AVUI HE PENSAT...: noviembre 2007\nEscolto les notícies i me'n faig creus, cada cop el servei de trànsit es fa més ressò dels cotxes que no passen la ITV, cada cop es critica més als cotxes vells, diuen que no passen els controls de seguretat, que els hauríem de canviar, per cotxes més segurs, menys contaminants, etc...\nJo al·lucino, comprar un cotxe és una odissea, amb els sous baixos, les hipoteques que no paren de pujar, la cistella de la compra que cada cop s'infla més... jo no em puc permetre, millor dit no vull embarcar en un altre préstec mentres el meu cotxe, vell, em porti de casa al treball, i visc a 5 minuts de la feina.\nA sobre la següent noticia és l'enriquiment de les arques de l'estat, i au va!!! nosaltres a pagar, i pagar, volen que ens canviem els cotxes, però no hi ha cap facilitat. Jo estic segura, que tots els que tenim cotxes de més de 10 anys, no els tenim per gust, i que sinó els canviem amb freqüència que l'estat voldria, no és perquè no vulguem sinó perquè no podem, o no volem tenir més deutes dels que són considerats imprescindibles com la vivenda.\nJo amb els més diners, procuro tenir una vida bona, sense gastar més del que guanyo, per tal de que en arribar a finals de mes no estigui en números vermells, i procurar estalviar una mica, per poder de tant en tant permetrem algun petit caprici, com vacances, etc... per això sinó em compro un cotxe nou, més segur (el meu ha passat sempre la ITV sense cap observació), no és que no vulgui (demà mateix ho faré si em toca la loteria), és perquè no vull que comprar un cotxe nou signifiqui arribar justa a final de mes, no poder anar de vacances cada dos o tres anys, no comprar roba, sabates, o simplement anar a sopar fora sempre que em vingui de gust i tingui alguna cosa que celebrar.\nAixí que aquest any l'Estat ha tingut un superàvit tan gran, podria promoure crèdit a interès 0 (com va promoure amb els ordinadors), per la gent que tenen cotxes amb per exemple més de 15 anys, i puguin demostrar que són eines bàsiques per desplaçar-se (no tenir alternativa de transport). A vosaltres que us en sembla la meva proposta.\nPublicat per marta a 6:08 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: Consumismo, Cotxes, Estat\nQuina vergonya, jo em demano si aquella senyora s'autoanomena periodista, perquè després del que ha passat, jo li trauria la llicència, que jo tingui entès per fer aquesta feina, el treball d'investigació és bàsic.\nEn un moment on la violència de gènere, està a primera línia de foc, com podem apropar un home a la seva dona, la qual amb un esforç enorme, va donar el pas de la denúncia, de l'allunyament, de què li ha servit.\nPer una vegada aquesta víctima tenia la llei del seu costat, i la tele, amb el seu afan de protagonista li va arrebatar la seva integritat, el seu dret a viure.\nEvidentment la tele, o el programa no han estat qui han matat la víctima, però si li han aplanat el camí al assassí, i jo em demano sortiran airosos d'aquest accident????\nPer favor, això demana una especial atenció, hem de frenar la "tele basura", hem de posar un codi ètic en els programes, no cal que siguem tan estrictes com els americans, que han arribat a prohibir "Barrio Sésamo", amb qui molts de nosaltres varem créixer.\nHem de conciençar a la gent, que és molt més amè, molt més enriquidor, i interessant, mirar programes de cadenes (moltes vegades considerades minoritàries), on ens ofereixen, boníssimes es pel·lícules, sèries, i evidentemnt documental d'aquest fantàstic món on vivim, i al que sembla volem existingir, explotant sense cap mesura.\nPublicat per marta a 1:17 1 comentario:\nEtiquetes de comentaris: ética, Periodisme, violència de gènere\nIrlanda país de somni\nHem tornat a Irlanda, i ens hem quedat, una altre vegada, amb bon gust a la boca, amb la sensació de que ens hi trobem com a casa, amb unes ganes boges de tornar-hi.\nPotser no l'any vinent, o potser si, una escapada de cap de setmana, ara que volar és tan fàcil i econòmic...\nPels que no hi heu estat, uff... us ho recomano, és un país net, fresc, alegre y càlid alhora. Si busco un color per definir és el verd, del paisatge, una olor... la del mar, un sabor... la Guiness Evidentment, i un so... la seva música als bars.\nSorprèn que els lavabos, estiguin sempre en perfecte estat, que la gent et somrigui sempre, que es preocupin de que t'emportis un bell record del seu país, que el primer dia et donin la mà, amb tranquil·litat, serenitat, afabilitat, i que mai més la puguis deixar estar perquè et toquen el cor, t'obren les portes de casa seva, i ja està t'hi has unit...En un sentit tan ampli, que tant per mi com pel Kiko que ens hi podem perdre, per qualsevol racó, per qualsevol carretera, per qualsevol poblet, i sentir-nos com a casa...\nDe veritat aneu-hi i quan torneu, segur que m'expliqueu el mateix... us heu enamorat d'Irlanda, de les seves olors, dels seus colors, dels seus sabors i de la seva gent.\nJo ho vaig fer el primer any, i en tornar-hi encar m'hi enamorat més, he sentit el batec d'aquest petit país, i ja no me'l treure mai més del cor, ni del cap... és que ni puc ni vull.\nPublicat per marta a 14:06 2 comentarios:\nEtiquetes de comentaris: amabilitat, Irlanda, verd\nEm vaig quedar com una figureta del pessebre... jajaja... Resulta que el Rey és també persona, que de tant en tant se li inflen, algunes parts del cos, com a tothom.\nEscoltava, o millor dit intentava escoltar al Sr. Zapatero, dialogant, però hi havia una mosca collonera que no parava, jo mateixa, interiorment deia... que calli aquest orangutan, que faci el favor de respectar el torn de paraula. Em preguntava si no hi havia moderador, i vaig veure el dit, la mà i la cara de Joan Carles I, i jajaja... li va dir el que molts pensavem.\nMira que el Rei va perdre la compostura, és clar!, però a mi no m'ha molestat gens ni mica. Jo mateixa no hi crec gaire en la figura del Monarca, m'agradaria que la meva comunitat autonòmica fos una mica més independent, per no dir totalment... però de moment és el que tenim, i amb això ens toca conviure.\nAixí que des d'aquestes línies vull felicitar enèrgicament i sincerament, primerament al president per ser dialogant i no caure en el fàcil discurs de l'insult i el menyspreu, i segon al Rei per dir el que molts pensavem.\nEl senyor Chavez em va recordar aquelles persones que es creuen inferiors i que han d'alçar la veu més, perquè els altres els sentim. Aquelles persones que s'infravaloren i han de demostrar, trepitjant a qui sigui, que ells existeixen. I li voldria dir, que ser un President d'un país i ser respectat, no només s'aconsegueix amb el vot, sinó amb el carisme i el bon fer, amb educació i bones relacions exteriors, i em sembla que ell està a anys llum d'això.\nMalauradament no és l'únic dirigent que està en la mateixa situació, però de tant en tant se'ls hi ha de recordar. A veure si així els baixen una mica els fums, i miren més pel seu estat.\nPublicat per marta a 0:22 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: diàleg, Educación, Monarquia\nMira últimament m'indigno per tot, veig el passotisme dels meus veins, de la gent, dels polítics, de tothom, i em sap greu.\nNo entenc com pot la patronal dir que tenim una inversió tan baixa, i quedar-se tan ample!!!. Els hi ve de nou, no ho savien??? i el que és més greu, si ho savien... per què fins ara no han dit res???.\nRenfe va de malament en pitjor, l'aeroport del Prat és un aeroport de segona, les carreteres estan malament, i són cares...\nEls sindicalistes que conec, només fan servir les seves hores sindicals, per fer festa, i els empresaris no poden fer res, i els companys afectats pel seu absentisme, aguanta que aguanta!!!\nVaig pel bosc a passejar, i només trobo brutícia, fan un nou parc, i els gossos, millor dits els amos, es pensen que es un pipi-can... Jo el meu gos, quan acaba de fer les seves deposicions, es para perqué ja sap que s'ha de recollir!!!\nLes hipoteques pujen que pujen, els preus també... i nosaltres au vinga a gastar, que la vida són dos dies, i d'aquí res ve el Nadal... Visca el Consumisme...\nObres la bústia, i només són rebuts, propagandes per gastar més, i propaganda del banc, que la pagues... Què se n'ha fet de les cartes???\nVas al metge i tot són cues, fins i tot últimament encara que tinguis mútua, o paguis, ara quan demanes hora al metge te la donen, 1 o 2 mesos per endavant...\nLa gent no recicla, la gent no té cura de les persones grans, la gent abandona gossos, continua la violència de gènere, s'abandonen nens, els àrbitres de fútbol no són perfectes....\nJa ho veieu... acabo de tornar de vacances, i sembla que ara tot estigui malament, que el món vagi al revés, que no hi hagi res al meu gust, però jo us demano.... gira el món al vostre gust???, o el que més o menys és el mateix.... el món rutlla com hauria de rutllar???\nApa reflexioneu una mica, que això de moment és gratis...\nPublicat per marta a 0:33 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: Critica, Impotència, passotisme\nUFF vaya retorno de vacaciones\nEstoy que echo humo por todos los poros de mi piel...\nHe vuelto de mis vacaciones, y me he encotrado con un sindicalista, bueno se lo ha encontrado mi marido, y estoy que flipo...\nMe parece muy bien que en las empresas, existan personas, que procuren que los capitalistas jefes, no se aprovechen de los trabajadores, pero cuando estos se suben al carro del dolar, y al cuento de cobrar sin trabajar, lo siento esto para mi no tiene nombre...\nNo sé que falla, no entiendo que un acto en el que se compromete, la producción y el bienestar de los trabajadores, sea totalmente legal, y que esté inmune. No entiendo cómo la empresa, ni los trabajadores, tienen por qué aguantar, lo que sea...\nVaya estoy tan cabreada, lo siento por la expresión, que saco humo.\nEl enfado no es sólo con el delegado, sinó con todo el sistema, con todo lo que ello conlleva, con el dejar pasar de la gente, con el pasotismo del que lo provoca, y con todo el sistema laboral de este país nuestro...\nQue el delegado pida horas sindicales para resolver asuntos, de p.madre, pero yo quiero saber que se va a resolver en las fiestas como el puente de la purísima, la nochebuena o la Navidad, a mi que venga Marcelino Camacho y me lo explique.\nPublicat per marta a 6:45 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: caraduras, horas laborales, sindicatos


1r concurs de videos curts sobre estalvi energètic al Campus UPC Terrassa — Escola Superior d’Enginyeries Industrial, Aeroespacial i Audiovisual de Terrassa. ESEIAAT — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n1r concurs de videos curts sobre estalvi energètic al Campus UPC Terrassa\n02/05/2016 08:00 a 22/05/2016 23:59\n1er concurs de vídeos curts sobre estalvi energètic al Campus UPC a Terrassa\nA les aules, als laboratoris, als passadissos, als despatxos ... Allà on hi ha energia hi ha persones que la utilitza. Grava i realitza a qualsevol espai de l'Escola i del Campus un vídeo curt entre 30 i 60 segons de durada amb l'estalvi energètic i la utilització d'energies renovables com a tema central.\nPremiarem la teva creativitat, enginy i imaginació !\nRealitza el teu propi vídeo curt i envia'l abans del dia 22 de maig a l'e-mail: mobilitat@ct.upc.edu i guanya una tauleta Samsung Galaxy Tab S2 8".


