que el preu és aquell en què les quantitats de l’oferta i la demanda s’igualen.\n-Preu d’equilibri: preu que equilibra la quantitat oferta i demandada.\n-Quantitat d’equilibri: quantitat oferta i demanda al preu d’equilibri.\n2.4.1 “Preu que buida el mercat”: -La quantitat del bé que els compradors volen i poden comprar és exactament igual a la quantitat que els venedors volen i poden vendre.\n2.4.2 Mercats sense equilibri: -Preu superior al d’equilibri: -Preu inferior al d’equilibri: 5\t-Si hi ha excés d’oferta (Qd < Qo) , s’ha de baixar el preu per equilibrar el mercat. El preu baixarà fins que Qd=Qo à es buida el mercat (el preu baixa fins Peq).\n-Si hi ha excés de demanda (Qd > Qo), s’ha d’augmentar el preu per equilibrar el mercat. De manera que es vendrà, però al augmentar el preu, els meus B també pujaran.\n2.4.3 Retorn a l’equilibri: -La llei de l’oferta i la demanda: estableix que el preu d’un bé s’ajusta per a equilibrar la quantitat oferta i la demandada.\n-Un cop el mercat es troba en preu es troba en preu d’equilibri, tots els compradors i venedors estan satisfets i no hi ha pressions a l’alça o a la baixa sobre el preu.\n-Els excedents o l’escassetat són temporals.\n2.4.4 Anàlisi dels canvis en l’equilibri: -Les accions dels compradors i venedors porten de forma natural cap a l’equilibri. Per què? A partir de situacions en què no hi ha equilibri de mercat, com s’hi arriba? 2.4.4.1 Anàlisi d’estàtica comparativa: -Comparem l’equilibri inicial i l’equilibri final: • Identificar si l’esdeveniment concret afecta a l’oferta, a la demanda o a les dues.\n• Determinar com l’afecta (moviments, desplaçaments).\n• Nou punt d’equilibri i comparar. Gràfic.\n6\t-Exemple 1 d’anàlisi d’estàtica comparativa: variació de la demanda à efecte en la venda de gelats d’un estiu amb més calor.\n-1: Afecta a la D de gelats: la gent té més calor i vol consumir més gelats.\n-2: Creix la demanda: desplaçament cap a la dreta à eleva la Qd a qualsevol preu.\n-3: ¿Peq, Qeq? • Peq2 ^. El desplaçament de la D, eleva el preu d’equilibri.\n• Qeq2 ^ . ^ La Q intercanviada (l’oferta i la demandada).\nàLa situació varia. Per tant, ^ la demanda i per a que s’equilibri el mercat, com hi ha excés de D, s’ha d’ ^ el preu.\n-En aquest exemple, l’OFERTA no varia, ja que el canvi de temps no fa que les empreses vulguin vendre més producte a qualsevol preu donat. Però la QUANTITAT OFERIDA sí que varia: augmenta com a conseqüència de l’augment del preu d’equilibri originat per l’augment de la DEMANDA. à Que augmenti la quantitat oferta no significa que augmenti l’oferta: • OFERTA: posició de la corba d’oferta.\n• QUANTITAT OFERIDA: quantitat que volen vendre els oferents.\n-VARIACIÓ DE L’OFERTA: desplaçament de tota la corba.\n-VARIACIÓ DE LA DEMANDA: desplaçament de tota la corba.\n-VARIACIÓ DE LA QUANTITAT OFERIDA: desplaçament al llarg de la corba d’oferta.\n-VARIACIÓ DE LA QUANTITAT DEMANDADA: desplaçament al llarg de la corba de demanda.\n-Exemple 2 d’estàtica comparativa: variació de la oferta à efecte del descobriment de nous dels jaciments de petroli en el mercat dels derivats.\n-1: Afecta a l’Oferta: ja que hi ha més RR disponibles.\n-2: De manera que aquesta augmenta à es desplaça la corba cap a la dreta. I augmenta la Qd a qualsevol preu.\n-3: ¿Peq, Qeq?: • Peq2: Disminueix, ja que el desplaçament de l’oferta baixa el preu.\n• Qeq2: Augmenta la Q intercanviada (oferta i demanda).\n7\t-Exemple 3 d’estàtica comparativa: variació de la oferta à efecte de l’augment del preu del petroli.\n-1: Afecta a la Oferta: les empreses paguen més per la matèria primera.