El passat dia 26 de juny va tenir lloc l’assemblea general de BuildingSMART en el seu capítol espanyol, en la que es varen renovar els càrrecs de la junta directiva de l’associació. Ferran Bermejo, Director Tècnic de l’ITeC, ha entrat a formar part de la nova junta directiva assumint la vicepresidència en representació de les entitats dedicades a la formació …\nA l’informe núm. 20 de l’Oficina EOTA de l’ITeC destaca la publicació de la segona Decisió d’Execució sobre Documents d’Avaluació Europeus (EAD), al Diari Oficial de la Unió Europea. Aquesta Decisió inclou sis EAD, dels quals tres corresponen a la conversió de tres Guies DITE. Aquests EAD substitueixen a les Guies DITE relacionades. Les Guies DITE convertides son: Guia DITE …\nFirestone Building Products Rollgum Corps S.L. s’actualitza al BEDEC\nFirestone Building Products Rollgum Corps S.L., empresa dedicada a la fabricació de làmines i geomembranes impermeables d’EPDM i TPO, ha renovat el seu catàleg de productes al BEDEC, base de dades que pot tant consultar-se en línia com descarregar-se de forma gratuïta. El catàleg és en format Fiebdc i engloba partides d’obra amb informació comercial, imatges, justificacions de preus i …\nEls dies 18 i 19 de juny, SPEEDIER (acrònim de SME Program for Energy Efficiency through Delivery and Implementation of EneRgy Audits) va donar oficialment el tret de sortida amb una reunió al Tyndall National Institute de Cork (Irlanda). Aquest projecte té com a objectiu abordar les barreres que afronten les petites i mitjanes empreses (PIMEs) en relació a l'experiència …\nJa es poden consultar els productes d'ACTIS al BEDEC\nACTIS, fabricant d’aïllants, ha incorporat el seu catàleg de productes al BEDEC, pàgina web que permet consultar el catàleg en línia o descarregar-lo gratuïtament. Al catàleg de l’empresa ACTIS s’inclouen partides d’obra amb informació comercial, imatges, justificacions de preus i preus per a totes les províncies i Comunitats Autònomes. Es troba en format estàndard Fiebdc, que permet als programes de …\nSaint-Gobain Weber Cemarksa SA obté el certificat de conformitat del control de producció a fàbrica pels seus kits d’aïllament per exteriors\nL’ITeC ha concedit el certificat 1220-CPR-1914 a l’empresa Saint-Gobain Weber Cemarksa SA pels productes webertherm ceramic optima i webertherm ceramic plus, d’acord amb l’ETA 17/0236. Es tracta de kits per sistema d’aïllament per exteriors (SATE) aplicats in-situ, en els que la capa exterior està composada per elements de revestiment ceràmic i el panell d’aïllament tèrmic està unit amb un mínim …\nL’empresa Ebara Pumps Iberia S.A, fabricant d’equips i sistemas de bombament, grups de pressurització d’aigua i equips contra incendis, ja disposa de la seva biblioteca objectes BIM en format Revit. Ebara pertany a la corporació industrial japonesa EBARA CO, líder mundial en la fabricación de maquinària i sistemas per a la manipulació de fluïds. La biblioteca d’objectes BIM és un …\nL’ITeC ha concedit el certificat 1220-CPR-1912 a l’empresa TECRESA Protección Pasiva SL pel producte TECBOR®, d’acord amb l’ETA 18/1017. El producte TECBOR® és un panell rígid per a la protecció contra el foc composat per òxid de magnesi, silicats i altres components. El panell està composat per cares llises. Amb la concessió dels certificats, TECRESA Protección Pasiva SL pot realitzar …