Baròmetre de l’ús del català a Internet – juliol 2017 – WICCAC\nBaròmetre de l’ús del català a Internet – juliol 2017\nQuatre notes constitucionals per a evitar excuses en l’ús del català al comerç i al cinema. (Font: PxL)\nEls principals webs de l’Estat exclouen el català. (Font: PxL)\nLa Generalitat aplega en un informe els incompliments lingüístics de l’Estat. (Font: DGPL)\nSoftcatalà presenta la traducció al català de la distribució de GNU/Linux Fedora 26.\nEscola Valenciana s’aferma: «El Decret de Plurilingüisme fomenta la igualtat». (Font: Escola Valenciana)\nUn web nou per potenciar els jocs i joguines en català. (Font: PxL)\nActualització mensual del resum de situació del Baròmetre de l’ús del català a Internet de WICCAC a 31 de juliol del 2017.\nEl percentatge global d’ús del català és del 65,22% (alt), 0,01 punts percentuals superior al del mes anterior (65,21%).\nNotícies destacades del mes de juliol del 2017:\nQuatre notes constitucionals per a evitar excuses en l’ús del català al comerç i al cinema. Malgrat les retallades que ha fet el Tribunal Constitucional, les empreses hauran d’etiquetar en català, després de set anys d’incompliment del Codi de consum de Catalunya. El Tribunal Constitucional espanyol va sentenciar fa uns dies contra els preceptes d’ús de la llengua que recomanen diverses lleis que havien estat aprovades pel Parlament de Catalunya en els darrers anys. Així, la Cort ha resolt els recursos contra la llei del Codi de Consum, la llei del cinema, la llei d’acollida de persones immigrades i la llei de comunicació audiovisual de Catalunya, un fet que representa un nou atac directe contra la llengua catalana i contra la manifestada, però mai aplicada, voluntat plurilingüística de l’estat. Una vegada que el contingut de totes les sentències s’ha fet públic, l’ONG del català les ha analitzades en detall. Les conclusions es poden veure en aquesta notícia de la Plataforma per la Llengua.\nEls principals webs de l’Estat exclouen el català. Només l’1,6% de les pàgines web que la Plataforma per la Llengua ha analitzat tenen una versió completa en català, i en tots aquests casos es tracta d’institucions participades per la Generalitat de Catalunya o universitats catalanes. El 64,2% dels portals que s’han estudiat no tenen cap espai en català ni hi permeten fer cap tràmit, i els que ho permeten tenen faltes d’ortografia i oblits destacats. La majoria dels portals web que depenen d’institucions de l’Estat ignoren el català -i la resta de llengües oficials diferents del castellà- en la comunicació de cara al públic. Aquesta és la manera com els organismes públics espanyols conceben el plurilingüisme, segons constata l’informe “El català, ignorat a les pàgines web oficials de l’Estat espanyol”, que ha elaborat la Plataforma per la Llengua i que ha analitzat 254 portals webs. En 163 d’aquests, el català n’és una llengua completament inexistent, i en la resta de casos, el català s’hi troba de manera residual o parcial. Només quatre webs tenen versions completament en català. Més informació a la notícia de la Plataforma per la Llengua.\nInforme «El català, ignorat a les pàgines web oficials de l’Estat espanyol» (PDF 1,02 Mb i 23 pàgines)\nLa Generalitat aplega en un informe els incompliments lingüístics de l’Estat. L’informe sobre la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries per al període 2013-2016 desgrana desenes de greuges envers la llengua pròpia de Catalunya. La Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura, amb la col·laboració dels Departaments de la Presidència, Empresa i Coneixement, Ensenyament, Justícia i el Consell de l’Audiovisual de Catalunya, ha elaborat un informe que avalua l’acompliment i l’incompliment per part de l’Estat espanyol de la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries (CELRoM) per al període 2013-2016. El document recull nombrosos greuges jurídics de l’Estat envers la llengua catalana i l’occitana. Ester Franquesa, directora general de Política Lingüística, ha afirmat que “l’Estat no ha fet cap pas efectiu per millorar l’acompliment de la Carta europea des del darrer informe que es va emetre, que ja era sensiblement negatiu.” Més informació a la notícia de la Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nInforme de l’incompliment de la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries (CELRoM) per al període 2013-2016 (PDF de 2,32 MB i 124 pàgines)\nSoftcatalà presenta la traducció al català de la distribució de GNU/Linux Fedora 26. Ja hi ha disponible la versió en català de la distribució de GNU/Linux Fedora 26, un sistema operatiu complet de propòsit general i basat exclusivament en codi obert. El projecte Fedora es basa en fòrums públics, processos oberts, innovació ràpida, meritocràcia i transparència per obtenir el millor sistema operatiu i plataforma que el programari lliure i de codi obert pugui proporcionar. El desenvolupament es realitza en un fòrum públic. El projecte produeix aproximadament dues versions de Fedora l’any. Més informació a la notícia de Softcatalà.\nEscola Valenciana s’aferma: «El Decret de Plurilingüisme fomenta la igualtat». El nou Decret «trenca amb la discriminació perquè afavoreix l’aprenentatge de llengües en condicions d’igualtat a tots els centres educatius del País Valencià. El Decret 9/17 de 27 de gener, del Consell, que estableix el model lingüístic del sistema d’ensenyament en l’àmbit valencià, és «plenament respectuós amb la diversitat lingüística del País Valencià i, per aquesta raó, promou l’adquisició equilibrada de les dues llengües cooficials i una llengua estrangera, a més d’estipular un termini acceptable perquè tots els centres educatius puguen arribar al nivell òptim, l’Avançat, i preveu la dotació de recursos humans i econòmics a les escoles que ho sol·liciten.» Amb aquestes paraules ha reiterat el president d’Escola Valenciana, Vicent Moreno, la defensa del Decret de Plurilingüisme Dinàmic, després que la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia –TSJ– haja anul·lat la disposició addicional cinquena. Més informació a la notícia d’Escola Valenciana – Federació d’Associacions per la Llengua.\nUn web nou per potenciar els jocs i joguines en català. La Plataforma per la Llengua ha renovat el web www.jocsijoguines.cat amb la voluntat de crear un espai més accessible i útil per als usuaris. El web www.jocsijoguines.cat va néixer el novembre del 2012 amb l’objectiu de potenciar el joc i la joguina en català, que només tenia una presència del 6% en el sector. Cinc anys després, la presència del català als jocs i joguines del nostre país ha augmentat lleugerament, però encara se situa en un escàs 8%. És per aquest motiu que, des de la Plataforma per la Llengua, creiem que aquest web continua sent molt necessari per a poder fomentar la presència de la nostra llengua en l’àmbit del joc i el lleure i sensibilitzar la població sobre la situació discriminatòria que pateixen els nens i nenes catalans. Més informació a la notícia de la Plataforma per la Llengua.\nEl Senat espanyol debatrà una moció de la Plataforma per la Llengua perquè el català no tingui fronteres audiovisuals (Plataforma per la Llengua, 13-7-2017)\nGoogle Play Quiosc incorpora la llengua catalana i s’estrena amb NacióDigital com a primer mitjà (Nació Digital, 6-7-2017)\nL’aplicació de Google compta amb més de 100 milions de lectors que ara podran accedir també a la informació de NacióDigital des de qualsevol mòbil.\nLa Plataforma per la Llengua condemna una nova interferència de la justícia en l’ensenyament plurilingüe de la Generalitat Valenciana (Plataforma per la Llengua, 27-7-2017)\nEs busquen signatures (virtuals) per la creació d’una llei d’igualtat lingüística al País Valencià (Racó Català, 25-7-2017)\nVolen visibilitzar la urgència d’un text legislatiu que equipari els drets lingüístics dels valencianoparlants amb els dels castellanoparlants.\nCampanya de signatures ‘Construïm la Igualtat Lingüística’\nManifest ‘Construïm la Igualtat Lingüística’\nLa Plataforma per la Llengua considera que el TC rebaixa els drets lingüístics dels catalanoparlants (Plataforma per la Llengua, 5-7-2017)\nComunicat de l’ONG del català davant les sentències del Tribunal Constitucional espanyol.\nEl Tribunal Constitucional reconeix la constitucionalitat de la política lingüística del Govern de Catalunya, amb restriccions (Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 5-7-2017)\nDeclara constitucionals les quatre lleis impugnades pel Partit Popular, el Govern central i la Defensora del Poble, amb elements interpretatius restrictius.\nEl TC admet la constitucionalitat de les lleis d’acollida, cinema, audiovisual i del Codi de consum amb elements interpretatius i esmenes de caràcter restrictiu (Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 18-7-2017)\nEster Franquesa: “Una vegada més, les sentències del Tribunal Constitucional afebleixen la posició del català”.\nLa Xarxa Europea per a la Igualtat Lingüística reclama multes de la UE contra la discriminació al català (VilaWeb, 1-7-2017)\nL’organització denuncia que el suport de la Unió Europea a les llengües minoritàries ha minvat l’última dècada.\nLa Plataforma per la Llengua critica la intolerància del govern espanyol contra el decret sobre el valencià (Plataforma per la Llengua, 26-7-2017)\nEs valora molt negativament la impugnació de la normalització del valencià en les relacions amb la ciutadania, les empreses i les altres administracions públiques.\nUna llengua muda (Article de Moisés Pérez a El Temps, 28-7-2017)\nCoca-cola i Font Vella hauran d’etiquetar en català si volen ser a les cafeteries i màquines expenedores de concessió pública (Plataforma per la Llengua, 18-7-2017)\nL’IEC busca persones voluntàries per millorar la qualitat dels articles científics de la Viquipèdia en català (Coordinadora d’Associacions per la Llengua Catalana (CAL), 11-7-2017)\nUn estudi de la Generalitat demostra que l’Estat es vol carregar el català (Directe.cat, 15-7-2017)\nEl Govern recorda que l’executiu espanyol va signar la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries però lamenta que l’incompleix.\nL’Estat espanyol garantirà als fills dels ciutadans residents a l’estranger l’aprenentatge de la seva llengua… sempre que sigui el castellà (Plataforma per la Llengua, 27-7-2017)\n28 noves normes aprovades per les institucions estatals i comunitàries imposen el castellà el segon trimestre de 2017 i s’afegeixen a les 16 dels primers tres mesos de l’any.\nReivindiquem amb els joves un Estat a favor de la llengua catalana (Plataforma per la Llengua, 28-7-2017)\nLa Plataforma per la Llengua i el Moviment Franjolí repartiran, per segon any, agendes en català per als escolars de la Franja (Plataforma per la Llengua, 24-7-2017)\nLa terminologia de l’enginyeria civil, ara en línia (TERMCAT – Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 5-7-2017)\nNova publicació del TERMCAT dedicada a la creació terminològica, de Ramon Llull fins a l’actualitat (TERMCAT – Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 17-7-2017)\nEls cursos de català del Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL) van registrar 74.610 inscrits el 2016, un 5% més (VilaWeb – Europa Press, 13-7-2017)\nLa Plataforma per la Llengua i l’Espanyol, de cara a barraca amb el català (Plataforma per la Llengua, 24-7-2017)\nEl TSJ avala l’ús prioritari del català a les administracions valencianes (VilaWeb, 8-7-2017)\nEl tribunal considera que el decret que va aprovar el Consell no perjudica els funcionaris públics.\nEl Tempir defensa que cal garantir l’aplicació del nivell avançat a tots els centres que el triaren (El Tempir, 31-7-2017)\nDemanem una sanció per l’actitud il·legal del jutge Magán a Alacant (Plataforma per la Llengua, 31-7-2017)\nEl magistrat obvia la jurisprudència que reconeix que el català i el valencià són la mateixa llengua.\nAlfons Esteve: ‘Dins l’estat espanyol no és possible normalitzar la llengua’ (VilaWeb, 27-7-2017)\nEl govern espanyol exigeix que el País Valencià i Catalunya es comuniquin en l’única llengua que ‘comparteixen’: el castellà (Racó Català, 27-7-2017)\nMadrid considera que el català i el valencià són llengües diferents i que els seus parlants no s’entendrien.\nEl Tribunal Constitucional emet sentència contra quatre lleis que protegeixen l’ús del català (VilaWeb, 4-7-2017)\nResol recursos del PP i la defensora del poble espanyol contra la llei del cinema, la llei audiovisual, la llei de consum i la d’acollida d’immigrants.\nEl Tempir i la Intersindical Valenciana per un major ús i promoció del valencià al sud (El Tempir, 19-7-2017)\nLa Viquipèdia en català organitza un repte per millorar l’impacte dels Jocs Olímpics de Barcelona 92 (Amical Wikimedia, 4-7-2017)\nJoves i llengües protagonitzen l’XI edició del concurs de curtmetratges Llanterna Digital (Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 23-6-2017)\nEl Govern reconeix la tasca de foment de la llengua de signes catalana (Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 30-6-2017)\nJosep M. Segimon, Elena Mateu, el Casal de Sords de Barcelona i la sèrie web Peixos, reconeguts amb el Premi de Foment de la Llengua de Signes Catalana.\nEl Govern forma professorat de català per a Argentina, Brasil, Paraguai i Uruguai (Direcció General de Política Lingüística (DGPL) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 7-7-2017)\nEl Departament d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència i el Departament de Cultura impulsen un nou curs de formació de professorat de llengua catalana a Rosario, a l’Argentina.\nEl fotògraf Guillem Medina allibera gairebé 300 fotos de celebritats a Wikimedia Commons (Amical Wikimedia, 18-7-2017)\nRegistrem dues discriminacions contra el català en àrees de servei (Plataforma per la Llengua, 7-7-2017)\nEl mes de juny passat, dues persones van denunciar haver patit un tracte discriminatori pel simple fet de parlar en català als treballadors d’aquests establiments.\n‘En castellano o no te entiendo’: Carles Rabassa denuncia una agressió lingüística a l’hospital de Formentera (VilaWeb, 11-7-2017)\nDenuncia que l’hospital està preparat per atendre en tot de llengües, excepte en català que és llengua oficial.\nUn assistent al FIB denuncia catalanofòbia: ‘Però quina merda parles?’ (VilaWeb, 17-7-2017)\nEl festival no té cura de la llengua, tot i que rep el suport d’institucions com la Diputació de Castelló i la Generalitat.\nEduard Martín Lineros, nou Director General de la Fundació puntCAT (Fundació puntCAT, 31-7-2017)\nDemanem que el govern italià es mulli per potenciar el català a l’Alguer (Plataforma per la Llengua, 14-7-2017)\nA través de l’organització Europea ELEN, l’ONG del català demana al govern italià que ratifiqui la CELRoM, fet que permetria una millora de l’estatus i el reconeixement de la nostra llengua a l’Alguer, municipi on es parla.\nL’Acadèmia Valenciana de la Llengua i l’Institut Ramon Llull amplien la seua col·laboració (VilaWeb, 10-7-2017)\nAmbdues institucions organitzen el curs d’estiu de llengua i cultura a València.\nEscola Valenciana participa al Fòrum de Debat sobre la Carta Europea de les Llengües Minoritàries celebrat a Santiago (Escola Valenciana, 5-7-2017)\nL’AVL i l’IRL impulsen una estada lingüística d’estiu a València amb estudiants de 15 universitats europees (VilaWeb, 5-7-2017)\n“Internet ens permet tenir contacte directe amb els clients” (Fundació puntCAT, 12-7-2017)\nEntrevistem a l’Ignasi Melià, fundador d’ARDITS, una marca de roba feta a Catalunya que ven a tot el món a través d’Internet.\n«Avui en dia si no tens presència a Internet, jugues en desavantatge enfront dels teus competidors» (Fundació puntCAT, 28-7-2017)\nEntrevistem al Josep Armengol i Arnau Miquel, fundadors de L’hort de Sant Agustí, i a la Gemma Caihuelas, gestora de la comunitat i espai del coworking.\nLa Plataforma per la Llengua reclama que es recuperin els vols entre Catalunya i l’Alguer per a garantir el futur del català a la ciutat sarda (Plataforma per la Llengua, 6-7-2017)\nEls localismes i l’estandardització (Grup d’Estudi de Llengües Amenaçades (GELA) a VilaWeb, 25-7-2017)\n«El fet que les llengües encarnin diferents interpretacions de la realitat les converteix en formes de coneixement».\nWICCAC2018-08-08T21:20:46+02:0031 de juliol de 2017|Llengua|0 Comentaris