\n-2: Baixa l’oferta: desplaçament cap a l’esquerra à baixa la Q oferta a qualsevol preu.\n-3: ¿Peq, Qeq? • Peq2 ^. El desplaçament de la O, eleva el preu d’equilibri.\n• Qeq2 disminueix . Baixa la Q venuda àLa situació varia. Per tant, baixa la O i per a que s’equilibri el mercat, com hi ha excés de D, s’ha d’ ^ el preu.\n2.4.4.2 Variació de l’oferta i la demanda: -Es poden donar situacions que afectin a l’oferta i a la demanda alhora. Quin pot ser el resultat? Dependrà de la magnitud relativa dels desplaçaments de la demanda i l’oferta.\n-Ex. 1) Gran augment de la demanda, petit creixement de l’oferta.\n• Resultat: Preu augmenta, Q augmenta.\n-Ex. 2) Petita disminució de la demanda, gran reducció de l’oferta.\n• Resultat: Preu augmenta, Q disminueix.\nLa demanda no varia Augmenta la demanda Disminueix la demanda L’oferta no varia Augmenta l’oferta Disminueix l’oferta P no varia P baixa P puja Q no varia Q augmenta Q disminueix P puja P ambigu P puja Q augmenta Q augmenta Q ambigu P baixa P baixa P ambigu Q disminueix Q ambigu Q disminueix 2.5 L’ELASTICITAT -És una mesura del grau amb què els compradors i venedors responen a la situació del mercat.\n-Les variacions en l’oferta i la demanda poden tenir impacte en uns agents més que en altres dependent de l’elasticitat de l’oferta i la demanda.\nPer a saber-ho, necessitem un anàlisi quantitatiu, més enllà del qualitatiu que hem fet fins ara i que ens ha permès saber en quin sentit varien Peq, Qeq.\n-L’elasticitat, doncs, és una eina que mesura la sensibilitat de la quantitat demandada o de la quantitat oferta a un dels seus determinants.\n8\t2.5.1 Elasticitat – preu demanda: -Mesura el gran en què la quantitat demandada d’un bé respon a una variació del seu preu. “Quant canvia la quantitat demandada quan canvia el preu del bé?”.\n2.5.1.1 Determinants elasticitat – preu demanda: -Béns substitutius propers: fan que la demanda sigui més elàstica.\n-Béns necessaris i béns de luxe: la demanda dels necessaris és més inelàstica.\n-Definició estricta o àmplia del mercat: quant més àmplia, més inelàstica (més difícil trobar substitutius).\n-Horitzó temporal: amb un horitzó major, la demanda és més elàstica.\n2.5.1.2 Càlcul: -Es calcula dividint la variació percentual de la quantitat demandada per la variació percentual del preu.\n>1\tsi\t+Gran/+Petit\t<1\tsi\t+Petit\t/+Gran\t-Com que l’elasticitat es basa en càlculs percentuals, el resultat canvia segons els punts de referència que agafem...\n-Mètode del Punt Mig: En lloc de dividir la variació pel punt inicial, dividim pel punt del mig. De manera que obtenim: 9\t2.5.1.3 Tipus de corbes de demanda segons ε - preu: -Inelàstica: elasticitat < 1 i corba més vertical (Canvia molt el preu, no gaire Q).\n-Elasticitat unitària: elasticitat = 1 -Elasticitat: elasticitat > 1 i corba més plana (Canvia molt la Q, no gaire el preu) àPerfectament elàstica: la Q demandada canvia infinitament amb la variació del preu.\nPodem dir que Elasticitat = ∞ àPerfectament inelàstica: la Q demandada és la mateixa a qualsevol preu donat. No respon a variacions del preu.\n2.5.1.4 εpreu al llarg de la corba de demanda: -El pendent d’una funció lineal de demanda és constant però la seva elasticitat no: 2.5.1.5 efectes en l’ingrés total: -Ingrés = P x Q -Si el preu augmenta de 200 a 250, l’ingrés total augmenta o disminueix? • Quan el preu augmenta hi ha 2 efectes a l’ingrés.\n• Quin dels 2 efectes és major? Depèn.\n10\tàEfectes en l’ingrés total: demanda elàstica: -Un augment en el preu fa disminuir molt l’ingrés total perquè la quantitat varia relativament més que el preu.