ARXIU I MUSEU D'HISTORIA DE LA CIUTAT. &ant Feliu, ciutat industri-l - KIPDF.COM\nARXIU I MUSEU D'HISTORIA DE LA CIUTAT L &ant Feliu, ciutat industri-l SANT FELIU, CIUTAT INDUSTRIAL (1870-1910)' I.- POBLACIO De 1870 a 1910 la po...\nAuthor: Nicolás Benítez Serrano\nELS JOCS FLORALS DE LA CIUTAT I REGNE DE VALENCIA\nEscaldes-Engordany, ciutat de futur\nVI I MOSTRA DE CINEMA AMATEUR CIUTAT DE SOLLER\nCiutat d Acollida\nXXIV CaixaBank Mitja Marato Ciutat de Palma\nCamp d Aprenentatge de la ciutat de Tarragona\nconmocionada de su visita a Ciutat Meridiana\nSant Cugat: una ciutat singular\nNORMATIVA VOLEY CIUTAT CIDE 14-15\nUNA CIUTAT, UN SENTIMENT COMPARTIT, UNA FESTA\nEL TRENCACLOSQUES D UNA CIUTAT ROMANA\n209la ciutat. Un Nadal per compartir\nRIQUESA D UNA CIUTAT ROMANA, BAETULO\nARXIU I MUSEU D'HISTORIA DE LA CIUTAT\n&ant Feliu, ciutat industri-l\nSANT FELIU, CIUTAT INDUSTRIAL (1870-1910)' I.- POBLACIO De 1870 a 1910 la població de Sant Feliu experimenta un gran creixement demogratlc, que es degué basicament a un fort corrent immigratori. Les fabriques de suro, la construcció i les obres del tren i del port absorbien ma d'obra d'altres sectors en crisi, i també ma d'obra forastera. Dels 6.434 habitants aue hi havia els anys 1872/1873 es passa als 11.333 del 1900, ¡/o als 12.580 del 1905 segons ~ ' ~ n u a rde i o la ~ i u d a dde San Feliu de Guhols, A partir de 1910 s'inicia una davallada demografica, que reflectia economica que uns anys abans ja havia comenqa\n1.1 Obres de construcció, a la població veTna de SoIius.\n(1) Aquest Informatiu es complementa amb el Taller d'Historia núm. 5: De quan la vila de Sant Feliu esdevingué Ciutat (1 870-191O), febrer 1993\n; 1.2,Ektren a Ta carretera de Paillamos, davant de la bella casa de la Mainegra.\n1.3 Feines de carrega i descarrega abans de construir-hi el port.\n2.- EL TREBALL En generalitzar-se la crisi del sector de I'artesania naval i de totes les altres activitats que en depenien, junt amb la del cornerq marítim, les circumstancies sbcio-economiques i polítiques del país i dtEuropa possibilitaren el creixement de la producció i del cornerg de la indústria surera. Aquest desenvolupament material de la ciutat imposava també la renovació dels mitjans de transport: el tren i el port. El tren refor~ala comunicació de Sant Feliu amb Girona, i el port facilita en aquells moments el transport per mar. Hi havia, pero, tartanes diaries per anar a Calonge, Palamós i Palafrugell.\n2.1 Botigues e\npoca, Can Placrao\n2.2Fagana de la fabrica Pecher.\n2.3 La banca Valls, representant del món financer a Sant Feliu.\n2.4 Tapers, arrodonint a rnh el carrac\nD'acord amb el creixement demografic i del nivell d'ocupació o de treball, la superfície edificada 'anava estenent entre el carrer del Mall i la riera de Sant Amanq/Monestir (['Eixample), i pels oltants de la carretera de Girona i de Palamós. La ciutat es dotava d'infrastructures mes modernes: aigua, clavagueres, il.luminaci6 a les caes i als carrers, telegraf, etc.\n3.1 Carretera de Girona\nL'arquitecte General Guitart iLostalo (1859-1926) i el mestre d'obres Pere Pascual iBaguer (1848-1926) foren els protagonistes de I'expansió urbana. Sobre I'arquitecte municipal, autor del Pla General de la Reforma de la ciutat i de diverses altres obres públiques itambe dlexcel.lents projectes privats, existeix ja una amplia bibliografia2.ES molt probable que fos I'autor d'altres obres privades, encara que no consti la seva firma personal als planols o en el projecte, per allb potser de les incompatibilitatsamb el carrec d'arquitecter municipal. Aquest podria ser e[ cas, per dir-ne un, de la casa Mainegre a la carretera de Palamós. D'altra banda, va ser igualment important I1actuaci6de Guitart a Palafrugell, on segurament es conserva et conjunt mes consistent de la seva tasca professional: la fabrica de "Can Mario", avui Armstrong (1900-1904); la fa~anai la seva famosa torre metal.lica són actualment emblematiques de la ciutat vei'na. Tambe fou I1autorde la botiga de teixits "Can Granes" de la mateixa població del Baix Emporda. Actua tambe a Barcelona i a Santa Perpetua de la Mogoda (edifici de !'Ajuntament). La trajectoria professional de Pere Pascual, en canvi, no ha estat tan estudiada, tot i que va ser fonamental en I'ex~ansiourbana de la nostra ciutat. Seguint la tradi60 paterna, com a hereu, Pere continua la feina iniciada pel seu antecessor, sep Pascual i Molins, amb el títol de Mestre d'obres per I1Academiade Belles Arts de Barcelona e I'acreditava. Tambe el seu germa perit, Miquel, se'n feu amb el mateix títol, pero emigra a avana molt aviat, on exercí la seva professió.\n(2)Esteva, LI. (1 980). Actuació de ['arquitecteGuitart a Sant Feliu. Estudis sobre ternes del Baix Emporda, num.2\nConeixia a fons I'arquitectura i el seu bon gust és evident en contemplar el que encara ens resta de la seva obra: Can Sibils, Ribot, llibreria Viader, etc. A mes,fou autor de diversos plans parcials i, amb altres impugna el pla general de Guitart. Com el mateix Guitart, I'activitat constructora de Pascual no es limita als termes del seu poble. A Calonge, per exemple, projecta I'edifici modernista, Torre Roura, situat al cim del turo que presideix el Pla; i I'ampliació i la Capella de les Carmelites de la Caritat.\nP.Pascual projecti la majoria deks tombes del segon dos dei cementiri. A1 fons, la tomba del Marques de Ftobei, obra\nde l'arquitecte Joan Martorell i Montelis.\nPERDUA DEL PLANOL: 'PLAN GENERAL DE REFORMAS Y MEJORAS DE LA VlLLA DE SAN FELIU (1897)" DE L'ARQUITECTE GUITART Molt a pesar nostre, hem d'aprofitar aquesta exposició per a lamentar de nou i per a donar a coneixer, perque així en resti consthncia publica i, adhuc, per si encara el poguéssim recuperar, la perdua del plano1del General Guitart: el del Pla General (1897). LaComissióMunicipal Permanent de IIAjuntamentdeSant Feliu, en la sessió del 29-XI-1977exigique TtAcademja de belles Arts de Sant Jordi valores els danys causats pel Sr. Solans Huguet "por el extravio del plano original del Plan Generalde Reformasy Mejoras de la Villa de San Feliu de Guíxols del año 1897,redactado por el Arquitecto D. General Guitart, y del resultado de las mismas ha venido en considerar que 10 mas procedenfe, seria que esfe Ayuntamiento interesase de la Real Academia de Belias Artes de San Jorge, de Barcelona, gestione la restifucion a este Ayuntamiento porparte de L?. Juan Antonio Solans Huguef, del expresado plano, que en su dia fue enfregado al Arquitecto Sr. Solans Huguet, a requetimiento del mismo, como documento necesario para el estudio de /os trabajos contratados para la prevision del Plan General de Ordenación Urbano y Territorial de este termino Municipal, y que el Sr. Solans manifest6 habedo extraviado, y en su sustifucion se comprometía a hacer y entregar, una copia fotografica, a obtener de una reproduccidn de clichés que tiene de dicho plano, a escaIa I:4.000 y para d supuesto de que el resultado de dichas gestiones fuese negativo designe una Comision de Academicos para tasar el expresado Plano redactado en papel Canson, de rnedidas 1,40 m. de ancho por I,O4 m. de alfo (estas rnedidas corresponden al cuadro en que esfaba enmarcado),a efectos de que por este Ayunfamiento se exija la indemnizacion de /os daños por el extravio del expresado documento*. El Ple de ]'Ajuntamentdel 12-1-1978, exigint-li responsabilitats, acorda: "Reservarse expresamente el derecho a resarcirse con cargo al Sr. Solans Huguet 10s daños causados por ésfe al Ayuntamiento, por el exfravio del Plano original del P h General de Reformas y Mejoras de la Vida de San Feliu: De llavors en a, res mes no se n'ha sabut, a part del lliurament de la copia fotografica promesa per I'arquitecte esmentat. Pero e s triunits d'exigir responsabilitatsiniciats per la Comissió Permanent i pel Ple de I1Ajuntament,amb I'arribada dels ajuntaments dernocrhtics, no continuaren.\nEL PLANOL DE L'ASIL Un altre cas ha estat el del piano1de I'Asil Suris (19O4), publicat entre 1979 i 1980.Després diaquella publicació, no retorna a la secció de t'Arxiu Historic que li corresponia.\n4.- EVOLUCIÓ SOCIAL I POL~TICA Aparegué una hetereogenia classe burgesa i un proletariat amb ronsciencia de les noves diferencies socials establertes. Uns i ahes uniren llurs forces: solidaritat patronal, d'una banda, i solidaritat obrera, de I'altra. L'associacionismed'ajuda mútua, sindical i polític; el cultural i de lleure es multiplic&\n4.1 Passeig dels Guíxols: La Marina, a primer rerme (dreta); la casa 6all.llovera o de I'Aduana, el casino dels Senyors i el casino dels Nois, al fons.\nMentre les diferents seccions del sindicalisme guixolenc s'orientaren basicament cap a I'anarquisme, les forces polítiques de la burgesia, en canvi, es bipolaritzaren: una minoria defensa els ideals del nacionalisme m6s conservador i clerical, i una maioria n'abraqa els del republicanisme federal i anticlerical.\n(Fotografia de C. MitjA). -\n.3 Aplec a Sant Pol, celebrant la victbría toral de S. Albert.\nSI .. -. ...,\n4.4 Treballadores guixolenques, fent anar la garlopa.\nEn aquest context va ser molt significativa i celebrada la victoria electoral d'un polític aleshores desconegut, intelJectual local, Salvador Albert i Pey (1868-1944), que el Partit Republica Federal presenta com a representant seu pel districte de la Bisbal, en les eleccions generals a Diputats. La gran figura, a Catalunya, de [a Lliga -Francesc Cambó i Batlle-, en sortí escandalosament derrotada. Era el maig de 1910. La majoria de [a població era assalariada. Per tant, la remuneracio del treball condicionava la possibilitat de subsistencia familiar. Les dones, en aquesta epoca, comeyaven a treballar a la indljstria del suro. Tambe, parcialment, ho feien els infants. Lfingresfamiliar, doncs, depenia també del conjunt dels membres que podien treballar. Veure el cost dels aliments basics, del lloguer de I'habitatne i del manteniment i previsió de la litats dels salaris i ingressos familiars.\nI 1 Junt amb els canvis materials i socials, tenien lloc unes altres transformacions a nivell mental, que s'expressavende maneres molt diverses. Nous costums i habits col.lectius diferents afeccions i il.lusions prenien cos, cristal-litzaven, a traves d'una tasca cultural engrescadora i creativa. L'afany de saber, de coneixer noves experiencies, es generalitzava i arribava també, per fi , a la gent treballadora. Mentrestant, d'una forma mes elitista, la burgesia guixolenca conreava i consumia literatura i bona musica, entre d'altres interessos fol klorics o arqueologies. Agusti Casas del Centre cY %talaria Catala, per exemple, el 1894 dona la noticia del dolmen de Romanya. L'obsenratori Patxot --Observatori Catala- i la publicació dels seus resultats en son un bon --. testimoni, de I'esperit científic que els esperonava. -\n5.1 La casa Patxot, alqada el 1895, i I'observatori. 5.2 Tomba de la família Casas, de Puig i Cadafalch.\nL1exposici6de Belles Arts als jardins FerrerKasas (1892)3iI'obrapictbrica de I'artistaPons Martí (1855-1931) -de la qual n'exhibim a I'exposiciduna petita i ben significativa mostra- ens revelen I'ambient cultural que es respirava a Sant Feliu aquells anys.\nBREU BIOGRAFIA DE JAUME PONS I MART[ Neix al barri de Gracia de Barcelona, el 25 de maig. Després d'aprendre a dibuixar amb el seu oncle Ramon Martí i Alsina, exposa per primera vegada a Barcelona la seva pintura: retrats de bust i cos sencer, esbossos, paisatges, decoracions, etc. Sinstal-la a Sant Feliu. Munta una academia de dibuix i de pintura al carrer Especiers. Després al de Sant Antoni i, mes tard, a[ de Sant Pere. A partir d'aquell moment la seva producció pictorica feta a Sant Feliu es nombrosa. Exposa a Sant Feliu esbossos a I'oli al.tegorics i retrats. Es casa amb lgnasia Sayol. Participa a I'exposicio de Belles Arts, junt amb els millors artistes catalans del moment. Jaume Vilallonga, Josep Domingo, Salvador Villa, Vicens Vila, Ventura Fuster, Jaume Ventura i Eduard Bitlloc, foren els altres guixolencs que també hi exposaren. Estada a Olot on pinta molts retrats i pai , ..c S1instal.ladefinitivament a Girona. -,\nReport "ARXIU I MUSEU D'HISTORIA DE LA CIUTAT. &ant Feliu, ciutat industri-l"