L’Obra Social ‘la Caixa’ destina 20.000 € al projecte Tiquet Fresc del Consell Comarcal del Baix Ebre | Consell Comarcal del Baix Ebre\nL’Obra Social ‘la Caixa’ destina 20.000 € al projecte Tiquet Fresc del Consell Comarcal del Baix Ebre\nAquesta iniciativa solidària va beneficiar l'any passat 409 famílies desafavorides de la comarca del Baix Ebre\nL'Obra Social “La Caixa” aportarà enguany 20.000 euros per finançar el 50 per cent del projecte Tiquet Fresc, que promou el Consell Comarcal del Baix Ebre per atendre les necessitats bàsiques d’alimentació de la població mes desfavorida de la comarca. La vicepresidenta de l'ens comarcal, Maria Beltran, i el director del Centre d’Institucions de CaixaBank a Catalunya, Joaquim Macià, han signat avui el conveni que regula aquesta col·laboració entre ambdues institucions.\nLa vicepresidenta comarcal i responsable de l'Àrea de Serveis Socials del Consell, Maria Beltran, ha agraït en nom de la institució la implicació i col·laboració de l’Obra Social “la Caixa” en aquesta iniciativa solidària destinada a les persones del Baix Ebre més castigades per la crisi econòmica. "Des de Serveis Socials atenem actualment persones que abans de la crisi no n'eren usuàries i gràcies a aquesta col·laboració de l'Obra Social 'la Caixa' podem arribar a més famílies", ha explicat la vicepresidenta.\nAquesta iniciativa solidària va beneficiar l'any passat 409 famílies del Baix Ebre, un 12,67 per cent més que al 2015. Per municipis, on es van atendre més famílies va ser a Deltebre (106), Roquetes (68), L’Ametlla de Mar (62), Camarles (43), l’Aldea (41) i l’Ampolla (38). L'àmbit d'actuació exclou Tortosa que compta amb els seus propis serveis socials.\nPer la seva banda, el director del Centre d’Institucions de CaixaBank a Catalunya, Joaquim Macià, ha remarcat que col·laboracions amb projectes solidaris com el del Tiquet Fresc són possibles gràcies als clients de l'entitat bancària. "Aquest és el quart any que col·laborem amb el Tiquet Fresc i estem convençuts que aquesta aliança entre el Consell Comarcal i l'Obra social 'la Caixa' ha contribuït molt a pal·liar les necessitats bàsiques de les persones més desafavorides del Baix Ebre", ha assenyalat.\nEls destinataris d'aquests ajuts han d'acreditar que tenen dificultats per cobrir les seves necessitats bàsiques perquè no tenen ingressos o aquests són insuficients. Un cop feta la valoració, els Serveis Socials de l’ens comarcal determinen seguint criteris objectius l'ajut a concedir. Els tiquets es poden bescanviar en comerços de proximitat adherits al projecte. El 2016 n'hi van haver 64, tres més que l'any anterior.


Espectroscòpia: quina diferència hi ha entre la dispersió de Raman i l’absorció d’IR?\nLes bandes de raman sorgeixen a causa de la dispersió de la llum per modes vibracionals en una molècula, mentre que les bandes IR sorgeixen a causa de l'absorció de llum per modes vibracionals en una molècula.\nEls experiments de difusió de Raman es realitzen amb llum visible en cuvettes de vidre, mentre que els experiments d’absorció de l’IR es realitzen mitjançant llum infraroja en pel·lícules (per exemple, mostres incrustades en grànuls KBr, etc.). Atès que els dissolvents i les cuvettes absorbeixen la llum IR, els expts IR no es poden realitzar en cuvettes mitjançant la dissolució de mostres en dissolvents a excepció de la motlle de Nujol.\nA l’IR, es tracta de transicions entre nivells vibracionals dins d’un nivell electrònic, mentre que a Raman es mira transicions entre un estat electrònic i un estat virtual. Si les transicions de dispersió de Raman es troben entre dos nivells electrònics, és a dir, l’energia del fotó coincideix amb la bretxa d’energia entre els nivells electrònics, llavors s’anomena Resonància Raman.\nLa dispersió de Raman és un procés de segon ordre que implica un fotó i un fonó (mode vibracional), mentre que la transició IR es produeix mitjançant un procés de primer ordre.\nA més, les regles de selecció per a la interacció de matèries lleugeres tant en Raman com en IR són diferents.\nUn mode vibracional d'una molècula en Raman específica és Raman actiu si hi ha un canvi en la polarització de la molècula, mentre que un mode vibracional d'una molècula en IR específica és IR actiu si hi ha un canvi de moment dipolar durant la vibració.\nHi ha alguna diferència entre OCJP, OCA i OCP Oracle Certification?Anglès (idioma): quina diferència hi ha entre "estic acabat" i "he acabat"? (He acabat de menjar vs he acabat de menjar.)Quina diferència hi ha entre el deute i el préstec?Quina diferència hi ha entre continu i uniforme continu per a una funció?Quina diferència hi ha entre umami, salats i salats?Quina diferència hi ha entre l’AC del convertidor i el no inversor?Quina diferència hi ha entre PCA i DWT?


Ampliació sense Constitució - Any 2003 - Articles\nL´ampliació europea sense Constitució\nAcròpolis (Atenes) (2)\nAmpliació sense Constitució\nEl 2003 la Unió Europea va haver d’afrontar un conjunt de reptes de difícil solució que van posar en qüestió la tasca iniciada els anys anteriors per plantejar la consolidació d’un espai específic d’influència al món. Durant l’any, l’economia i la política de la Unió Europea van estar determinades per les accions empreses pels Estats Units en qüestions tan transcendents com la guerra de l’Iraq, la crisi internacional sorgida amb Corea del Nord i l’Iran, la pèrdua del paper de l’ONU i la continuïtat de la violència a Palestina. Totes aquestes accions van estar marcades per un fort unilateralisme que va fer trontollar el tradicional multilateralisme europeu.\nLa unitat dels Quinze en política exterior, sempre fràgil, es va trencar obertament quan la Gran Bretanya i Espanya es van alinear amb els Estats Units arran del conflicte de l’Iraq, juntament amb alguns països de l’Europa de l’Est, aplegats en l’anomenat grup de Vílnius (Polònia, Hongria,Txèquia, Letònia, Estònia, Lituània, Eslovènia, Eslovàquia, Romania, Bulgària i Croàcia) en contra de les posicions prèviament manifestades per França i Alemanya, que pretenien parlar en nom de tota la Unió Europea. A finals d’any, la importància del fet va fer pensar als responsables de la UE en la necessitat d’organitzar una futura defensa europea, inscrita a l’OTAN però independent, que atorgués a la UE una capacitat d’intervenció o intermediació directa en futurs conflictes bèl·lics, sense haver de dependre dels Estats Units, com va passar en els casos de Bòsnia i Kosovo, o per actuar alternativament en defensa del multilateralisme en cas d’una crisi com la de l’Iraq.\nLa guerra de l’Iraq, amb antecedents i seqüeles, va acabar determinant el conjunt de la política europea, que el 2003 tenia com a principals tasques aprovar la incorporació de deu nous països membres, prevista per a l’1 de maig del 2004, i el desenvolupament d’una Constitució, la redacció de la qual havia estat encarregada a la cimera de Laeken a l’expresident francès Valéry Giscard d’Estaing. Aquestes dues fites no ocultaven la necessitat de respondre paral·lelament a altres qüestions encara pendents com ara l’impuls en recerca i formació acordat a la cimera de Lisboa, l’incompliment del Pacte d’Estabilitat per part de França i Alemanya i la manca de recursos financers a l’hora d’afrontar la integració dels deu nous països membres. A l’acabar l’any, el fracàs de la Conferència Intergovernamental (CIG), que havia d’aprovar la nova Constitució europea, va fer que quedessin pendents moltes qüestions i que la presidència italiana les traspassés en bloc a Irlanda, que regiria la presidència durant el primer semestre del 2004.\nL’any va començar, sota la presidència grega, amb una acció important de la Unió Europea, al rellevar 900 policies europeus els 1.600 que l’ONU anteriorment havia destacat a Bòsnia per desenvolupar la missió de pau encomanda per la comunitat internacional. Un altre fet emblemàtic es va produir el 22 de gener del 2003, quan el president francès, Jacques Chirac, i el canceller alemany, Gerhard Schröder, van celebrar conjuntament a París el 40è aniversari del Tractat de l’Elisi, que va segellar la reconciliació dels dos països i va establir l’eix franco-alemany que donaria sentit al conjunt del projecte comunitari. En la mateixa línia, l’1 de febrer va entrar en vigor el Tractat de Niça de l’11 de desembre del 2000, que havia de fer possible l’ingrés de deu nous membres a la Unió Europea, i que es va materialitzar formalment el 16 d’abril del 2003 en una cerimònia solemne al peu de l’Acròpolis d’Atenes.\nDes d’aquell dia Polònia, Hongria, la República Txeca, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Letònia, Lituània, Malta i Xipre van esdevenir observadors, amb veu però sense vot, en tots els òrgans decisoris de la UE. L’1 de maig del 2004, previ referèndum a cada un d’aquests països, es convertirien en membres de ple dret i engrandirien la població de la UE amb 75 milions d’habitants, la situarien en 450 milions de ciutadans i ampliarien la seva extensió territorial en un 34%, tot i que el PIB només augmentaria en un 4,6%. En relació amb l’ampliació, al juny els Quinze també van aprovar la reforma de la política agrària comuna (PAC), que desvinculava les subvencions agrícoles del nivell de producció de les explotacions. La nova PAC destinava 43.000 milions d’euros, retallava fins al 5% els ajuts directes a partir del 2007 i apostava per unes aportacions de 1.200 milions d’euros més per any. També incentivava el respecte pel medi ambient, la qualitat alimentària i la seguretat laboral.\nContinuant amb les tasques institucionals empreses, el 26 de maig del 2003 el presídium de la Convenció sobre el futur d’Europa va difondre el projecte final de Constitució europea, en un text que incloïa alguna retallada britànica en política exterior i defensa i suposava una reducció de la quota de poder per a Espanya. El projecte va ser aprovat el 19 juny, i com a conseqüència es va reforçar el poder del Parlament Europeu, es va fer més democràtica la presa de decisions i es van consagrar els drets fonamentals dels ciutadans. Se suprimia, però, qualsevol reconeixement polític a les regions europees, la representació de les quals, més enllà del Comitè de les Regions, passava a ser un assumpte exclusiu dels Estats que les acollien, de la mateixa manera que la tramitació del reconeixement als drets lingüístics i culturals. Aquest apartat va crear cert malestar en regions com ara Catalunya, que havien presentat la seva pròpia proposta de Convenció i que van haver d’avenir-se a la qüestió, mentre que França veia reconegut el seu dret a l’excepció cultural per protegir millor la seva llengua davant de l’anglès, majoritari al món. Finalment, el projecte de Constitució també creava la figura d’un president estable del Consell de la UE per representar Europa, i també es posava la primera pedra en matèria de defensa comuna.\nLa presidència semestral italiana va començar amb un escàndol al Parlament d’Estrasburg, quan Silvio Berlusconi va dir al líder dels socialdemòcrates alemanys, Martin Schulz, que seria perfecte per representar el paper de capo en un film sobre els camps de concentració nazis. L’incident va tenir lloc després que un grup de diputats desplegués unes pancartes contra la llei d’immunitat aprovada a Itàlia que vetava el processament del primer ministre, el president del Parlament i el president de la República. La comparació va ser qualificada pels socialistes europeus de crisi institucional, i tant el president de l’Eurocambra, Pat Cox, com el president de la Comissió Europea, Romano Prodi, la van rebutjar. La crisi creada va requerir una trobada entre els mandataris italià i alemany per treure ferro a l’afer, tot i que s’havien acusat mútuament de la responsabilitat de l’incident.\nD’altra banda, el 10 de juliol els 105 membres de la Convenció Europea, presidida per Valéry Giscard d’Estaing, van signar el projecte constitucional després d’acordar el lema de la Unió Europea, Unida en la diversitat, i de fixar per escrit l’himne, la bandera i la festivitat d’Europa. Al setembre els 25 països que havien d’integrar la UE van acordar iniciar a l’octubre, a Roma, la Conferència Intergovernamental (CIG) per ratificar la futura Constitució, amb un calendari que es podia allargar fins a finals d’any en reunions complementàries dels caps d’Estat i de govern i dels ministres d’Exteriors. A Roma, el president del govern espanyol, amb el suport del representant polonès, va mostrar-se totalment contrari a les modificacions introduïdes per la Constitució al repartiment de vots per països acordat a Niça, posició que va mantenir fins a l’última reunió de l’any, que va finalitzar sense acord i va deixar pendent el que havia de ser el gran tema de l’any: l’aprovació d’una nova Constitució europea.