\nàEfectes en l’ingrés total: demanda inelàstica: -Un augment del preu fa disminuir poc l’ingrés total perquè la quantitat varia relativament menys (que el preu).\n2.5.2 L’elasticitat – preu de l’oferta:1 -Mesura el grau en què la quantitat oferta d’un bé respon a una variació del seu preu.\n“Quant canvia la quantitat oferta quan canvia el preu del bé”? 2.5.2.1 Determinants de l’elasticitat – preu de l’oferta: -Béns manufacturats: fan que l’oferta sigui més elàstica.\n-Horitzó temporal: amb un horitzó major, l’oferta és més elàstica.\n1 Com els canvis són inversos, en ε - demanda, si ^ P, Q baixa i per tant el R seria --. Tot i així, s’ha decidit calcular-ho en valors absoluts, i per tant, no hi ha signes. En ε Oferta, a diferencia de ε D, els signes serien tots ++.\n11\t(Tot lo altre és = que l’elasticitat de la demanda).\nExercici A -L’oferta de propietats davant la costa és inelàstica. L’oferta de cotxes és elàstica.\n-Suposa que el creixement de la població provoca que la demanda dels dos béns es dupliqui. (per a cada nivell de preus Qd es duplica).\n-Per quin producte es modificarà més P? -Per quin producte la Q canviarà més? 2.5.2.2 Variació de l’ε - preu al llarg de la corba d’oferta: -L’oferta a vegades esdevé menys elàstica quan la Q augmenta degut als límits de la capacitat de producció.\n2.5.3 elasticitat – renda de la demanda: -Grau en què varia la quantitat demandada d’un bé quan varia la renda dels consumidors.\n• Béns normals vs. Béns inferiors • Béns necessaris vs. Béns de luxe 2.5.4 Elasticitat – preu creuada de la demanda: -Gran en què varia la quantitat demandada d’un bé quan varia el preu d’un altre bé.\n• Béns substitutius: positiva • Béns complementaris: negativa 12\tImplicacions: què és el millor per a reduir el consum de drogues il·legals? Prohibició? (política d’oferta), vs. Educació (política de demanda). Cada política té efectes diferents.


Notícies Archives – Pàgina 5 de 14 – Som Cinema\nNotícies » Pàgina 5\nA partir d’avui 9 de gener s’obre la convocatòria per a la inscripció dels treballs que vulguin participar. Les projeccions dels curtmetratges seleccionats i el lliurament del premi al guanyador es realitzaran durant la celebració del 10è festival Som Cinema, del 22 al 27 d’octubre de 2019.\nEl termini d’aquesta convocatòria finalitza l’1 de juliol.\nSom Secundària està pensat amb dos objectius: que el jovent valori l’esforç i la creativitat del cinema que es realitza a casa nostra, i que puguin anar formant-se com a creadors i espectadors en un llenguatge que els és proper.\nFitxa d’Inscripció Som Secundària\nAquest mes de gener s’ha pogut fer el lliurament del premi al director i productor mallorquí Toni Bestard per la seva realització El somni efímer, documental que ret homenatge als darrers cartellistes cinematogràfics. Cal recordar que Toni Bestard ja fou premiat al Som Cinema 2014 pel seu curtmetratge Foley Artist.\nAvui s’ha presentat el 9 Som Cinema al Palau de la Paeria de Lleida a càrrec de la Regidora de Cultura de l’Ajuntament, Sra. Montse Parra, i l’Assessora Artística del festival, Judith Vives.\nAvui s’obre el període de presentació de produccions en les categories de Curtmetratge de Ficció, Documental Curtmetratge, Documental Llargmetratge i Llargmetratge de Ficció. Les que superin la fase de selecció participaran en les corresponents seccions competitives de la 9a edició del Som Cinema de Lleida, que es celebrarà del 17 al 21 d’octubre de 2018.\nEn aquest web trobareu les Bases i el Fitxa d’inscripció que heu d’emplenar i enviar-nos per participar en aquesta edició.\nEl termini d’inscripció finalitza dilluns dia 2 de juliol.