Ajuntament del Masnou/Nous plans d'ocupació per promoure la contractació de persones aturades al municipi\nData i hora oficials: 27/06/2022 16:13\nNous plans d'ocupació per promoure la contractació de persones aturades al municipi\nÚltima revisió 12-11-2021 12:24\nEl foment de l’ocupació, les subvencions municipals i la promoció del comerç i el municipi van ocupar el gruix de temes tractats durant la darrera sessió del Consell Municipal de Promoció Econòmica\nDimecres 10 de novembre va tenir lloc una nova trobada del Consell Municipal de Promoció Econòmica, que va ser presidida per l’alcalde del Masnou, Jaume Oliveras, i que va comptar amb la presència d’onze dels seus membres.\nDesprés de l’aprovació de l’acta anterior, la sessió va continuar amb la presentació, per part de Maria Llaràs, regidora de Promoció Econòmica, de les subvencions municipals i el Premi d’Emprenedoria Jove, que tenen com a objectiu la consolidació del teixit productiu i l’impuls del mercat de treball, així com el desenvolupament de l’activitat econòmica.\nPel que fa a les subvencions municipals, la convocatòria de subvencions per al foment de l’economia local, la consolidació del teixit productiu i l’impuls del mercat de treball que es convoca anualment ha destinat el seu crèdit a impulsar les empreses de nova creació que es van crear l’any 2020 i els projectes de digitalització i millora de la comercialització que es van dur a terme l’any 2020 per part del teixit productiu local.\nLa convocatòria extraordinària per pal·liar els efectes de la COVID-19 ha tingut com a objectiu mantenir l’activitat comercial i de serveis que es desenvolupa a locals a peu de carrer al Masnou i alhora promoure el manteniment de l’activitat econòmica que es desenvolupa al municipi com a font d’ocupació i autoocupació.\nUn cop finalitzat el segon punt, es van tractar els programes específics de promoció de l’ocupació. Com a introducció, Llaràs va fer un petit balanç de les VII Jornades d’Ocupació d’Alella, el Masnou i Teià, que van tenir una gran participació.\nSeguint amb la promoció de l’ocupació, es va reprendre la temàtica dels plans d’ocupació locals. Ja a l’anterior trobada del Consell de Promoció Econòmica s'havia informat dels tràmits que havia seguit l’Ajuntament per poder disposar d’aquest nou instrument per promoure la contractació de persones aturades per al desenvolupament de projectes d’interès general. En aquesta ocasió, Maria Llaràs va informar dels perfils que estava previst contractar i de l’itinerari d’acompanyament que es facilitarà a les persones que hi participin.\nLa trobada va continuar amb l’exposició de l’estat del projecte “Construcció tecnosostenible al Maresme”, que es va presentar el 30 de setembre del 2021 al Tecnocampus de Mataró, i amb el qual es vol fer una transformació radical del sector de la construcció vers la sostenibilitat energètica i mediambiental a partir del foment de la innovació, l'aplicació de noves tecnologies i l'accés per a la capacitació de les empreses i les persones. Tal com va informar la regidora de Promoció Econòmica, Maria Llaràs, les noves tendències de transformació del sector, l’ecosistema empresarial del Maresme i els rols dels municipis han estat aspectes clau per al desenvolupament d’una primera fase de diagnosi del sector.\nLa trobada va continuar amb les actuacions previstes per a la promoció del municipi i del comerç. La regidora de Turisme i Promoció del Municipi, Neus Tallada, va posar en valor accions com la Fira de Playmobil, Lego i Tente, o la Jornada Gastronòmica, per a la promoció del producte local del Masnou, que s’han concebut com a iniciatives de dinamització de l’oferta comercial del Masnou i atraure més visitants als establiments del municipi.\nTallada també va voler tractar un tema tan important com la campanya de Nadal, de la qual, segons va informar, s’estan acabant de definir totes les accions per tal d’assolir la màxima cobertura d’eixos comercials del Masnou.\nFinalment, la regidora va detallar la situació actual del Mercat Municipal, que es troba immers en un procés de transició, tant conceptualment com pel que fa a les infraestructures. La regidora de Promoció del Municipi va proposar la realització d’un seguit d’actuacions que permetran a aquest equipament municipal avançar cap a un mercat innovador i que combini la tradició i la qualitat del producte amb l’experiència de compra.\nLa sessió va seguir amb la intervenció de Maria Llaràs, regidora de Promoció Econòmica, que va comentar els resultats de l’enquesta de prospecció empresarial que s’ha dut a terme des de Promoció Econòmica.


Dues candidatures opten a dirigir Metges de Catalunya els propers quatre anys | Metges de Catalunya\nDues candidatures opten a dirigir Metges de Catalunya els propers quatre anys\nEls afiliats a Metges de Catalunya (MC), sindicat majoritari entre el col·lectiu mèdic de la sanitat catalana, estan cridats aquest dimecres a les urnes per escollir la nova direcció de l’organització per als propers quatre anys, coincidint amb la celebració del 5è Congrés institucional que tindrà lloc al Campus de la Ciutadella de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) de Barcelona.\nEls metges i les metgesses elegiran el nou equip de govern entre dues candidatures: “Implicació i Transparència”, que encapçala l’actual president de MC i cirurgià de l’Hospital de Mataró, Jordi Cruz, i “Guanya amb nosaltres”, liderada pel fins ara secretari general del sindicat i nefròleg de l’Hospital del Mar, Josep Maria Puig. Tots dos dirigents opten a la Presidència del sindicat.\nCruz està acompanyat per Ana Maria Roca (pediatra al CAP Viladecans), com a vicepresidenta; Xavier Lleonart (cirurgià a l’Hospital de Terrassa), com a secretari general; David Arribas (metge de família al CAP Manso), com a vicesecretari general; Ramon Sarrias (metge de família al CAP Montnegre), com a secretari de Finances i Xelo Casado (psicòloga a l’Hospital Benito Menni) com a vicesecretària de Finances.\nPer la seva part, la llista de Puig la completen Carmen Sánchez (pediatra al CAP Plaça Catalunya) com a vicepresidenta; Núria Estanyol (anestesiòloga a l’Hospital Josep Trueta) com a secretària general; Javier O’Farrill (metge de família al CAP Blanes) com a vicesecretari general; Lluís Recasens (cardiòleg a l’Hospital del Mar), com a secretari de Finances i Núria Montalà (reumatòloga a l’Hospital Santa Maria), com a vicesecretària de Finances.\nSeguint les indicacions del PROCICAT, els afiliats podran votar de manera presencial, amb les màximes mesures de protecció i prevenció contra la COVID-19, a les urnes ubicades a la seu del 5è Congrés de MC, entre les 10.00 hores i les 19.00 hores. En canvi, la sessió congressual, que tractarà dels efectes de la pandèmia en la situació professional i laboral dels facultatius, es desenvoluparà íntegrament de manera telemàtica.\nNota premsa - 12 gener 2021.pdf140.3 KB\nJordi Cruz_Metges de Catalunya.jpg1.22 MB\nJosep Maria Puig_Metges de Catalunya.jpg783.8 KB


Uber llança una plataforma per preparar la seva expansió a tot Espanya\nDe moment, la plataforma només està disponible a la capital de l'Estat, però l'objectiu de l'empresa és començar l'expansió tan aviat com sigui possible\n3 min. Madrid 11/01/2017 14:12\n651x366 Barcelona va ser la primera ciutat de l'Estat on Uber va començar a operar, però actualment només està disponible a Madrid. / PERE TORDERA Barcelona va ser la primera ciutat de l'Estat on Uber va començar a operar, però actualment només està disponible a Madrid. / PERE TORDERA\nLa plataforma de xofers particulars a demanda Uber fa el primer pas per començar a operar més enllà de la capital espanyola. Després que el seu principal competidor, Cabify, anunciés a finals de l'any passat el seu aterratge a Barcelona, Uber ha posat en marxa aquest dimarts una pàgina web que li permet estudiar la demanda i l'oferta que tindrien els seus serveis a diferents punts del territori espanyol.\nTal com ha avançat l'agència Efe i ha confirmat l'ARA, l'objectiu d'aquesta empresa nord-americana és veure amb dades reals a quines ciutats espanyoles comptaria amb prou conductors o socis (també opera amb empreses de conductors particulars que tenen amb diverses llicències) per estrenar-hi el seu servei.\nÉs important recordar que Uber va començar a operar a Barcelona amb el seu servei UberPop, que consistia en una mena de servei de taxistes 'amateurs' a demanda a través de la seva plataforma, però que permetia que qualsevol persona fes de conductor sense disposar de llicència. Però aquesta plataforma de transport de particulars a demanda va haver d'aturar el servei (com ha passat a la majoria de països europeus) en ser considerat il·legal. Tot seguit, Uber ho va tornar a intentar amb Uber Eats, un servei de repartiment de menjar a domicili que funciona amb èxit en altres països, però que tampoc va funcionar a Barcelona.\nUber torna, però no a Barcelona\nActualment, però, Uber opera a Espanya amb el mateix servei que opera a la majoria de països (UberX), amb conductors professionals autònoms o empreses de conductors particulars que compten amb una llicència VTC, diferent de la de taxi però legal i vigent. Tot i això, la quantitat de llicències, que atorga l'administració pública i que són limitades, només li va permetre funcionar a Madrid, on sí que hi havia més llicències VTC en funcionament que van adherir-se a la plataforma.\nAixí doncs, amb aquesta iniciativa Uber fa el primer pas per començar la seva expansió en altres ciutats, no només grans capitals, sinó també petites ciutats (com ja fa a països com França o Anglaterra) i també en funció de les llicències disponibles que encara s'han d'atorgar. En aquest sentit, els portaveus de la companyia ja han fet pública diverses vegades la seva voluntat de tornar a Barcelona tan aviat com sigui possible, però per fer-ho necessiten la complicitat d'un Ajuntament que ha estat hostil amb plataformes similars com Airbnb i que està pressionat per un col·lectiu del taxi molt bel·ligerant amb aquesta mena de negocis.\nPer què el sector del taxi està contra Uber?\nEl laberint legal d’Uber\nEl Manchester United s'associa amb Uber per facilitar que els seus aficionats arribin a Old Trafford\n"Sánchez desmunta l'estratègia de Borrell contra el sobiranisme", a la portada...