Llum verda a una nova fase del Pla d’Asfaltatge de Salt – InfoSalt\nLlum verda a una nova fase del Pla d'Asfaltatge de Salt\nL’Ajuntament aprova, entre altres, els treballs al carrer Torres i Bages (entre Manuel de Falla i Ramon y Cajal) i a la cruïlla Països Catalans amb Marqués de Camps\nDurant el darrer trimestre del 2019, el consistori invertirà més de 100.000 euros en set actuacions diferents\nL’Ajuntament de Salt ha aprovat una nova fase del Pla d’Asfaltatge que, entre altres actuacions, inclou el carrer Torres i Bages (entre Manuel de Falla i Ramon y Cajal) i la cruïlla entre el Passeig dels Països Catalans i el Passeig del Marquès de Camps. El pressupost d’aquestes dues obres és de 47.800 euros, els treballs està previst que s’iniciïn durant les properes setmanes i tenen un termini d’execució d’un mes i mig.\nA banda d’aquestes dues accions, també està previst que durant el darrer trimestre d’aquest 2019 s’actuï en d’altres punts de la xarxa viària saltenca. En concret, hi ha programades cinc obres que en aquest cas, globalment, tenen un pressupost de 59.000 euros.\nAl carrer Llarg s’ampliarà la vorera en un tram a l’alçada de la cruïlla amb el carrer Sant Joan mentre que al carrer Doctor Ferran, entre Guilleries i Roca Delpech, se situaran tots els aparcaments en línia per evitar els problemes de circulació que es patien.\nD’altra banda, s’elevarà el pas de vianants que enllaça la plaça de la Llibertat amb la Casa de Cultura Les Bernardes amb l’objectiu d’augmentar la seguretat dels vianants, reduint la velocitat del trànsit que circula per aquest punt.\nTambé es millorarà l’evacuació de l’aigua al carrer Sant Antoni amb les instal·lació de tres reixes interceptores que derivaran l’aigua cap a la sèquia mentre que a l’avinguda de la Pau s’instal·laran senyals lluminosos als passos de vianants per tal de fer-los més visibles i millorar la seguretat.\nMillores a Doctor Castany\nA banda de les actuacions que s’executaran durant el darrer trimestre d’aquest any 2019, l’Ajuntament de Salt també ha replantejat el projecte previst al carrer Doctor Castany. Finalment les obres no inclouran només la millora de l’asfaltatge i durant els treballs s’ampliarà també la vorera.\nEl regidor d’Entorn Urbà de l’Ajuntament de Salt, Àlex Barceló, explica que “aquestes modificacions es duran a terme recollint les peticions que ens han fet arribar els veïns”.“Hem aprofitat que s’ha modificat la licitació després de la rescissió del contracte d’asfaltatge per incompliment i mala praxis. Aquest parèntesi ens he permès recollir aquestes propostes que ara podrem executar”,recorda Barceló.


En aquest lloc web fem servir galetes (cookies) només per a personalitzar i millorar la vostra visita. En cap cas les fem servir per a obtenir informació que no tingui a veure amb el propi ús d'aquest lloc web.\nLa propietat de tots els continguts escrits, imatges i gràfics que apareixen en aquest lloc web és del Col·legi oficial d'Enginyers Agrònoms de Catalunya. Tingueu en compte que la informació que apareix en aquest lloc web no és vinculant i pot canviar sense avís previ.\nEn el procés de construcció d'aquest lloc web s'han seguit els estàndards de programació internacionals. Garantim, doncs, la correcta lectura en qualsevol plataforma, sistema operatiu i navegador que accepti els estàndards actuals.\nEl format PDF (Portable Document Format) és un estàndard d'intercanvi de documents digitals. Alguns dels documents que es presenten en aquest lloc es troben en aquest format. Per poder-los visualitzar necessiteu tenir instal·lat el programa de lectura d'arxius PDF Adobe Reader. Podeu aconseguir l'última versió de manera gratuïta en el lloc web d'Adobe.


Suc de pastanaga - Diet Radisson\nSuc elaborat amb el millor d’aquesta hortalissa per gaudir de tot el seu sabor.\nPer què prendre el nostre SUC DE PASTANAGA DIET Rádisson?\n• Elaborat amb pastanagues seleccionades per oferir un suc de la més alta qualitat.\n• La pastanaga és una hortalissa excepcional pel seu elevat contingut en vitamina A i carotenoides que afavoreix el bronzejat de la pell i protegeix de les radiacions solars nocives.\nMalgrat que l’esmorzar és fonamental per donar-nos l’energia necessària per començar el dia, el cert és que només el 13,4% de la població d’un any o més fa diàriament un esmorzar complet. Després de saber aquesta dada, és hora de plantejar-se nous hàbits d’alimentació, i començar amb un esmorzar saludable pot ser un bon principi. Els nostres sucs, nèctars i mosts DIET Rádisson poden ser una bona tria a l’hora d’esmorzar amb una gran varietat de sabors per a tots els gustos TARONJA, PINYA ARANJA, PASTANAGA, PRÉSSEC, PERA, RAÏM BLANC, RAÏM NEGRE i POMA.


Gado-gado (Amanida de verdures) - Indonèsia\nCuiner: Lismia Sulastri, Barcelona\nLismia Sulastri, Barcelona\n1/2 kg de mongeta tendra\n1/2 kg de brots de soja\nPer a la salsa "bumbu gado-gado":\npasta de gambes (terasi)\nsucre morè (Gula Jawa)\nTrossegeu les mongetes i talleu la col en juliana. Feu coure aquestes verdures en un cassó amb aigua i sal. El punt de cocció dependrà del vostre gust, però com que és una amanida, queden força bé si es deixen "al dente". Peleu els cogombres i talleu-los a bastonets. Escaldeu els brots de soja durant un minut, escorreu-los i reserveu-los.\nPrepareu la salsa matxucant en un morter els cacauets, el bitxo (la quantitat dependrà de la picantor que vulgueu donar-hi), la pasta de gambes, un polsim de tamarinde mòlt, una mica de sal i una mica de sucre. Deixateu la pasta que us quedarà al morter amb una mica d'aigua calenta.\nSi no voleu tenir tanta feina, podeu fer com la Lismia i comprar la salsa ja preparada i només us caldrà fer l'últim pas: desfer-la amb aigua calenta.\nServiu les verdures en una safata, però sense barrejar-les; d'aquesta manera, cadascú es podrà servir al seu gust. En un bol a banda serviu-hi la salsa, perquè cadascú se'n pugui posar la quantitat que vulgui.


Holidayhome Karapan Alsharif Puncak Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKota Bunga Blok K 4 No 8, Cipanas, Cipanas, Puncak, Indonèsia, 43253 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Puncak, Holidayhome Karapan Alsharif és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHolidayhome Karapan Alsharif ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, lloguer de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Puncak, faci de Holidayhome Karapan Alsharif la vostra llar.