Clinica Veterinaria 3 Viles\nUrgències 24h 638 377 147\nClínica Veterinària Tres Viles neix de la voluntat d’oferir el millor servei tant per les mascotes com pels propietaris. La nostra experiència prèvia i els canvis en la societat fan que cada vegada siguem més conscients de la importància de la medicina preventiva. La medicina preventiva consisteix en fer un bon seguiment de l’estat de salut de l’animal, per això s’han de mantenir al dia les vacunacions i la\ndesparasitació tenint en compte les necessitats específiques en cada cas, però també és molt important fer visites periòdiques i controls analítics, ecogràfics i radiogràfics anuals, que dependran de l’edat i estat de cada animal. Amb els nostres PLANS DE SALUT ens encarreguem de gestionar tot aquest seguiment reduint mal de caps i despeses alhora que guanyem la tranquil·litat de saber que mantenim el nostre company en un estat de salut\nòptim per a ell i per a tots els que hi conviuen (ja siguin altres animals o inclòs els membres de la família). D’altra banda, considerem que tenim un paper important envers la societat i els animals i, és per aquest motiu que també col·laborem amb protectores i fem campanyes anuals amb preus reduïts en la implantació i alta del microxip i en esterilitzacions per tal de fomentar la tinença responsable i evitar abandonaments.\nAv. Catalunya 12 local 6\n93 792 73 53\n10 a 13:30h i de 16:30 a 20h\nPlaça de pàrking per clients a l’entrada per carrer Clòsens 1-3\nCopyright © Clinica Veterinaria Tres Viles 2015\nCanviar text Clinica\nA la botiga podreu trobar una àmplia selecció de pinsos, llaunes, llaminadures, joguines i accessoris per a les vostres mascotes.\nAlimentació: A més de trobar pinsos de les millors marques (tant per manteniment com per al tractament de determinades patologies) també disposem de pinsos de gama alta a un preu més reduït, prioritzant en tots els casos una bona formulació que ens doni com a resultat un pinso que satisfaci els requeriments nutricionals de la nostra mascota. Davant qualsevol dubte us assessorem sense problema per tal de trobar aquell pinso que s’adapti millor a les vostres necessitats i tindrem en compte l’edat, raça, estat reproductiu, nivell d’activitat,... de cada animal.\nTambé disposem de productes (alimentació, substrats,...) per a rosegadors, ocells,...\nEn cas de no trobar allò que necessiteu feu-nos-ho saber i farem el possible per trobar-ho al millor preu.\nAccessoris: Disposem d’una variada selecció en collars, cadenes, joguines, champús, plaques identificatives,...\nComptem amb un laboratori d’anàlisis clínics intern que ens permet obtenir resultats immediats en la gran majoria d’analítiques habituals i que funciona les 24 hores del dia, fet que facilita enormement la nostra tasca diagnòstica i permet atendre de manera més complerta i ràpida als nostres pacients.\nEcògraf: L’ecografia és una tècnica diagnòstica àmpliament utilitzada en l’actualitat en medicina veterinària donat que es tracta d’una tècnica no invasiva, ràpida i precisa que ens permet identificar i valorar els diferents òrgans.\nSala de Raig X\nLa radiografia és, i ha sigut des de sempre, una de les eines més importants en el diagnòstic de multitud de patologies tant a nivell toràcic com de la cavitat abdominal com a nivell ossi. És ara però, quan es comença a introduir la radiografia digital que ens permet millorar molt la qualitat de les imatges obtingudes i reduir el número de radiografies que es fan (evitant el conseqüent estrés de l’animal) donada l’avantatge d’obtenir una imatge digitalitzada que es pot modificar des de la pantalla de l’ordinador jugant amb el contrast i altres paràmetres per tal de destacar les estructures d’interès, ampliant les estructures en cas que sigui necessari i prenent mesures a mida real de diferents índexs i angles que són especialment útils en determinacions cardíaques i òssies (per exemple en casos de displàsia de malucs).\nAnestèsia inhalatòria: És la tècnica més segura per al manteniment de l’anestèsia ja que les propietats dels gasos utilitzats permeten una ràpida captació i eliminació i una monitorització contínua de la concentració del gas anestèsic en l’aire inspirat fet important per a un bon control del pla anestèsic.\nElectrocardiograma: És l’enregistrament de l’activitat elèctrica del cor mitjançant la col·locació d’elèctrodes a la pell (mètode no invasiu). Resulta la millor manera de mesurar la freqüència cardíaca i diagnosticar les arítmies (alteracions en el ritme normal del cor).\nPulsioxímetre: Permet controlar la saturació d’oxigen en sang arterial i la freqüència cardíaca del pacient.\nMonitor de respiració: Controla la respiració del pacient en tot moment, avisa en casos d’apnea (aturada respiratòria) però també detecta quan la respiració esdevé més lenta, fet que ens permet anticipar-nos a les apnees.\nBisturí elèctric: Unitat d’electrocirurgia d’alta freqüència mono i bipolar que, gràcies als diferents accessoris de que disposa permet diferents facilitats de tall i coagulació.\nEquip per higiene dental: Equip d’higiene dental per ultrasons per tal d’obtenir bons resultats en el manteniment de la higiene bucodental de les nostres mascotes, en especial d’aquelles de raça petita que, per les característiques de la seva dentadura (moltes peces molt petites i amb molts racons), són les més propenses a patir problemes de tosca (sarro) i gingivitis que si no es tracten a temps poden comportar la pèrdua de peces dentals, gingivitis crònica (amb el conseqüents malestar que implica), abscessos,...\nGenerador d’oxigen: A més de ser útil durant l’anestèsia també és un equip vital a l’hora d’estabilitzar aquells pacients que arriben en estat crític i amb insuficiència respiratòria ja que permet ajudar a millorar la saturació d’oxigen en sang arterial i evitar o revertir estats d’hipòxia (baixa saturació d’oxigen).\nBomba d’infusió: Necessària per a l’administració controlada de fluïdoteràpia als pacients quirúrgics i hospitalitzats. La bomba d’infusió permet controlar de manera precisa el volum de fluids i medicació endovenosa que administrem.\nEncara que potser sembli un element sense importància no és així, ja que la millor manera d’evitar o revertir estats d’hipotèrmia (habituals en processos quirúrgics de llarga durada o animals crítics) és l’administració de fluïdoteràpia a temperatura corporal.\nAutoclau per esterilitzar tot el material: Evidentment, després de cada cirurgia, tot el material quirúrgic s’ha de sotmetre a un rigorós procés de neteja i esterilització abans de ser destinat a un posterior ús en una nova cirurgia.\nCanviar text consulta


A dins la roca, sobre el mar\nBosc d’en Pep Ferrer, a la Platja de Migjorn de Formentera, per Marià Castelló\n5 min. 12/01/2020 00:00\n987x555 Bosc d’en pep ferrer Marià Castelló, arquitectura Platja de Migjorn, Formentera A dins la roca, sobre el mar\nTEXT: Cristina Ros / FOTO: Marià Castelló\nAl Bosc d’en Pep Ferrer es viu Formentera de cap a cap d’any. Un espai de quietud al si de la roca, una mirada ampla sobre el mar. La casa és intimitat i és extraversió, tancada i oberta, és lleugera i pètria alhora, és artesana i tecnològica, i sobretot és arquitectura i és paisatge, en una fusió tan subtil com indeslligable. El Bosc d’en Pep Ferrer, l’habitatge que ha concebut l’arquitecte formenterenc Marià Castelló a la platja de Migjorn, al sud de la petita de les illes Pitiüses, es mimetitza amb les savines que l’envolten, agafa l’aire del mar que té just al davant i també se’n protegeix dins la roca on està parcialment excavada. És un exercici molt dual, tan natural -a cops, tan salvatge- i alhora tan delicat com la mateixa illa on s’assenta.\nA Formentera se l’ha de saber viure. Té tant encant a l’hivern com a l’estiu, o molt més. Són els mesos més freds i més isolats quan aquells que l’habiten poden sentir amb més força el seu batec tel·lúric, la seva natural energia, com el temps i les temporades hi passen, com ve el temporal i com de tranquil·les s’hi senten les calmes.\n651x366 Una casa escarbada dins la roca / Marià Castelló Una casa escarbada dins la roca / Marià Castelló\nD’aquesta dualitat, i de la seva comprensió, neix aquesta casa que pren el nom del topònim de la finca on s’ubica. Meitat sobre la terra, meitat a sota, ofereix dues experiències tan distintes com complementàries, en un projecte que pot semblar fragmentat i que, en canvi, es basteix amb múltiples connexions.\nLa unitat de tres cossos i dues altures\nTres mòduls successius s’aixequen lleugerament sobre el terreny, perpendiculars al mar, que se’ls obre com una panoràmica infinita, en comunió amb l’interior de la casa. Els tres cossos, paral·lelepípedes nets, estan revestits de fusta de pi sense tractar amb l’objectiu que el sol els envelleixi amb dignitat i el to grisós que prenen s’arribi a fondre amb el dels troncs de les savines i els matolls. Un, dos, tres... Separats però connectats per passadissos de vidre, una mena de miradors o espais de trànsit on la natura se sent amb tota la seva força. Un mòdul per al dormitori principal, un altre per a la sala menjador, cuina i taula d’estudi, i el tercer que s’ha deixat sense acabar per al moment que la família creixi i l’economia ho permeti.\n651x680 La terrassa del Bosc d’en Pep Ferrer / Marià Castelló La terrassa del Bosc d’en Pep Ferrer / Marià Castelló\nSón aquests espais els que fusionen la casa amb el paisatge exterior: la llarguíssima platja de Migjorn amb la seva vegetació baixa i pentinada pel vent del mar, el cap de Barbaria al fons i la torre des Pi des Català, construïda el 1763, com a veïna propera. Assentats aquests tres cossos sobre un espai longitudinal escarvat a la roca en sentit paral·lel a la costa, la casa guanya una planta inferior, molt singular, que ofereix una experiència similar a la de viure dins una pedrera. Hi ha qui pensa que el paradís és a l’interior de la terra. El silenci s’hi imposa, la llum es matisa, s’hi sent l’escalfor de la pedra... En una successió de patis i espais tancats per vidres, la planta baixa és el lloc per a la introspecció, que no és una manera de mantenir-se al marge de la natura, sinó de sentir-la amb més força, acollits al seu si.\n651x926 L'obra presenta una senzilla geometria en la qual el blanc remarca el protagonisme de la pedra i de la fusta. / Marià Castelló L'obra presenta una senzilla geometria en la qual el blanc remarca el protagonisme de la pedra i de la fusta. / Marià Castelló\n“Substraient el material del lloc, hem fet una casa”, afirma Marià Castelló. “Sota criteris de bioconstrucció, han primat els materials d’origen natural i, en ser possible, del propi lloc: roca esculpida, grava capolada de l’excavació, pedra calcària, fusta de pi i de avet”, apunta l’arquitecte. Al Bosc d’en Pep Ferrer, a més, s’hi ha tingut especial cura en la incorporació de sistemes bioclimàtics passius així com en aconseguir l’autosuficiència en l’abastiment d’aigua, sistemes clau en una illa de recursos limitats.\nTot i l’aparent senzillesa d’aquesta casa, tot i el seu càlid minimalisme i la rellevància que hi té el buit, fins als més petits detalls estan extraordinàriament pensats. Això és així fins al punt que l’estudi de Marià Castelló, dels elements originalment dissenyats per al Bosc d’en Pep Ferrer, n’ha fet una col·lecció que, amb el nom de D12, comercialitza Diabla Outdoor. Són estructures de vareta d’acer de 12 mm que, a aquesta casa de Formentera, serveixen de penjadors, de tauletes auxiliars, d’estants per al bany o per al vestidor, o de barra circular per a la cortina de la banyera en un exercici tan pràctic com creatiu. La fusió del paisatge i l’arquitectura, l’harmonia dels materials amb el medi, troba també ressò a la casa en una comunió notable entre tres dels seus eixos principals: estètica, ètica i funcionalitat.\n651x580 Interior de la casa, l'escala que porta a la primera planta / Marià Castelló Interior de la casa, l'escala que porta a la primera planta / Marià Castelló\nDibuixar l’espai sense ocupar-lo\nEl frontal d’un bany, els fils blancs de seguretat de l’escala, la mateixa escala voladissa o una mena de bastida que esdevé vestidor, la gran majoria de mobles i elements del Bosc d’en Ferrer són dissenys de l’arquitecte formenterenc Marià Castelló, qui coneix bé i promou les relacions subtils entre la delicadesa i la grandesa de la seva illa. No ocupa l’espai, el dibuixa.


Gostevaya Usadba Trigorskaya, 1 Pushkinskiye Gory Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlitsa Trigorskaya 1, Pushkinskiye Gory, Pushkinskiye Gory, Rússia, 181370 - Veure al mapa\nCal que informeu el SPA-Usadba "Trigorskaya", 1 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (122) Parelles (63) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants petits (27) Famílies amb infants grans (6) Grups (21)


Submarinisme | Club Nàutic Vilanova\nCategory : Submarinisme\nSortida a la Barra 14 de la Secció de Submarinisme del CNV, aquest diumenge\nPosted on: 11 juliol, 2017 /\nLa Secció de Submarinisme del Club Nàutic Vilanova realitzarà diumenge 16 de juliol una sortida social. El punt de trobada és l’Estació de França, a les nou del matí, que ja torna a estar operativa després de la inauguració de dissabte passat. El lloc d’immersió serà la Barra 14, les restes d’una platja fossilitzada a dos\nLa Secció de Submarinisme del CNV comença la temporada als Albets\nPosted on: 20 març, 2017 /\nLa Secció de Submarinisme del Club Nàutic Vilanova va encetar la temporada d’enguany amb una immersió a la coneguda zona rocosa dels Albets a la costa del massís del Garraf. A l’activitat hi van prendre part 13 submarinistes. Un cop acabada la immersió els participants van tornar a les instal·lacions del CNV per gaudir d’una calçotada\nPosted on: 2 febrer, 2016 /\nCategories: Secció Esportiva, Submarinisme\n17/07 SUBMARINISME SORTIDA ELS ESCULLS El diumenge 17 de juliol sortida ALS ESCULLS . Trobada en l’Estació de França a les 9:00 h i tornada a Port a les 12:00 h Inscripcions Més Informació 17/07 SUBMARINISME SORTIDA ELS ESCULLS El diumenge 17 de juliol sortida ALS ESCULLS . Trobada en l’Estació de França a les


Terrassa entra de ple en la campanya electoral del 14-F - Diari de Terrassa\nUns 150.000 egarencs estan cridats a les urnes el pròxim 14 de febrer. Alberto Tallón\nUns 150.000 egarencs estan cridats a les urnes el pròxim 14 de febrer.\n- Eleccions 14-F\nTerrassa entra de ple en la campanya electoral del 14-F\nL. Massallé / J. Llamas / M. Boladeras 02.02.2021 | 21:30\nAhir, el mateix dia que el Govern de la Generalitat va anunciar que no recorrerà la sentència del TSJC que manté les eleccions al Parlament de Catalunya per al 14 de febrer, Terrassa va entrar de ple en la campanya electoral. Tot i que la gran majoria de formacions que es presenten a aquests comicis dijous ja van celebrar els pertinents actes d'inici de campanya a través de les seves agrupacions locals i aquest cap de setmana passat també han tingut lloc a la nostra ciutat alguns esdeveniments electorals, ahir va ser el primer dia en què les primeres espases de diversos partits van visitar la ciutat.\nLa CUP va portar la seva candidata número tres per Barcelona, Eulàlia Reguant, al Centre Cívic Montserrat Roig, on va compartir una taula rodona amb la també candidata Maria Sirvent, de Terrassa; Emili Diaz; Joan Tamayo; Sonia Garcia i Núria Martí. Jéssica Albiach, número 1 d'En Comú Podem, va participar en l'acte "L'educació que Catalunya mereix", acompanyada de la candidata per Girona, Rosa Lluch, el diputat al Congrés Joan Mena i el diputat al Parlament Marc Parés, al Casal Civic de Ca n'Aurell, en un acte sense públic. I la número 2 per la circumscripció de Barcelona i cap de llista efectiva de Junts per Catalunya, Laura Borràs, va ser a l'era de la Masia Freixa acompanyada, entre d'altres, per Elsa Artadi.\nERC va visitar ahir les obres del CAP Can Roca i avui, a les 19 h, celebrarà el seu acte central a la Sala Crespi (carrer Major de Sant Pere, 59), amb el candidat a la presidència de la Generalitat, Pere Aragonès; el president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent; i el tinent d'alcalde i portaveu d'Esquerra a Terrassa, Isaac Albert, entre altres.\nPresència egarenca a les llistes\nTerrassa acostuma a ser una de les parades obligades de les formacions polítiques durant les campanyes electorals i és que és el tercer municipi català en nombre d'habitants i, per tant, aporta una bona part d'electors o ciutadans amb dret a vot, uns 150.000, aproximadament.\nPer aquesta mateixa qüestió, la de la importància poblacional, no és estrany trobar diversos terrassencs en les llistes electorals. Així, per a la contesa que ens ocupa, el PSC presenta la regidora a l'Ajuntament de Terrassa Eva Candela, arquitecta tècnica de formació, com a número 18 de la seva llista per Barcelona. A Junts per Catalunya, l'exconseller Lluís Puig ocupa el número 9, i la filòloga, logopeda i professora Montserrat Caupena, el número 66. A Ciutadans, la regidora Isabel Martínez, llicenciada en Dret i Administració i Direcció d'Empreses, va de número 10.\nERC també compta amb una egarenca a les seves llistes. Es tracta de l'enginyera tècnica industrial mecànica, psicòloga social i membre de l'executiva de Terrassa Montse Font, número 46 per la província de Barcelona.\nPer part d'En Comú Podem, trobem al número 17 a Miquel Farrés, un terrassenc que treballa a la sanitat pública des dels 17 anys; mentre que l'exregidora Maria Sirvent, diputada aquesta última legislatura al Parlament, va de número 7 a la llista de la CUP.\nDe tots aquests candidats, els que tenen més possibilitats de sortir elegits són Lluís Puig i Eva Candela. No obstant això, en un escenari força optimista, Maria Sirvent també podria obtenir de nou l'acte de diputada, i Isabel Martínez podria entrar per primer cop al Parlament de Catalunya.\nEn les últimes eleccions catalanes, les celebrades el 21 de desembre de 2017 -en una situació excepcional, després de la celebració del referèndum de l'1-O i l'aplicació de l'article 155-, a Terrassa va guanyar Ciutadans amb 37.504 vots (un 29,80%); seguit d'ERC, amb 25.229 paperetes (20,05%); i l'antic Junts per Catalunya, amb 20.881 vots (16,59%).\nEl PSC, habitual guanyador a la nostra ciutat, va quedar relegat a la quarta posició, amb un 14,93% i 18.789 paperetes. Catalunya En Comú-Podem va aconseguir 11.395 vots (9,05%); la CUP, 4.802 (3,82%) ; i el PP, 4.715 (3,75%). Altres formacions com el PACMA o Recortes Zero van arribar només a l'1,16% i al 0,35%, respectivament.\nAra, però, tot sembla indicar que els resultats seran força diferents. Caldrà esperar al 14 de febrer i comprovar-ho.


Enginyers de Catalunya critiquen el nou impost català sobre cogeneració - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEnginyers de Catalunya critiquen el nou impost català sobre cogeneració\nacn 22.01.2020 | 23:55\nL'Associació i Col·legi d'Engi-nyers Industrials de Catalunya va demanar ahir al Govern català que «no discrimini» l'energia hidroelèctrica i cogeneració d'energia amb un nou impost previst a l'avantprojecte de la Llei de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic.\nPer això, l'associació va proposar una nova redacció dels articles 10 i 14 de l'avantprojecte, a punt d'iniciar el tràmit parlamentari, de manera que aquestes instal·lacions quedin exemptes del tribut. «El nou impost discrimina sense justificació les energies renovables», va afirmar el col·lectiu a través d'un comunicat. En concret, va destacar l'impacte de l'impost a l'activitat de cogeneració, responsables del 12,5% de l'energia elèctrica de Catalunya.\nLa llei del Govern preveu un impost propi sobre «les instal·lacions que incideixen en el medi ambient», segons els enginyers. Aquesta taxa grava les activitats de producció, emmagatzematge o transformació d'energia elèctrica, així com els elements fixos de transport d'energia elèctrica, telefonia i telecomunicacions. L'impost gravarà amb més de vint milions d'euros anuals les empreses cogeneradores.\nResponsabilitzen una hidroelèctrica de l'assassinat de Berta Cáceres.\nEspanya redueix emissions de CO2 gràcies a la hidroelèctrica.