7 de les catacumbes més fascinants i belles del món - Article\nJerusalem és un cobejat lloc d’enterrament, però la ciutat antiga es queda sense espai per enterrar els morts. El 2015, la Jerusalem Jewish Community Burial Society es va associar amb un grup constructor per perforar sota una muntanya al cementiri més gran de la ciutat, Har Hamenuchot, i crear una necròpolis subterrània massiva que albergarà 22.000 criptes. El pla és crear espais funeraris disposats de terra a sostre en una xarxa de túnels que es creuen, una mica semblants als que van adornar l'Orient Mitjà per primera vegada fa milers d'anys. La primera secció de les catacumbes modernitzades s’obrirà a l’octubre del 2019.\nAquí hi ha set de les catacumbes més boniques i fascinants històricament d’altres llocs del món.\n1. Catacumbes de Roma\nLes catacumbes es van originar a l'Orient Mitjà fa uns 6.000 anys i es van estendre a Roma amb la migració jueva. Els primers cristians van modelar les seves pràctiques funeràries segons els costums jueus, tot i que les regles romanes els van obligar a enterrar fora dels límits de la ciutat. Com que la terra era cara, van passar a la clandestinitat, excavant aproximadament 375 quilòmetres de túnels a través del touf volcànic de Roma, i van construir xarxes d’habitacions revestides de nínxols rectangulars anomenatsnínxols. Més tard, es van incloure tombes més complexescúbica(petites habitacions que servien de tomba familiar) iarcosolia(grans nínxols amb un arc sobre l'obertura, també s'utilitzen per a famílies). Tots dos estaven sovint decorats amb frescos religiosos, medallons daurats, estàtues i altres arts. La bellesa no era només per als difunts, sinó per als vius, que s’hi congregaven per compartir menjars funeraris i celebrar els aniversaris de la mort. (Tanmateix, la idea que els cristians perseguits s’hi veneraven secretament és una llegenda de l’època romàntica).\nA principis del segle V, els bàrbars havien envaït Roma i van començar a saquejar les tombes, de manera que les restes de sants i màrtirs enterrats es van traslladar a llocs més segurs de les esglésies de la ciutat. Les catacumbes van ser oblidades durant segles, fins que els miners van redescobrir-la accidentalment sota la Via Salaria el 1578. Això va provocar una pressa per les relíquies (sovint de dubtosa procedència). Avui, les quaranta-quatre catacumbes de Roma s’han despullat de cossos, però els antics frescos i els sinuosos passadissos fan que mereixen una visita.\n2. Catacumbes de París\nDins de les catacumbes de París, Michelle Reynolds / iStock a través de Getty Images\nNo van ser els primers, però les catacumbes de París podrien ser les més famoses del món i pocs poden competir amb elles pel seu pur glamour macabre. Creats pels romans com a pedreres de pedra calcària per construir la ciutat de dalt, el seu ús actual data de finals del segle XVIII, quan els cementiris massificats de tota la ciutat van provocar problemes de salut pública. (Un dels pitjors delinqüents va ser Saints-Innocents, en ús durant gairebé un mil·lenni i ple de cadàvers, cosa que no va ser tan gran tenint en compte la seva proximitat al popular mercat de Les Halles). A partir de finals del segle XVIII, els funcionaris es van fer càrrec de la situació traslladant els ossos (d’entre sis i set milions de persones) a les antigues pedreres, especialment beneïdes i consagrades amb aquesta finalitat.\nLes catacumbes es van obrir com a curiositat pública al segle XIX i actualment els visitants poden veure els ossos amuntegats en artificis. (Un disseny té forma de barril, un altre com un cor.) Altres atractius inclouen una font subterrània, un llum sepulcral, escultures creades per un canter i exposicions especials. Només una part dels prop de 200 peus de túnels està oberta al públic, tot i que això no ha impedit que els intrèpids exploradors, artistes i lladres urbans viatgin cap a les seccions fora de límits. El 2004, la policia parisenca va descobrir un cinema secret instal·lat dins d’una zona, amb un bar.\nUna sèrie de tombes van entrar al túnel a la roca base d'Alexandria a partir del segle II, les catacumbes de Kom el Shoqafa ('Monticle de Fragments') van ser oblidades fins al 1900, quan un ruc va caure en un pou d'accés. Avui en dia els tres nivells de catacumbes estan oberts a visites i inclouen diversos taüts gegants de pedra, així com talles, estàtues i altres detalls arqueològics que fusionen els estils romà, grec i egipci. Al segon nivell es troba el Saló de Caracalla, que es diu que conté les restes de joves cristians (i almenys un cavall) massacrats per Caracalla el 215 dC.\n4. Catacumbes de Caputxins de Palerm\nMòmies a les catacumbes dels caputxins a Palermon e o g e j o, Flickr (1) i (2) // CC BY-NC-ND 2.0\nAl segle XVI, l'església dels Caputxins de Palerm, Sicília, va començar a superar el seu cementiri i els monjos van tenir la idea d'embalsamar els seus germans morts i mostrar-los a les catacumbes. Al principi, només els frares rebien aquest tracte especial, però la pràctica va agafar força i els notables locals van començar a demanar l’honor en els seus testaments. Des de llavors, aproximadament 12.000 persones han estat embalsamades i organitzades per mostrar-se segons la demografia: les categories inclouen homes, dones, verges, nens, sacerdots, monjos i professionals. Els enterraments no es van aturar fins a la dècada de 1920, i un dels habitants més famosos també es troba entre els darrers: la bella Rosalie Lombardo.\n5. Catacumbes de Rabat, Malta\nLes catacumbes de Sant Pau a MaltaBs0u10e0, Flickr // CC BY-SA 2.0\nSota la moderna ciutat de Rabat, Malta (antiga ciutat romana de Melite) es troba a un ampli sistema de tombes subterrànies excavades en roques que van del segle IV al IX d.C. A diferència de la majoria de les altres catacumbes de tota la Mediterrània i, de fet, del món, els túnels s'utilitzaven per enterrar jueus, cristians i pagans, sense divisions notables entre els grups.\nLes funcions inclouen grans taules que s’utilitzen per a menjars cerimonials commemoratius dels difunts i cambres sepulcrals amb marquesines, algunes de les quals han estat inscrites amb il·lustracions i missatges (els arqueòlegs encara estan treballant per interpretar el lloc). Els principals complexos de catacumbes a Rabat inclouen els de Sant Pau, Santa Àgata i Tad-Dejr.\n6. Catedral de Sant Esteve, Viena\nUn crani alat a l’entrada de la cripta de la catedral de Sant Esteve Douglas Sprott, Flickr // CC BY-NC 2.0\nL'església mare de l'arxidiòcesi catòlica romana de Viena, la catedral de Sant Esteve, és un dels edificis més importants de la ciutat, coneguda pel seu magnífic sostre de teula multicolor (i per ser el lloc del funeral de Vivaldi). Però menys turistes visiten la cripta, on hi ha les restes de més d’11.000 persones.\nTot i que la major part de la catedral actual data del segle XIV, la cripta es va originar després d’un brot de la pesta bubònica a la dècada del 1730, quan es van buidar els cementiris de Viena amb l’objectiu d’aturar la marea de la malaltia. Molts dels esquelets es van apilar en filades ordenades, amb calaveres a la part superior, tot i que els visitants d’algunes zones també veuran munts d’ossos desorganitzats. En una secció, s’emmagatzemen la cripta ducal, els òrgans de prínceps, reines i emperadors, inclòs l’estómac de la reina Maria Teresa dels Habsburg.\nUna excavació arqueològica rutinària com a part d'un projecte de construcció el 2001 va portar a un descobriment inesperat a Brno, la República Txeca, una antiga antiga gralla subterrània plena d'esquelets. S'estima que 50.000 conjunts de restes s'havien emplenat sota la plaça de Sant Jacob durant els segles XVII i XVIII, originàriament apilats en filades ordenades però més tard barrejades per aigua i fang. El lloc es va obrir al públic el juny de 2012 i avui és el segon ossari més gran (conegut) d’Europa, després de les catacumbes de París.\nLa història del guardià de trampers\nquan es van utilitzar els fx visuals per primera vegada en la producció cinematogràfica a hollywood


EXERCICIS DIARIS PER AL CONFINAMENT (16) - Hospital de Campanya Santa Anna\n16 TELEVIDENT O PELEGRÍ?\nExercici òbviament dirigit als qui estan confinats a casa\nTe’n recordes d’aquella història del soldat ferit que va aprendre a discernir els seus estats d’ànim segons si llegia còmics o vides de sants (Exercici 3)? Tu ja portes quinze dies confinat/da i ja tens també una certa experiència: saps distingir la sensació d’embotiment mental després d’hores i hores de tele i mòbil, de la sensació de lleugeresa i d’afectació personal positiva que sents quan fas aquests (o altres) Exercicis. I tanmateix et costa anar cap al teu racó del silenci. És normal. És la condició humana Sabem allò que ens fa bé però no ho fem. Som així.\nEls primers dies potser vas aconseguir fer-ho per la novetat o per la curiositat. Després de mica en mica potser has suplert l’acció real de fer els Exercicis per l’autoengany de llegir-los i fer com si la lectura ja fos l’Exercici real. No passa res. La qüestió és: ara que té n’adones, què vols fer? Ets lliure de posar-t’hi 15 minuts o no.\nExercici optatiu (però decisiu): Demana a l’Esperit sant – ja saps “no cal saber del tot Qui és…” – humilment que et concedeixi el do d’enfortir la teva voluntat per a que siguis capaç de fer aquests minuts de silenci.\nPosa nom a les sensacions o estats d’ànim que has tingut durant aquest primers 15 dies de confinament i valora’ls de 0 a 5 segons una escala de menys a més qualitat humana.\nPer exemple: Avorriment sense creativitat = 0 ; Ajuda a l’àvia veïna = 5\n“Els nostres estats d’ànim són en part la matèria de la història de salvació que Déu obra en cada un de nosaltres” (Josep Ma RAMBLA, Exercicis Espirituals, Pedreña, Agost 1983).\nPlanteja-li al teu “òrgan interior”: Què passaria si decidís prendre’m aquest dies com una travessa en solitari del desert on l’Absolut potser se’m doni a conèixer; enlloc de prendre-me’ls com un màster en sèries televisives i vagareig indeterminat? Que vull ser, aquests dies únics i singulars, televident o pelegrí?\nNo hi responguis de seguida amb el cap. Deixa que la pregunta se’t passeig per tot el cos i que la resposta brolli del més profund de tu mateix/a?\nPren-ne nota breument en el teu Quadern de Pelegrí.


Reconeixement al personal jubilat el curs 2018-2019 - UPC Universitat Politècnica de Catalunya\nReconeixement al personal jubilat el curs 2018-2019 La UPC ha reconegut, en un acte al Rectorat, les 92 persones de la comunitat universitària que s’han jubilat durant el curs acadèmic 2018-2019, entre les quals hi ha hagut els exrectors Josep Ferrer Llop i Antoni Giró Roca. https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies-pdi-pas/reconeixement-al-personal-jubilat-el-curs-2018-2019 https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies-pdi-pas/reconeixement-al-personal-jubilat-el-curs-2018-2019/@@download/imatge\nLa UPC ha reconegut, en un acte al Rectorat, les 92 persones de la comunitat universitària que s’han jubilat durant el curs acadèmic 2018-2019, entre les quals hi ha hagut els exrectors Josep Ferrer Llop i Antoni Giró Roca.\nL’acte de reconeixement a les persones jubilades el curs passat, que ha tingut lloc el 13 de novembre a la Sala de Juntes del Rectorat, s’ha fet per a 61 persones del col·lectiu de Personal Docent i Investigador (PDI) i 31 del Personal d’Administració i Serveis (PAS), les quals han rebut un obsequi de la mà del rector, Francesc Torres, i del vicerector de Política Acadèmica de la UPC, Santiago Gassó.\nEntre el personal jubilat de la UPC durant aquest període s’inclouen els exrectors Josep Ferrer Llop i Antoni Giró Roca. Josep Ferrer Llop (Barcelona, 1949) va ser rector de la UPC del 2002 al 2006. Enginyer industrial i catedràtic del Departament de Matemàtica Aplicada de la UPC (actualment integrat al Departament de Matemàtiques) des del 1986, Ferrer Llop ha compaginat al llarg de la seva trajectòria a la UPC les tasques de docència i recerca amb una intensa activitat sindical, de gestió i de política universitària.\nVinculat a l’Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona (ETSEIB), la seva trajectòria ha destacat per l’impuls de la innovació pedagògica i de renovació del material docent, així com per una voluntat clara de vincular les matemàtiques amb les aplicacions a diferents disciplines de l’enginyeria. També ha desenvolupat una intensa activitat de recerca a l’Institut d’Organització i Control de Sistemes Industrials (IOC) i al grup de recerca de Sistemes de Control Lineals: Estudi Geomètric (SCL-EG). Després d'uns primers anys investigant en els camps dels espais vectorials topològics i les singularitats de varietats analítiques i diferencials, a partir dels anys 90 es va centrar en la teoria de sistemes lineals, una aproximació geomètrica a l'estudi de parelles de matrius i subespais invariants, que ha generat nombrosos articles en revistes internacionals d'alt nivell, conferències convidades i tesis doctorals.\nAntoni Giró Roca (Reus, 1949) va prendre el relleu a Josep Ferrer Llop com a rector de la UPC al 2006, càrrec que va exercir fins al 2013. Llicenciat i doctor en Ciències Físiques per la Universitat de Barcelona, va ser professor de la Universitat Rovira i Virgili (1971-77), de la Universitat de Barcelona (1978-82) i de la UPC (des de 1983), on ha desenvolupat la seva tasca docent i investigadora com a catedràtic d'universitat en l'àrea de Física Aplicada.\nEn l’àmbit de la recerca, Giró va impulsar la consolidació del grup de Biologia Computacional i Sistemes Complexos (BIOCOM-SC), un grup pioner en aplicacions de la simulació amb ordinador a l'estudi del comportament atòmic dels sistemes condensats, i ha treballat també en la modelització i la simulació discreta de sistemes microbians i en les seves aplicacions a l'enginyeria agroalimentària. Ha participat en una trentena de projectes de recerca i ha publicat una setantena de treballs.\nPel que fa a la gestió universitària, ha estat vicedegà i degà de la Facultat d'Informàtica de Barcelona (FIB), director del Departament de Física i Enginyeria Nuclear (actualment integrat en el Departament de Física), vicerector de Recerca i vicerector de Personal Acadèmic de la UPC. Durant deu anys, ha estat president de la Societat Catalana de Física, filial de l'Institut d’Estudis Catalans.\nDurant més de set anys va participar en el govern de la Generalitat de Catalunya, primer com a director general de Recerca i vicepresident del Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica (CIRIT), i després com a director general d'Universitats del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació.