el dia d’octubre 01, 2015\nFa un any que vas trucar, em casava, et pensava a totes hores, et tinc sempre present. Ets tu, sempre.\nEl somni que tinc al cap des d'aquell dia, és així si tu ho vols:\nLa taula plena de llibres disposats a viatjar d'una casa a l'altre, conscients de la bona lectura que rebran, ansiosos de ser tendrament devorats. Plats nets acabats de rentar després d'un dinar, senzill, exquisit i amb complicitats. Cigarretes apagades al cendrer i dues companyes seves cremant plàcidament als llavis dels dos que parlen, es busquen les mirades, intercanvien tímidament carícies a les mans resseguint-les amb els dits i es senten diferents, atesos i plens.\nUna pel·lícula i un concert de reserva en una bossa adormida contra la paret del menjador, un disc pendent de ser escoltat per girar pel món, telèfons dispersats a tots els racons i l'esperança que no sonin.\nLa sinceritat esdevinguda, les pors reconegudes i lògiques, el contacte sense tàctica ni estratègia, la innocència de ser-hi sense pretensions ni objectius previs. El retorn ple de presses per no accelerar res, per dosificar les emocions. I les abraçades del comiat momentani, una petita pausa que toca i que s'omple de tendresa i més calma. Una sensació estranya a la panxa i el cor bategant amb una intensitat indescriptible. Un T'estimo i un jo també. I tot ben cert.\nVas trucar i jo em casava. I no vaig saber si deixar-ho tot o si es que deixava res, si seguir o continuar en un nou camí, sabent que junts, i només junts, podríem ser feliços, sabent que ho sabies i ho saps tot i les pors que t'endevino i les que em sé. Si mai un sol polsim del teu parer et fa pensar que això és possible, fes-me un gest de nou i reviuré.\nPost escrit el 12 de setembre del 2008 al blog "La llarga agonia dels peixos fora de l'aigua".


10 actuacions per millorar diversos espais públics de Sant Martí\nL’Ajuntament destinarà 455.000 euros en obres a l’espai urbà de Sant Mart\nAlchemika ha obert les portes\nAlchemika torna a funcionar. Després d’anys de reclamacions, els veïns del Camp de l’Arpa del Clot ja poden utilitzar bona part dels equipaments que s’han construït als terrenys de l’antiga fàbrica de plàstics.\nJornada de portes obertes al solars del Pla Buits de Sant Martí\nEl dijous 29 de novembre es va fer la jornada de portes obertes en els dos solars inclosos en el Pla Buits al districte de Sant Martí.\nInauguració de la nova biblioteca d'Alchemika\nS’ha inaugurat Alchemika. L’antiga fàbrica de plàstics torna a obrir les portes. Ara com a complex d’equipaments par als veïns del Camp de l’Arpa del Clot. Els servei que més destaca és el de la biblioteca. S’anomena Caterina Albert, disposa de més de 2.700 metres quadrats i és la primera de la ciutat amb servei d’autoprèstec. Però el projecte de l’Alchemika inclou més serveis.\nL’antiga fàbrica Alchemika ja ofereix els primers serveis per al barri\nL'Associació de Veïns i Comerciants ha traslladat la seva seu al nou edifici d'equipaments de l'antiga fàbrica Alchemika.\nL’Ajuntament inicia els tràmits per convertir l’edifici de la Flor de Maig en un equipament\nL’Ajuntament ha recollit una de les reivindicacions, la de recuperar l’Ateneu Popular Flor de Maig com ha edifici històric, i ja ha iniciat els tràmits per qualificar l’equipament l’immoble. A més la plataforma que ha ocupat l’espai ja ha manifesta la intenció de recuperar permanentment el centre cultural per al barri.\nEl complex d'equipaments del solar de la Caserna queda fora del PAD\nEl projecte d’equipaments del solar de la caserna queda fora del PAD. Els veïns de Sant Martí de Provençals fa anys que reclamen que s’aprofitin aquests terrenys municipals per al barri.\nAproven el Pla especial urbanístic per a l’edifici de ‘La Vanguardia’\nEl complex d'equipaments del Camí Antic de València està més a prop\nEl Poblenou tindrà una escola d'adults


Arxius de Participació i Ciutadania - Pàgina 5 de 7 - Fundació SER.GI\nAl llarg del segon trimestre d’aquest curs 2018-19, alumnes de dos IES han realitzat deu visites a centres de culte del municipi dins el projecte anomenat Sensibilització d’espais de culte. El projecte parteix de la complicitat de les comunitats religioses i de l’interès que han expressat en aquest sentit des de la primera trobada de […]\nDes de la Fundació SER.GI animem a tots els centres educatius a sumar-se a la crida que fa el col·lectiu Educacio 360. Què és la crida? La crida és una oportunitat per a centres educatius que tinguin inquietud per a aconseguir una mirada 360 i vulguin participar d’un procés de capacitació i construcció amb un […]\nEl dilluns 4 de febrer va arrencar novament el cicle de tertúlies a les escoles bisbalenques. El projecte és fruit del treball conjunt de les àrees d’Acció Social i Ciutadania i Ensenyament de l’Ajuntament, juntament amb l’Oficina de Català de la Bisbal d’Empordà. La iniciativa va adreçada a les famílies dels centres de primària de […]\nEls dies 13 i 20 de febrer a la seu de la Generalitat de Girona (Plaça Pompeu Fabra, 1, 17002, Girona) tindran lloc les Converses Pedagògiques amb el tema “Gènere”, que coorganitzem des de la Fundació SER.GI. Dimecres 13 de febrer 9h – 11:30 Conferència inaugural: Quin és el paper dels homes en la igualtat […]\nLloret de Mar presenta el quart Calendari Interreligiós amb uns itineraris als centres de culte\nDissabte que ve, dia 12 de gener del 2019, a les 10.00 h s’inicia el primer dels itineraris d’enguany als centres de culte de Lloret de Mar. Aquest itinerari que s’inicia a l’ermita de Sant Quirze, que és on es practica el culte ortodox a la nostra vila, forma part de la presentació del Calendari […]\nJoves de Girona i Salt expliquen la seva experiència per passar del món educatiu al laboral\nEl proper dijous 15 de novembre a les 18.00 h, a l’auditori de la Biblioteca Carles Rahola es realitzarà la inauguració oficial de l’edició 2018 del cicle “Siner[GI]es. Relats de la quotidianitat en moviment”. L’any passat van ser l’Oumou, l’Amina, en Sobaly, en Jamal, l’Esmeiris i l’Omaima els joves que van parlar de les fronteres, […]


Èxit del I Campionat d’Espeleologia en TPV de la Comunitat Valenciana\nMorella ha acollit aquesta cap de setmana l'XI Campionat d'Espeleologia en TPV de la Comunitat Valenciana i el I Campionat Interfederatiu d'Espeleologia en TPV. Així, l'Espai Firal es va omplir de competidors i curiosos que van poder gaudir i conéixer aquest esport i provar les diferents activitats que la Societat Esportiva Espemo va organitzar per als més menuts. D'aquesta manera, els morellans Jordi Membrado i Adrián Sorribas van guanyar a la competició d'espeleosocors. A més, Jordi va pujar al primer caixó del podi en les modalitats de velocitat i resistència, pujant 30 i 120 metres de corda respectivament.\nEl Campionat d'espeleologia ha estat un esdeveniment on han participat més de 50 espeleòlegs de diferents parts de la geografia espanyola. Així, han vingut competidors de Madrid, Catalunya, Galícia i de la Comunitat Valenciana. A més, també s'han animat a participar molts integrants del club local Espemo, els quals han aprofitat per a mostrar les seues tècniques al públic morellà. Així, Espemo va ser el club amb més medalles del torneig. L'Espai Firal també ha acollit diferents activitats per als més menuts que han jugat i gaudit de l'esport d'aventura amb el Saltapins Indoor, una tirolina a l'exterior, castells inflables i el joc de la columna de caixes.\nLa regidora d'Esports, Lola Viñals, ha volgut agraïr a "Espemo el seu interés en que Morella fora seu d'aquesta competició i el seu treball per a organitzar totes les activitats que hi havia a l'Espai Firal". A més, la Lola ha comentat que "es tracta d'un esport no molt conegut per el públic general i aquesta competició apropa a la gent a l'esport de muntanya".\nConcurs de Retallados i Emboladors\nEl dissabte es va celebrar el Concurs de Retalladors i Emboladors a la Plaça de Bous de Morella. Aquest ha comptat amb 16 participants per al de retalladors i amb 5 quadrilles d'emboladors. D'aquesta manera, Javi Vallés es va coronar com a millor retallador de la competició i els xics de Passió pel Bou van guanyar la competició nocturna d'embolades.


Les dones de la Vall d’en Bas protagonistes a la Mostra de cinema etnogràfic – Etnologia.cat\nLes dones de la Vall d’en Bas protagonistes a la Mostra de cinema etnogràfic\n17 octubre 2018 museudelterDeixa un comentari\nAquest és el sisè any consecutiu que el Museu del Ter, conjuntament amb altres entitats del país, organitza la mostra de cinema etnogràfic. Per aquesta edició des del Museu del Ter s’han programat 8 sessions. Amb un caràcter multiseu, la mostra recórrer diferents localitats de la Catalunya central i la sisena parada serà a la Vall d’en Bas amb la projecció de “Dones de la Vall, III”, de la directora Tània Ribas.\nAquesta serà la tercera i última edició de la sèrie “Dones de la Vall”. Després d’hores i hores d’entrevistes a dones residents a la Vall d’en Bas, la directora Tània Ribas fa una personal i acurada selecció per poder mostrar la seva perspectiva de com era i com veuen la vida les “Dones de la Vall”.\nData: Divendres 19 d’octubre de 2018 a les 20h\nLloc: Can Trona. Centre de Cultura i Natura La Vall d’en Bas.\ncinema, cultura popular, gènere\nProjecte ABUAB. Trobada intercultural amb el barri del Raval


TOT PREPARAT PERQUÈ COMENCI EL CARNAVAL 2019\n19:57 | 23/04/2021\nCarnaval a Montmeló\nDel 23 de febrer al 5 de març Montmeló viurà la festa de la disbauxa amb l’arribada del Rei Carnestoltes\nL'arribada de S.M. el Rei Carnestoltes és imminent. Els Ministres de la disbauxa i tot el seu seguici ja comencen a fer-se veure, perquè el dijous 28 de febrer faran la seva aparició a Montmeló per tal d'instaurar el seu regnat.\nAbans de l'arribada del Rei Carnestoltes ja començaran les activitats carnavalesques a Montmeló. Aquest cap de setmana, dissabte 23, l'Espaia't obrirà les activitats amb la segona edició del Carnaesplai. Del 23 al 28 de febrer, la Comissió per a la Recuperació del Carnaval proposa al públic escolar de Montmeló una gimcana on hauran de cercar elements del Rei Carnestoltes que es trobaran a diferents llocs del municipi.\nL'arribada del Rei Carnestoltes serà a la Sala Polivalent on la Comissió per a la Recuperació del Carnaval ens sorprendran amb un espectacle que enguany porta el nom de "Clonestoltes". Aquest show serà dirigit per Martí Torras i comptarà amb la direcció coreogràfica de Fàtima Campos.\nEl divendres 1 de març serà el dia de les Rues Escolars. A partir de les 15 hores, sortiran al carrer la rua de l'Escola Sant Jordi i de La Fireta. Mitja hora més tard serà el torn de la Rua de l'escola Pau Casals.\nI arribarem així al dia gran de la festa de Carnaval, el dissabte 2 de març. A la tarda, a partir de les 18 hores, es donarà la sortida a la Rua de Carnaval, on grups i comparses es podran lluir i exhibir davant de S.M. el Rei Carnestoltes. Per participar en aquesta activitat cal realitzar inscripció prèvia. I a la nit, la Polivalent s'omplirà de disfresses per ballar i fer gresca fins entrada la matinada. També hi haurà concurs de disfresses i la nit acabarà amb la festa musical pel públic més jove.\nDiumenge 3 és el dia del tradicional ball de Gitanes a la plaça de la Vila, on a més de la colla de Montmeló, hi participaran com a colles convidades Castellar i Lliçà d'Amunt. A la tarda el grup Farem Salat amenitzarà un any més el Ball infantil de disfresses.\nDimarts 5 tornarà a ser el moment d'un nou show a la Polivalent. En aquest cas es farà el Judici al Rei Carnestoltes i la crema, si escau, on la Sala Polivalent es convertirà durant unes hores en un "Escape room".\nI per finalitzar els 10 dies de Carnaval, dimecres 6 de març, tindrà lloc l'enterrament de la sardina, on tothom que vulgui podrà acompanyar al grup de timbals i ploramorts de Divertiment, amb la seva sardina de paper per tal d'enterrar-la.\nData de modificació: 21/02/2019 20:02:58


Es poden finançar actius nous i de segona mà. S'admeten vehicles turisme el preu dels quals no superi la xifra de 30.000 euros més IVA. Tipus d'interès fix o variable.\nA través d'aquesta línia es facilita el finançament d'inversions en actius fixos productius o necessitats de liquiditat dins i fora del territori nacional. L'operació ha de disposar de l'aval d'una SGR (societat de garantia recíproca) o de SAECA (Societat Anònima Estatal de Caució Agrària).\nAdmet els següents finançaments:\nActius nous i de segona mà (maquinària, equip informàtic, mobiliari, etc.).\nVehicles turisme del qual preu no superi els 30.000 euros més IVA. Els vehicles industrials podran finançar-se en un 100%.\nCreació d'empreses a l'estranger.\nNecessitats de liquiditat amb el límit del 50% de l'import total del finançament, que podrà ampliar-se fins al 100% per a operacions a terminis d'1, 2, 3 o 4 anys.\nLa inversió a finançar no podrà estar iniciada amb anterioritat a l'1 de gener de 2016, i s'haurà d'executar en el termini màxim de 12 mesos a comptar des de la data de signatura del finançament.\nEl tipus d'interès pot ser fix o variable, està ajustat al termini de l'operació i al percentatge d'aval que aporta l'SGR/SAECA i consta de:\nOperacions a termini d'un any: euríbor 6 mesos o tipus fix equivalent + diferencial ICO (a termini d'1 any) + 2,30%.\nOperacions a termini de 2, 3 o 4 anys: Euríbor 6 mesos o tipus fix equivalent + diferencial ICO (a termini de 2, 3 o 4 anys) + 4,00%.\nOperacions a termini superior a 4 anys: Euríbor 6 mesos o tipus fix equivalent + diferencial ICO (al termini de l'operació) + 4,30%.\nEl diferencial ICO és el cost de captació de fons per a aquest organisme i oscil·la en funció de les condicions de mercat i el termini d'amortització de l'operació. L'ICO publica aquestes dades de forma periòdica a la seva pàgina web www.ico.es.\nSense comissions d'obertura, estudi o disponibilitat per part de l'entitat financera. En cas d'amortització anticipada es cobra una comissió per cancel·lació.\nLa SGR/SAECA cobrarà una comissió d'estudi del 0,50% de l'import avalat. Addicionalment, la SGR cobrarà una comissió sobre l'import avalat de fins al 4%, en concepte de quota social mutualista (reemborsable al client una vegada acabi la seva relació amb la SGR).\nPer a inversions realitzades dins el territori nacional i necessitats de liquiditat: empreses, autònoms, entitats públiques i entitats sense ànim de lucre, independentment del seu domicili social o fiscal i independentment de si la major part del capital social és espanyol o estranger.\nPer a inversions realitzades fora del territori nacional i necessitats de liquiditat: empreses, autònoms, entitats públiques i entitats sense ànim de lucre espanyoles en què s'inclou tant les domiciliades a Espanya com aquelles que, tot i estar domiciliades a l'estranger, la major part del capital és espanyol.\nEn tots els casos, l'operació ha de disposar de l'aval d'una SGR/SAECA.\nL'entitat de crèdit, l'SGR o SAECA faran una anàlisi de cada sol·licitud i, en funció de la solvència del sol·licitant i de la viabilitat, determinaran les garanties a aportar.\nFins al 100% del projecte d'inversió (més IVA) o fins al 100% de les necessitats de liquiditat, amb un màxim de 2 milions d'euros per titular i any, en una operació o diverses.\nPréstec o lísing per finançar inversions i préstec per finançar necessitats de liquiditat.\nTermini d'amortització i carència per al principal:\n1 a 10 anys sense carència o inclòs 1 any de carència de principal.\n12 anys, 15 anys i 20 anys sense carència o inclosos 2 anys de carència de principal.\nEls anys han de ser anys complets.\nFins al 7 de desembre de 2017, o abans si s’escau l'esgotament dels fons de la Línia.\n¿És possible que no pugui sol·licitar la línia ICO Garantia SGR/SAECA 2017, perquè no compleixi les condicions per ser soci d'un SGR?


Àrea de Persones: HRBP àmbit recerca\nLa persona seleccionada s’incorporarà com HRBP per l’àmbit de Recerca de la universitat, a l’equip de l’àrea de Persones de la UOC.\nAssessorar i donar suport als equips de recerca en la presa de decisions en relació a la gestió de persones, de manera àgil i autònoma per tal de donar una solució òptima i ràpida.\nAplicar les funcions clau de Desenvolupament i coordinar la implementació de les polítiques definides per els especialistes de l'àrea de persones en matèria de selecció, formació, compensació i beneficis, relacions laborals, gestió del talent, successions i llançament de nous projectes per tal de garantir la homogeneïtzació de les polítiques de persones a la UOC.\nCoordinar al client intern segons les seves necessitats amb les persones especialistes de l'àrea de persones, facilitar la informació necessària i garantir una comunicació fluida i treballar conjuntament amb els equips de recerca per facilitar l’aplicació i implementació de les polítiques i les solucions especialitzades recomanades.\nElaborar el perfil i seleccionar les candidatures a partir de les tria feta per Desenvolupament per tal que s'incorporin les persones més adients a la cultura i l'activitat que han dur a terme.\nImplantar, fer el seguiment i donar suport en l'aplicació de polítiques d’identificació de potencial, de formació i desenvolupament per gestionar la carrera professional y retributiva dels equips de la UOC.\nDetectar les necessitats i atendre les sol·licituds/peticions en matèria de gestió de persones per tal de donar la solució més adequada dins les polítiques i programes de l'àrea de persones i esdevenir el nexe entre l'àrea de persones i els àmbits de recerca assignats.\nEs farà una contractació laboral indefinida, a temps complet i amb previsió d’incorporació a octubre.\nEl centre de treball serà a la seu del 22@, ubicada a Rambla del Poblenou 156, Barcelona.\n�Formació: grau o llicenciatura en àmbits afins als recursos humans. Valorable formació complementària en l’àmbit dels recursos humans i gestió de la recerca.\nConeixements de tècniques de desenvolupament de recursos humans i de normativa laboral general, especialment aplicada a l’àmbit de recerca.\nNivel d’anglès Advanced (mínim nivell C1).\nExperiència prèvia en lloc similar de al menys cinc anys.\nConeixement i/o experiència en recursos humans en l’àmbit de la recerca universitària o centre de recerca o similars.\nPersona amb un alt nivell d’iniciativa, capacitat d’organització de treball en equip.\n�Experiència prèvia en el sector universitari o centre de recerca.\nConeixements del model educatiu de la UOC.\nTancament de convocatoria: 15/10/2018