Fashion Week 2018 Fashion Week de Londres moments divertits | CAT.rickylefilm.com\n10 vegades hem trencat un somriure a la Setmana de Moda (imaginar)\nMes de la moda ha arribat a la seva fi, i mentre alguns d'ells ha estat molt seriosa i el treball, hi ha hagut molts moments que han entretingut, divertit i ens va fer mobiliari és apropiat amb intensitat.\nEns permeten dur-lo a través de les tires còmiques, la raresa i la pura i simple ridícula:\nPestanyes de Thomas Tait\nLa nostra bellesa mirada de Halloween es classifica oficialment.\nBackbacks humans de Rick Owens\nLa temporada passada Rick Owens va posar penis a la passarel·la, en aquesta ocasió va utilitzar l'ésser humà com motxilles. Sí models va colpejar la passarel·la vestint els éssers humans en les parts posteriors i frontals. Owens va afirmar que era una declaració feminista "sobre la nutrició, germanor / maternitat i la regeneració, les dones elevant les dones, les dones es converteixin en les dones, i les dones donant suport a les dones".\nGivenchy caiguda de Candice Swanepoel\nSabem que és massa madura o particularment amable amb titter algú caigui, però Candice Swanepoel no va resultar ferit durant la seva caiguda Givenchy i va manejar l'incident molt pública de bon grat. Model de Victoria Secret caure de la cara, però es va aixecar com l'au fènix de les cendres i va continuar caminant.\nQuan Courtney Love va realitzar amb robots\nI tant que ho va fer. Philipp Plein 'hores Milà mostrar models involucrats caminant per una cinta transportadora, mentre que ser destres ulleres de sol i bosses dels braços del robot. Courtney Love va ser contractat com el convidat musical, obrint el show amb Celebrity Skin mentre es tira a través d'un conjunt d'estampats-PP portes, nau espacial similar i per la passarel·la mecànica en un parell de pantalons texans esquinçats.\nCascos de Moschino\nMoschino se sent molt cautelosos a l'hora d'estiu que ve - cascos sent el seu barret d'elecció. També van servir com a grans puntals autofotos per al paquet de la manera en què van ser enviats com invitacions.\nBotes botes d'Anya Hindmarch\nAnya Hindmarch celebra la gran carrer alta britànica cobrint els seus accessoris amb els noms de marques tals Mothercare, John Lewis i botes. No hi ha logotip d'aquest dissenyador no tocarà.\nEl temps que muntava un cavall ronda Claridge\nCom despertar a un grup d'editors de moda el diumenge al matí? Enviar dos ponis a trotar al voltant de Claridge. Almenys aquest és el tacte Emma Pujol va ser per quan va llançar els seus accessoris en solitari etiqueta d'Hill & Amics.\nEl model que se li va demanar a seure en una rentadora\nEl pitjor concert de la Setmana de la Moda de Londres va haver d'anar a la pobra ànima que va ser fet per seure en una rentadora de bugaderia com a part submarina de Sophia Webster. Esperem que es va pagar amb escreix.\nNord-oest buscant Witless avorrit en FROW de Kanye\nNi tan sols un somriure rara d'Anna Wintour va ser suficient per impressionar Nord-oest en el xou del seu pare durant la Setmana de la Moda de Nova York. L'ús d'un conjunt de camell cap a peus (perquè coincideixi amb el vestit de la seva mare), jove incursionó Nord entre mirar avorrit estúpida i retorçant frenèticament (potser una oferta per la llibertat lluny dels horrors de la col·lecció del seu pare). Mai canviï Nord, mai canvien.\nMarilyn moment de la moda blogger Shea Casa\nImagineu l'escena - no està a punt d'assistir a un dels programes més prestigiosos de la moda (Christian Dior). Vostè ha passat les edats de decidir què posar-se. Vostè ha vingut armat amb la seva BFF la moda (Caroline Vreeland). Tot és com ha de ser. Després, a mesura que camina per la sendera d'arribades, una ràfega de vent bufa la seva camisa de vestir per dalt davant dels fotògrafs i curiosos envolten. Però en lloc de plorar, somriure i mirar cap amunt, creant així el moment perfecte perquè Marilyn, el meu amic, és un professional.\n7 tendències de la moda se li portava aquest estiu


Tindrem la mida de totes les coses? (II) | Columna d'opinió a comarquesnord\nTindrem la mida de totes les coses? (II)\nDeixeu-me fer una professió. Professo devoció pel medir. Si existís un Partit del Medir, en seria un dels primers votants. Sóc partidari de medir, m’agrada medir, crec que cal medir. Medir ajuda la sincronia dels fets, els quefers i els sentiments.\nPerò cal medir el que es pot, el que cal i el que se sap medir. Avui dia, a Guruland, els gurús de la faràndula empresarial, assenten la tendència de medir-ho tot. Medir vendes, produccions, guanys i pronòstics, sí; però també comportaments, emocions i tot tipus de riques i complexes variables l’única quantificació de les quals és subjectiva i binària. Es tracta del fordisme de la inspiració, de tayloritzar l’aire que respirem. És “trending dogma” als negocis, però també a les ciències i a l’acció social. Cardinalitats i ordinalitats amuntegades giren sobre el Món. Perquè medir l’immedible, medir sense mesura, ens distrau de medir el que cal i com caldria amidar, sigui el que sigui, ens acostuma a medir-ho tot, com sigui. I a voler superar sempre els successius resultats de la medició, a establir noves marques de continu i costi el que costi. A no tenir-ne mai prou i voler- ne sempre més, a les explosions exponencials de l’explotació de recursos. Recursos naturals, artificials, humans, inhumans… Excessiu, impossible, insostenible, contraproduent.\nRe-aterrem novament a les xifres que ens ocupaven la setmana passada. Bé estar recordar el tòpic que diu que un pollastre menjat entre dues persones no vol dir que cadascuna de les dues se n’hagi menjat mig. Les desigualtats entre persones queden ocultes darrere de les mitjanes estadístiques i aquestes xifres es refereixen a mitjanes per municipi. Això ve afectat només per la presentació de les xifres, necessàriament mitjanades atesa la necessària confidencialitat de les dades personals, generada precisament per la seva desigualtat.\nPerò, més enllà d’aquest efecte, n’hi ha un de tant pervers o més i que rau a la mateixa essència del concepte medir. Aquest és el dels ingressos anuals per persona, un flux, un corrent, que pot variar molt i que, en el millor dels casos, ens podria il·luminar a la llum de les dades d’una sèrie temporal suficient.\nPerò aquest indicador no ens diu què és el que té cada persona, què és el que tenim cadascú de nosaltres. Puc tenir molt, moltes existències, molts béns, molts diners, i no tenir ingressos; per a què els vull si ja tinc molt. O puc tenir bons ingressos però no tenir res, perquè que no tinc passat, perquè ho malgasto tot, pel que sigui. No és el mateix tenir que ingressar i, de vegades, les xifres, convenientment maltractades, acaben fent-nos comprendre les coses com no són.\nTampoc són el mateix els ingressos que tenim i la producció que generem. Com més pensionats som, més diferència entre renda i producció, més dependència i més necessitat de generar i desenvolupar alternatives productives i d’ocupació que substitueixin l’anellament beneficiós de la interconnexió entre diverses activitats productives.\nEls indicadors estadístics de les activitats econòmiques en general no estan exempts de vicis de concepte, definició, dificultats de mesura, opacitats. No són lliures dels problemes de l’amidar: què, com, a qui, quan i quant diem, volem i sabem mesurar. En la mesura del creixement econòmic tenen una importància decisiva els preus relatius de les coses, que ni internalitzen, ni tant sols contabilitzen, les externalitats negatives al medi ambient, a la qualitat de vida de les persones ni a com valorem (o hauríem de valorar) realment les coses i la vida. I això origina contínuament fal·làcies econòmiques, més o menys populars, de les que podríem, per posar un exemple que entenguem quasi tots, establir un palès isomorfisme entre aquestes fal·làcies i les etimologies populars.\nArribats a aquest punt i per acabar, permeteu-me meravellar-me per dues paradoxes que l’accelerat avanç de les tècniques i la primordialitat de l’amidar han generat en les nostres societats i les nostres vides. Les formacions socials, els estats, que aspiraven a una societat econòmicament més igualitària, intentaren establir models econòmics de planificació centralitzada de les activitats de producció, de manera que les preferències d’inversió i consum fossin establertes per la mà visible de la voluntat política dels rectors del Poble. La Planificació requeria Medició i es concretà amb nivells d’èxit diversos, però amb avenços conceptuals i d’acció que algun dia caldrà estudiar i reconèixer. Paradoxalment (paradoxa 1), van ser les grans corporacions empresarials les que aprofitaren els estris de planificació creats pels seus enemics i els aplicaren a les seves realitats de gestió. Cap multinacional en va quedar, en queda, al marge i totes tenen les seves maquinàries burocràtiques dissenyades per a medir i planificar centralitzadament totes les seves activitats, són la planificació centralitzada duta quasi a la seva essència.\nPlanificar necessita medir. I a medir i explotar els resultats de la medició ens ajuden avui a saber quan les màquines processadores de dades, els ordinadors. I just quan la Humanitat sencera, a ritme vertiginós, es dota de meravellosos estris i mitjans per processar dades infinites, ara que podem medir i comptar sobre el que medim, per causes totalment diferents a aquesta nova capacitat, cauen com castells de cartes (paradoxa 2) els models i sistemes de planificació econòmica centralitzada.\nMedir, mesurar, amidar? Sí. Però amb coneixement. Non cogitat qui non experitur.\nNota: empro mesurar, amidar i medir com a sinònims, tot i ser conscient que la veu medir no és encara admesa a algun dels nostres diccionaris.


Drets d'autor i llicències Creative Commons - Tesis doctorals: publicació a TDX i al Repositori Obert UdL - BiblioGuies at Universitat de Lleida\nTesis doctorals: publicació a TDX i al Repositori Obert UdL\nDrets d'autor i llicències Creative Commons\nTesi per compendi d'articles\nModel per demanar permís a l'editor\nDrets d'autor de la tesi doctoral\nQuan es diposita la tesi al Repositori se signa la declaració d'autor, que remarca:\nL'autor es reserva el dret de publicar la tesi en altres editorials i/o suports.\nL'autor tria si vol dipositar la tesi amb tots els drets reservats o amb una llicència Creative Commons (alguns drets reservats).\nEn cas que la tesi tingui parts sotmeses a un contracte de cessió de drets o similar (articles publicats), hi ha procediments establerts per tal de restringir la publicació de les parts afectades.\nL'autor pot sol·licitar la publicació de la tesi amb un embargament de 6 a 12 mesos.\nEn cas que la tesi pugui estar afectada per processos de protecció o transferència de tecnologia (patents, confidencialitat, etc.), l'autor/a ha de contactar amb la secretaria de l'Escola de Doctorat abans del dipòsit de la tesi.\nGuia d'accés obert a la producció científica: Gestiona els teus drets\n<< Anterior: Model per demanar permís a l'editor\nSegüent: Legislació i normativa >>\nDarrera actualització: Mar 30, 2022 11:41 AM


BLOC ALBA SERRA: Any Mercè Rodoreda\nAquesta nit (2 de Gener) per TV-3, fan un ESPECIAL MERCÉ RODOREDA, per commemorar el centennari.\nSempre creuré en el destí tot i els errors de càlcul.\n8 de gener de 2008, a les 1:44\nsí, diuen que el destí està en les estrelles. Jo sempre defenso que el destí el marquem nosaltres amb les nostres decisions diàries.\nT' entenc anònim. Una pregunta filosòfica i trascendental.\nEl millor és viure sempre l' avui pensant que el demà també hi serem.\n8 de gener de 2008, a les 10:46


Sònnica la cortesana | L'Oronella\n«Les promeses entusiàstiques fetes en la nostra joventut nos acompanyen sempre com un remordiment si no les complim. Moltes voltes, estés en la plaja a l’ombra d’una barca o en els canyars que voregen les séquies de l’horta, al vore sobre el blau de l’horisó el puig roig de Sagunt i els seus baluarts grocs, prometí a la ciutat heroica que escriuria una novela descrivint el seu sacrifici», apuntà Blasco Ibáñez sobre Sònnica la cortesana.\nEl llibre està ambientat en el Sagunt de 219-218 a. C. En esta històrica ciutat valenciana, el grec Acteó escomença una relació en Sònnica, «la cortesana» o «la rica», també oriünda de Grècia. Posteriorment, Acteó participarà en la defensa morvedrina front al siti dels cartaginesos i se n’anirà a Roma a demanar auxili.\nCategoría: Clàssics valencians Etiquetas: llengua valenciana, lliteratura, Morvedre, naturalisme, novela, Ruiz Negre, Sagunt, Sònnica, Valéncia, Vicent Blasco Ibáñez\nBlasco (Valéncia C., 1867-Menton, 1928) és el màxim representant del naturalisme lliterari en llengua castellana. Entre la seua prolífica i extensa obra destaca especialment la seua colecció de «noveles valencianes», entre les quals, ademés de la present, se troben unes atres com La barraca, Flor de Mayo, Cañas y barro o Arroz y tartana.\nNo obstant, la fonda impronta que l’autor ha deixat en l’imaginari colectiu valencià va més allà de la seua producció lliterària. Blasco fon també un fervent republicà i moltes de les seues idees encara troben resò en l’actualitat.\nMuigué en Occitània, llunt de la seua Pàtria i en declarar-se la II República el seu fèretre fon traslladat des de Menton fins al Cap i Casal, a on fon rebut per una fervent i multitudinària massa de valencians.\nBe the First to Review “Sònnica la cortesana” Cancelar respuesta\nNostra Novela. Antologia (I)


Un piset amb vistes: La crisi econòmica i la d'idees\nPublicat per Jordi Voltà a 17:22\nPrimer de tot, moltes gràcies per comentar el meu article. Primer de tot hem d'anar canviant de mica en mica a la mentatalitat de la gent i d'aquí començar a retocar la realitat. Ens seguim llegint. Calafell també està en el mateix.\n19 de maig de 2008, a les 20:03\nLluís Foix, periodisme en estat pur


Rijkaard atribueix el desastre de Getafe a la falta d'actitud i a la pèrdua del sentit d'equip\nL'endemà del desastre de Getafe, l'entrenador del Barcelona, Frank Rijkaard, ha concedit una entrevista al programa "Força Esports" de Catalunya Ràdio. Rijkaard ha reconegut que ahir el Barça va perdre la seva actitud habitual i el sentit d'equip. Aquest matí el president del club, Joan Laporta, ha visitat el vestidor i ha parlat als jugadors amb fermesa. Frank Rijkaard també ha explicat al "Força Esports" el sentit de la conversa del president amb els jugadors. El tècnic holandès ha afegit que no podran oblidar la pèssima imatge del partit d'ahir, però que tenen capacitat per reaccionar. Per això, Rijkaard s'ha reunit amb els jugadors individualment per analitzar la situació.\n11/05/2007 - 20.29 Actualitzat 11/05/2007 - 20.49\nTxiki confia en la reacció de l'equip\nD'altra banda, el secretari tècnic del club, Txiki Begiristain, ha explicat aquesta tarda que la derrota d'ahir a Getafe no condicionarà la remodelació de la plantilla de cara a la temporada que ve, i ha afegit que confia que l'equip reaccionarà per poder guanyar la Lliga i que en cap cas es pot parlar d'un canvi de cicle.


El Suprem deixa en l’aire les eleccions de la Cambra de Comerç de Barcelona - Diari de Girona\nEl Suprem deixa en l’aire les eleccions de la Cambra de Comerç de Barcelona\nL’alt tribunal inadmet un recurs de la Generalitat contra una sentència del TSJC que qüestionava els comicis per fer prevaldre el vot electrònic\nLa presidenta de la Cambra de Comerç de Barcelona, Mònica Roca. | EPC\nEl Tribunal Suprem ha deixat en l’aire les eleccions a la Cambra de Comerç de Barcelona en les quals es va imposar la candidatura «Eines de País» impulsada per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC). La secció primera de la sala contenciosa administrativa ha inadmès un recurs de la Generalitat en nom del Consell de Cambres contra una sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que va qüestionar aquests comicis celebrats el maig de 2019 en anul·lar un decret de la Conselleria d’Empresa, que establia com a prioritari el vot electrònic.\nLa sentència es va produir arran de la denúncia d’un elector, l’empresa Staff Pavillion. El Tribunal Suprem considera que el tema plantejat no és de la seva competència «per suscitar-se qüestions que concerneixen exclusivament a la interpretació del dret autonòmic».\nLes eleccions ja van provocar una certa polèmica per discrepàncies entre els primers resultats que es van donar i els definitius, que van obligar a la «consellera» d’Empresa de llavors, Àngels Chacón, a donar explicacions. La regulació catalana també va provocar tensions amb el Govern central.\nEl parer dels demandants la Sala contenciosa administrativa del TSJC va entendre que la norma del Govern «no va ser prou transparent en la seva tramitació». En la sentència s’afirmava que la Generalitat va ometre el tràmit de la participació ciutadana quan va elaborar la norma. La decisió del Suprem ha trigat a causa de la paralització d’expedients provocada per la pandèmia del coronavirus.\nLes eleccions de maig de 2019 les va guanyar una candidatura clarament independentista que va ajudar a pujar a Joan Canadell (avui diputat de Junts per Cataluya) a la presidència. Des de fa uns mesos, la presidència recau en la que era vicepresidenta primera en la mateixa candidatura, Mònica Roca. Aquesta resolució posa en dubte els resultats dels comicis guanyats per majoria absoluta per la candidatura «Eines de País», que es va fer amb 32 de les 40 vocalies subjectes a sufragi universal de la Cambra de Barcelona, l’organisme cameral més important dels 13 que hi ha a Catalunya.


Funda nòrdica MERYL :: Roba de llit des de 1,00€ :: :: Sanchez Hipertextil\nInici / Roba de llit / Fundes nòrdiques / Funda nòrdica MERYL\nFunda nòrdica MERYL\nElegant funda nòrdica de disseny molt actual. Composició: 50% cotó i 50% polièster, tacte suau i agradable. Inclou tres peces: funda d'edredó, llençol de sota ajustable a llarg de 190 / 200cm i coixinera. Disponible per a llits de 90, 135 i 150cm. Color únic.\nJoc de llençols d'hivern tèrmics TOKEN


L'atur baixa per cinquè mes consecutiu - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 2 d'Agost de 2012. 14:37h.\nPerò encara hi ha més de 600.000 aturats\nL'atur a Catalunya s'ha reduït al mes de juliol en 784 persones, un 0,13% menys respecte al juny, segons dades que ha fet públiques el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social. Tot i això encara hi ha 614.792 persones sense feina.\nAquesta xifra suposa el cinquè mes consecutiu de baixada, tot i que si es compara amb el mes de juliol de l'any passat l'atur ha augmentat en 43.923 persones, un 7,69% més.\nEn el conjunt de l'Estat, l'atur ha baixat per quart mes consecutiu i ha registrat 27.814 persones menys el mes de juliol, respecte al juny.\nActualment, doncs, hi ha 4.587.455 persones sense feina a Espanya. Tot i això, l'atur s'ha incrementat en 507.713 persones, el 12,44% en un any, des del juliol del 2011.\nCau la bandera espanyola gegant de la Plaza Colón\n#1 Josep Pages Canaleta Cardedeu, Cardedeu, 02/08/2012 - 21:31\nLo que ara baixa , Pujara molt al Octubre , no es bona noticia aquesta


Líban – Fundació Proide\nDonem suport al projecte Fratelli, un projecte compartit amb Maristes. L’objectiu principal del Projecte Fratelli al Líban, que inclou l’actuació en dues localitats i dues comunitats diferents (sirians i iraquians) és proporcionar suport educatiu a tots aquests nens i nenes.\nEs realitzen els següents programes:\nProgrames educatius de suport escolar per a infant, adolescents i joves entre 3 i 15 anys\nSuport psicosocial per a infants i adolescents entre 3 i 15 anys\nPrograma bàsic d’alfabetització\nProgrames d’oci entre els quals trobem el “Club dels infants”, un punt de trobada per a nens i nenes, l’Escola i les colònies d’estiu o l’escola esportiva entre d’altres.\nCapacitació i assessorament per a joves i dones.\nSituació actual al Líban:\nEls nens i nenes han estat a primera línia des del començament de la crisi. Han estat objecte d’actes indiscriminats de violència que van des de la violació i lesions fins a la mort. Els que no han estat objecte d’actes de violència física, no han estat exempts d’altres danys. Han de suportar els mals de la violència psicològica, el trauma de la guerra, la pèrdua dels seus éssers estimats, la por al desconegut, etc.\nUn dels principals reptes per als refugiats al Líban és que la capacitat i els recursos educatius són molt limitats en el sistema públic. La magnitud del desafiament es veu il·lustrada pel fet que ara hi ha més nens i nenes refugiats necessitats d’educació pública, que infants libanesos a les escoles públiques, el que explica la seva incapacitat per donar suport als 502.000 nens i nenes refugiats de Síria en edat escolar. D’entre aquests infants, 402.000 es troben en el grup d’edat escolar bàsica (entre 3 i 14 anys) i 100.000 estan en el grup d’edat de l’escola secundària (entre 15 i 18 anys).


Kit de mobilitzacions en defensa de la sanitat pública | FoCAP\nKit de mobilitzacions en defensa de la sanitat pública\nDavant la convocatòria de vaga que fa Metges de Catalunya per als dies 15 i 16, el FoCAP considera que és una llàstima que no es tracti d’una convocatòria unitària de tots els sindicats que representen als treballadors i treballadores de la sanitat i que convoqui a tots els col·lectius en defensa d’un sistema de salut públic de qualitat.\nL’assemblea d’AP reunida el dissabte dia 5 de novembre va debatre la oportunitat d’adherir-se a una convocatòria de vaga i es van posar de manifest diferents postures des de donar suport a una vaga com la que ara es convoca, fins a propiciar mobilitzacions de vaga de zel.\nLa junta del FoCAP considera que, independentment de la decisió personal de cadascú de donar o no suport a la vaga, cal seguir amb les mobilitzacions unitàries en defensa d’un sistema públic de salut amb una atenció primària de qualitat on la veu dels i les professionals sigui tinguda en compte.\nEn aquest sentit posem en marxa les següents accions, recollides de les propostes fetes en l’assemblea:\n– S’enviarà el MANIFEST aprovat a l’assemblea d’AP a entitats professionals d’AP, col.legis professionals, sindicats, partits polítics i associacions ciutadanes relacionades amb la sanitat\n– Promoure activitats en defensa del sistema públic de salut i de l’atenció primària en tots els CAP de Catalunya els dies 15 i 16 de novembre:\nLectura del MANIFEST DE L’ASSEMBLEA D’AP a tots els CAP.\nDifusió del Manifest entre les entitats ciutadanes (inclosos ajuntaments) de cada poble o barri i promoure adhesions individuals i d’entitats.\nDifusió del Manifest als nostres directius i instar-los a què l’enviïn als seus.\nPosar en marxa alguna acció, o totes, del següent kit de mobilitzacions que posem a la vostra disposició:\nCartells: Abans de votar consulti el seu metge o infermera (català, castellà). Pensi’s bé el seu vot. Estan destruint la sanitat pública.\nXapes: blanques, negres. Ens en pots encarregar i te les farem arribar (1€/xapa). Escriu-nos a assembleaAP@gmail.com\nLlaç de color negre (dol per la sanitat pública)\nVideos a les pantalles: Sicko\nEl Suropositiu: L’objectiu és ensenyar la feina que fem, les iniciatives que s’hagin engegat a cada centre per a millorar l’assistència que oferim. Penjar-ho un suro en un espai del CAP on el puguin veure tant el personal com els usuaris amb colors macos que alegrin la vista. Aquí teniu les propostes per penjar al Suropositiu.\nFes un comentari explicant-nos què feu al vostre centre, què hi diu la gent (companys/es, usuari/àries)! Si teniu fotos, envieu-nos-les a assembleaAP@gmail.com, les penjarem.\n8 thoughts on “Kit de mobilitzacions en defensa de la sanitat pública”\n11 Novembre 2011 a les 16:16\ndeixo un link amb altres enganxines que ja estan circulant. no son tan politicament correctes, però tamopc som polítics i estem farts i molt enfadats:\n11 Novembre 2011 a les 16:36\nBones, jo ahir vaig “enganxar” a les parets del CAP on hi treballo: “Abans de votar: consulti al seu metge o infermera…” Estan destruint la sanitat pública. Creu que vostè pot fer alguna cosa per evitar-ho?, la meva intenció era la de fer broma i concienciar, per tal de que la gent “es mogui”, i avui al dematí ja no hi era cap dels cartells que hi vaig posar, sembla que en el meu CAP no els hi agradat, perque no ha quedat ni un??¿¿??. Quan faig fer PNL, es treballava molt amb escriure i visualitzar, és molt important que la gent vegi coses escrites per concienciar-se, com fan ara els polítics amb les campanyes, molt és visual, per tant penso que és important, enviar missatgets d´aquests escrits per tal de que els usuaris els vegin, potser tindré que parlar-ho dins del CAP per tal de que s´arribi a un acord per poder fer-ho. Gràcies i a continuar lluitant. Rocío\nLluis Bagán said:\n12 Novembre 2011 a les 2:40\nPer tal d’allunyar dubtes i interpretacions esbiaixades del posicionament de metges de Catalunya pel que fa a l’ICS, en la reunió de la mesa sectorial ha deixat per escrit la seva resposta, que transcric a continuació.\nINTERVENCIÓ DE METGES DE CATALUNYA A LA MESA SECTORIAL DE L’ICS DEL DIA 11 DE NOVEMBRE DE 2011\nMetges de Catalunya no pot signar el document que es presenta a aquesta Mesa Sectorial per les següents raons:\n1.- Les mesures que la direcció de l’ICS ha aplicat en els darrers mesos han servit per disminuir la qualitat assistencial, desmotivar als professionals, i incrementar la desafecció dels mateixos vers aquesta direcció que vostès representen. Aquestes mesures lesionen profondament serveis hospitalaris i d’Atenció Primària que son referent a nivell nacional i internacional.\nHan retallat personal imprescindible pel seu funcionament, negat suplències i reforços,en situacions d’absència coneguda i justificada, i fomentat contractes escombraria. També tancament de plantes d’hospitalització, quiròfans, punts d’atenció urgent i exploracions i proves complementàries sol•licitades per un correcte diagnòstic i tractament. Han modificat procediments administratius per tal de “modular” les llistes d’espera, i han reduït les retribucions de tot el personal, que es consideren les més baixes de tot el país.\n2.- Vostès no saben gestionar la sanitat. Considerant la crisi en que estem immersos, cal considerar el seu fracàs també pel que fa a la gestió de les finances públiques. Acceptar facilitar-los-hi més capital, que ens correspon legalment, sense més fiscalització, es possibilitar que continuïn exercint el tipus de gestió que han fet fins ara. No ho podem acceptar ni permetre amb aquestes condicions.\n3.- Acceptar un acord que només tracta de aspectes econòmics, fora acceptar com motiu principal de les protestes de ciutadans i professionals els aspectes econòmics exclusivament, com algú, amb la intenció de difamar, tracta de difondre en certs mitjans de comunicació.\n4.- En nombroses ocasions i des fa molts anys Metges de Catalunya ha mostrat la seva disposició en abordar els temes professionals, laborals, assistencials, organitzatius, funcionals i de gestió dels centres i serveis i els que siguin per la millora de la qualitat i l’eficiència de la prestació sanitària, per tal de servir de contrapunt i modulació d’una gestió econòmica que no respecta els criteris d’equitat, eficiència i qualitat que han de ser preservats en tot sistema sanitari, i per sobre de tot en el públic. Es la nostra responsabilitat vers la població a que ens devem, i que diposita la seva confiança en els seus professionals. Evidentment, com no pot ser d’un altra manera, aquesta oferta segueix en peu sempre que la participació sigui en un àmbit específic i vinculant.\n5.- Es clar que acceptem un dels punts que tracta de que no reduiran més contractes interins després dels que ja han desaparegut i que no es tornaran a contractar. No ens confonguin ni confonguin a la opinió pública. És el que queda desprès de passar el sedàs sense discriminació. No aporten quans i de quin tipus queden en el sistema, on estan i quans ja han desaparegut.\n6.- Pel que fa a la vaga convocada a tot el SISCAT i que ens afecta, Metges de Catalunya demana disculpes i comprensió a la població per les molèsties que puguem causar, si bé els motius son per a la defensa de la sanitat pública de qualitat, i amb escrupolositat en el compliment dels serveis mínims necessaris. Ben diferent al “tancament patronal ” manat per vostès per tal d’aconseguir un estalvi econòmic, amb un serveis mínims molt inferiors als que obliguen les ordenances en cas de vaga.\n14 Novembre 2011 a les 0:26\nEsta huelga me ha cogido de sorpresa, no dudo de las razones, son justas y estoy dispuesta como médico apoyarlas, pero no dejo de ver una intención electoralista detrás, y eso me molesta.\nHacer una huelga de médicos es algo muy serio, supone empeorar la calidad de atención a nuestros pacientes, supone visitas reprogramadas que no van mas que en nuestro perjuicio y supone dinero a final de mes en nuestras ya batante encogidas nóminas. Así que me gustaria que no nos utilizasen, a los médicos, con fines electoralistas.\nNo es una crítica, es una petición de explicaciones , de por qué se prepara una huelga con tan poco tiempo y a tres dias de las elecciones. Antes de decidir si haré huelga o no, me gustaria tener claro que quereis conseguir algo realmente y que no abandonareis el barco cuando las elecciones ya hayan pasado. Así me he sentido en anteriores huelgas que he visto que no sirvieron para casi nada.\n15 Novembre 2012 a les 16:43\nJo no soc metge, sóc usuaria. I voldria donar-li el meu punt de vista de la vaga. Després de llegir el seu escrit m’agradaria que sabés l’opinió d’una usuaria i no d’un company de feina. Sí, te raó en quan a que hi ha una intenció electoralista. Evident, una vaga abans de les eleccions… però voldria que penses en què suposa tot plegat. De fet, amb el vot, les persones decideixen el futur de la sanitat pública, votan a un o altre partit. Els partits que defensen la sanitat pública ferreament (podria dir, partit) són presents en la vaga, seria inchoerent no fer-ho. Malhauradament, també hi ha partits que utilitzaran la vaga simplement per aixecar els ànims en contra del gobern actual per fer-se ells amb els vots…la sanitat els importa ben poc. Però el que hem de mirar és quin benefici té fer-la. Si jo defenso la sanitat pública, la educació pública la faig, i per dos motius: La primera com a protesta, i mostrar el meu rebuig a les polítiques actuals; i el segon motiu és, per mirar de fer pinya amb la gent que pensa com jo i mirar de convènce als que encara no s’han mencionat o dubten que s’uneixin a la lluita i defensa de l’estat del benestar…\nEsperem que s’aturin les retallades… tot preveu que després de les eleccions continuarem per mal camí a no ser que hi hagi un canvi. Gràcies a tot el personal médic que lluita perquè això no s’enssorri. No és fàcil estar en lluita… molta feina i mal de caps. No és gens agrait però que sapigueu que molts estem al vostre costat.\nEns ha arribat aquest comentari sobre una de les nostres propostes:\n“Amb algun companys de feina creiem que no és correcte lo de preguntar al metge i infermera què cal votar. Ens sona a caciquisme…. com quan calia preguntar al capellà o al mestre què cal votar…\nVam penjar el cartell i un pacient del CAP es va dirigir al taulell demanant disculpes peruqè no havia preguntat lo del vot al metge… Ens va semblar una mica fort, pobre home! Gràcies sobretot per la feina feta. Només és una opinió, la resta ens agrada molt.”\nGràcies pel comentari. El nostre objectiu és provocar i moure a la reflexió, en cap moment se’ns acudeix dir a la gent a qui han de votar o no, només que pensin que el vot té conseqüències sobre les polítiques que es decideixen.\n14 Novembre 2011 a les 1:27\nHe visto este video en el grupo de facebook de la escuela de mis niños. Creo que es una iniciativa chulisima y que la podiamos llevar a cabo tipo Greenpeace, colocar a todas las estatuas de catalunya un signo de que defendemos la sanidad publica.\nY porque no, conseguir que alguien famoso lleve alguna camiseta… bueno son ideas…\n14 Novembre 2011 a les 1:29\nSe me ha olvidado colgar el video


Ajuntament de Lliçà d'Amunt/Covid-19, com estan les nostres associacions?\nData i hora oficials: 12/07/2020 07:44\nVoluntariat pel coronavirusCovid-19, com estan les nostres associacions?Sol·licitar reunió amb l'Alcalde o amb els regidors i les regidores de l'equip de govern\n/ Covid-19, com estan les nostres associacions?\nFormulari sobre l'estat de les entitats\nUn dels pilars importants per la cohesió social dels pobles és la vida associativa. La crisi provocada pel Covid-19 ha afectat a tots els sectors de la població i també a les entitats no lucratives. Des de l’Ajuntament volem copsar quin ha estat l’impacte que han sofert les associacions de Lliçà d’Amunt. Aquest formulari permetrà obtenir un balanç aproximat de les dificultats i necessitats de les associacions. Amb la informació recollida intentarem donar idees i propostes per afrontar aquesta situació.\nNomés heu de dedicar cinc minuts del vostre temps.\nCuidem-nos ara, i sempre!\n1. Com s'ha vist afectada la vostra activitat ordinària?\nSeleccioneu una opcióHa augmentatSegueix igualHa disminuïtS'ha aturat totalment\n2. Quines han estat les principals conseqüències i dificultats que ha generat aquesta situació?\nSeleccioneu una opcióS'han donat de baixa socis La situació financera i econòmica de l'entitat s'ha vist poc perjudicadaLa situació financera i econòmica de l'entitat no s'ha vist perjudicadaLa situació financera i econòmica de l'entitat s'ha vist molt perjudicadaNo ens ha afectat ni perjudicat\nEn cas que s'hagin donat de baixa socis, quants?\n3. Durant aquests dies, com funciona la vostra Junta Directiva i els òrgans de govern?\nSeleccioneu una opcióNo tindrem contacte fins que hagi passat tot i es reactivi l'entitatTenim contacte però molt poc freqüent Tenim contacte freqüentment Tenim contacte pràcticament cada dia\n4. Durant aquest període, us heu comunicat amb els vostres socis per informar sobre la situació de l'entitat i de les properes accions i mesures a prendre?\nEn cas afirmatiu, per quin mitjà?\n5. Heu fet ús de les eines digitals durant aquesta crisi?\nSeleccioneu una opcióNo n'hem fet ús maiHa disminuït Ha augmentat\nWebs, blogs i/o Youtube de l'entitat\nSeleccioneu una opcióNo n'hem fet ús maiHa disminuïtHa augmentat\nXarxes socials (Twitter, Facebook, Instagram...)\nRepositoris en el núvol (Dropbox, Drive...)\nSeleccioneu una opcióNo n'hem fet ús maiHa dismimuïtHa augmentat\nMissatgeria de telèfon (WhatsApp)\n6. Quins altres mitjans heu fet servir per informar als vostres socis i usuaris?\nSeleccioneu una opcióCartaTelèfonCartellsCap\n7. Durant aquest període, heu organitzat o participat en accions solidàries o de voluntariat\n8. En quina situació estan les activitats que teníeu programades durant aquest any?\nSeleccioneu una opcióEs suspenen totes les activitats fins que acabi el confinamentEs suspenen només les activitats d'aglomeració de gent fins que acabi el confinamentEs continuen fent les mateixes activitats que estaven previstes\n9. Quins aspectes us preocupen més de la vostra entitat?\nSeleccioneu una opcióCom trobar el finançament necessari per dur a terme les activitats de l'associacióLa implicació dels socis en les activitats de l'entitatLa manca de persones que vulguin col·laborar o formar part de la Junta DirectivaLa gestió de l'associació (Llibres oficials, comptabilitat, obligacions fiscals, etc.)\n10. De quina manera penseu que l'Ajuntament pot ajudar en la gestió de la vostre entitat durant aquest període de confinament?\nSeleccioneu una opcióOferint assessorament personalitzat sobre la gestió de l'entitatInformant per correu electrònic o altre mitjà directe sobre noticies d'interès per a les entitats (convocatòria de subvencions...)Divulgant pels mitjans de comunicació de l'Ajuntament les activitats o comunicats que l'entitat proposa per aquest període del Covid-19\nÀmbit de l'entitat:\nSeleccioneu una opcióVeïnal\tEsportiva\tSociocultural\tEducativaAltres\nNOTA LEGAL: Us informem que les dades personals facilitades en aquest formulari seran tractades per l'Ajuntament de Lliçà d'Amunt amb l'única finalitat d'atendre la vostra sol·licitud, amb el vostre consentiment i en compliment d'una missió efectuada en interès públic. Aquestes dades no se cediran a tercers, si no és per imperatiu legal, i es conservaran fins a la finalització de la seva petició. Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, supressió, oposició i limitació al tractament de les dades a la Seu electrònica i presencialment a l'Oficina d'Atenció al Ciutadà (OAC) de l'Ajuntament. Podeu ampliar aquesta informació a a secció sobre Protecció de dades del web municipal\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 28-04-2020 10:45