lajuntament ofereix la marina per a la celebració de la fira dandalus\nL'Ajuntament ofereix la Marina per a la celebració de la Fira d'Andalusia de València\nL'alcalde es reuneix amb la presidenta de la Federació d'Entitats Culturals Andaluses de la Comunitat Valenciana\nInstantània de la reunió./EPDA\nL'Ajuntament de València ha oferit la Marina de València com a lloc per a la celebració de la pròxima fira andalusa de València. L'alcalde, Joan Ribó, i la regidora d'Espai Públic, Lucía Beamud, es reuniren el dilluns a migdia amb la presidenta de l'entitat, Puri Torres, i la vicepresidenta, Nieves Ramírez, per buscar una nova ubicació per al certamen.\nL'Ajuntament ha acordat una nova ubicació per a la fira, que en 2019 es va celebrar en l'esplanada multiús situada a l'antic llit del riu Túria, entre el pont de l'Exposició i el pont de Flors. La ubicació en l'esplanada del riu, on s'ha celebrat la fira fins al 2019, ha quedat descartada després que l'Ajuntament i el veïnat del tram IX del riu del Túria arribaren a un acord de mediació extrajudicial per ajustar els criteris i limitar la concessió de permisos per a les diferents activitats que cada any tenen lloc en este tram del riu.\nAixí, l'alcalde ha destacat que la Marina és un lloc que permet conjuminar la celebració de la Fira amb l'acord extrajudicial al qual es va arribar amb els veïns del barri de Mestalla. Ribó subratlla que "hem arribat a un acord amb la direcció de la Federació d'Entitats Andaluses de la Comunitat Valenciana pel qual la fira d'abril d'enguany se celebrarà en la Marina de València". Joan Ribó ha volgut palesar l'arrelament que esta fira té ja a la ciutat de València, on la població provinent d'Andalusia és elevada, la importància de la germanor entre els pobles i, per això, considera que la Marina és una bona solució.\nL'alcalde ha afirmat que "estem convençuts que esta nova ubicació permetrà que la fira andalusa puga desenvolupar-se amb major llibertat i segons les pautes tradicionals de la mateixa".\nPer la seua banda, la regidora d'Espai Públic, Lucía Beamud, ha afirmat que "la societat andalusa és una part molt important de la nostra ciutat perquè en formen part d'ella". Per este motiu, segons Beamud, "havíem d'oferir un nou espai per a la fira d'Andalusia motivat per l'acord judicial al qual va arribar l'Ajuntament amb els veïns i sempre des del diàleg i la concòrdia". La regidora creu que la Marina "ja allotja molts més esdeveniments, és un lloc on acostumem a fer actes i serà positiu per a la ciutadania i per a la Fira d'Andalusia, perquè ens permetrà fer-la amb tot el seu potencial".\nLa presidenta de la Federació d'Entitats Culturals Andaluses, Puri Torres, creu que la fira "és un referent en la ciutat perquè venen persones de tota la Comunitat Valenciana" i ha mostrat la seua satisfacció perquè "quan hi ha diàleg i ganes de fer les coses, s'arriba a molts acords i, per tant, la fira torna a València. Canviem de recinte i serà per a millor". Torres ha apuntat que "per totes les parts hi ha hagut total disponibilitat per arribar a un acord que s'ha tancat. Ara toca que tot millore a escala sanitària i a gaudir de les falles i després, de la fira".


L'intercanvi de pulles entre ERC i JxCat i la idea d'un tripartit marquen l'inici de la campanya - El triangle\nActualitat, Obertura, Poders, Sense categoria\nJxCat, Cs, PPC, PDECat i Vox alerten d'un govern PSC-ERC-Comuns, però socialistes i republicans ho neguen\nLa irrupció dels presos independentistes, l’intercanvi de retrets entre els dos partits que manen encara a Catalunya, ERC i JxCat, i el fantasma de la reedició del tripartit d’esquerres han protagonitzat l’arrencada d’una campanya electoral que, d’altra banda, ve marcada per la pandèmia i les restriccions que pateix el país.\nLa irrupció de líders com Oriol Junqueras, que ha sortit de la presó gràcies al tercer grau per participar en els actes electorals d’ERC, ha estat sonada. El republicà, en contra del que ha vingut fent ERC en els últims mesos, ha atacat durament als seus encara socis al Govern, JxCat. Els ha col·locat en el mateix sac que el PSC i ha assegurat que a ERC, al contrari que en aquestes dues formacions, “no robem”. Des de Junts ha estat el seu número tres a les llistes de Barcelona, Joan Canadell, l’encarregat de respondre i lamentar el to del seu soci de govern.\nL’altre tema estrella és la idea d’un nou tripartit d’esquerres. JxCat, Cs, PPC, PDeCAT i Vox coincideixen en alertar d’una reedició de la vella fórmula (PSC-ERC-Comuns). De fet, aquesta és l’aposta de la candidatura de Jéssica Albiach, però tant ERC com el PSC neguen el tripartit i es veten mútuament. El partit liderat per Junqueras ho qualifica “d’impossible” i els socialistes asseguren que no formaran govern amb independentistes.\nERC aposta per un govern sobiranista de front ampli de 5 partits amb JxCat, CUP, comuns i PDeCAT. Però tant JxCat com els comuns es neguen a governar junts. Amb l’objectiu d’ampliar la base, la llista de Pere Aragonès proposa obrir les portes de l’actual govern a la CUP i els comuns. I centren totes les crítiques en el PSC i el seu candidat, Salvador Illa, ja que consideren que és l’adversari.\nPrevLos Mossos reforzarán los controles perimetrales de Cataluña


La Seguretat Social deixa a persones sense sanitat en comunitats amb lleis per evitar l'exclusió\n10.07.2016 - 12:02\nAcció de Yo Sí, Sanidad Universal contra l'INSS. | Yo Sí Sanidad Universal\nAquest és un article publicat a Desalambre/eldiario.es\nLes ‘clavegueres’ de l’exclusió sanitària a Espanya en l’actualitat, ocultes i gairebé imperceptibles per a la majoria de les persones, solen tenir un punt en comú: l’Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS). És la conclusió d’un nou informe de la plataforma Jo Sí Sanitat Universal, que ha reunit casos de denegació d’accés al sistema de salut públic d’immigrants amb permís de residència i d’espanyols, en regions fins i tot que van aprovar normes per tornar la “universalitat” a les seves comunitats després de la reforma sanitària del 2012. “Però és que aquests casos parteixen de l’administració central, de la Seguretat Social”, denuncia Marta Pérez, portaveu del col·lectiu.\nAmb la reforma sanitària de 2012, via reial decret (el 16/2012), el Govern va retirar les targetes sanitàries a centenars de milers de persones d’un dia per l’altre. “El que va fer va anar més enllà, va canviar el model sanitari d’un universal a un altre d’assegurança individual en el qual tens drets segons la teva edat, la teva situació laboral, la teva residència …”, explica l’activista.\nEl col·lectiu més visible dels exclosos van ser els immigrants sense permís de residència: ells només podien accedir als tractaments públics en certs supòsits (urgències, malalties infeccioses, menors i embarassades). Però no van ser els únics que es van quedar sense la targeta sanitària i per als altres -menys visibles i en supòsits molt específics- no hi havia excepcions.\nEls ‘altres’ exclosos són els ascendents reagrupats pels seus familiars (la majoria gent gran), les persones amb permisos de residència per circumstàncies excepcionals i sense feina, i molts migrants romanesos amb permís de residència, entre d’altres grups que destaca l’informe de Jo Sí. L’INSS (rebatejat com ‘Institut Nacional de Segregació Sanitària’ pel col·lectiu) centralitza la concessió de les targetes sanitàries i, en ser un organisme estatal, la seva actuació es deixa notar també en les comunitats insubmises al decret del Govern (com Catalunya, Andalusia i la Comunitat Valenciana, entre altres) i les que van decidir ampliar les excepcions per a immigrants irregulars amb programes socials (Galícia) i instruccions (Madrid).\n“Avui hi continua havent exclusió sanitària a nivell estatal, en comunitats amb normes o instruccions per a evitar-la, com a Madrid, València o Jaén per exemple”, lamenta Marta Pérez. La Xunta de Galícia, per exemple, va crear un sistema de protecció per donar sanitat a immigrants en situació irregular i sense recursos (que justifiquessin més de sis mesos de residència) al qual no es poden adherir els migrants amb papers. En la llei ‘que regula l’accés universal a l’atenció sanitària a la Comunitat Valenciana’ s’esmenta específicament el supòsit dels immigrants sense papers, però no a la resta de col·lectius.\nEls que segueixen estant exclosos després dels “pedaços”\nJo Sí destaca que, encara que en la pràctica alguns d’aquests grups exclosos aconsegueixin ser atesos per la sanitat pública, els “pegats” de les normes i programes regionals no els inclouen moltes vegades ni els garanteixen la cobertura sanitària sobre el paper. “I ja hem vist què passa en aquests quatre anys de decret, que acaba havent-hi exclusió, errors i falta d’informació que deixen a persones sense atenció sanitària”, critica Marta Pérez.\nEn el cas dels ascendents reagrupats, la justícia ha donat la raó a les famílies que han recorregut als tribunals i exigit la targeta sanitària. En aquesta situació s’han vist els pares de la Flor, el pare de l’Annie, la mare de la Clàudia, i la sogra de la Núria. Ara, a més, la Seguretat Social notifica Estrangeria quan veu un cas d’aquest tipus perquè revisi els papers dels afectats. Al pare de la Flor, de 83 anys, li han extingit els seus papers. “Costa entendre com es segueix denegant la targeta si hi ha diverses sentències, fins a Tribunals Superiors de Justícia, que diuen que aquestes persones hi tenen dret. No entenem per què fan passar a aquestes persones per un any de judicis perquè al final els reconeguin que tenien dret a la targeta”, continua Pérez. Una de les últimes denúncies guanyades en els tribunals, aquest juny, va ser presentada per l’ONG SOS Racismo a Madrid.\nAltres grups, com els emigrants espanyols es veuen privats de la sanitat europea quan es muden a l’estranger més de 90 dies sense una feina fixa. L’INSS denega la targeta sanitària europea i els concedeix el certificat provisional substitutori, que només els cobreix l’assistència durant 90 dies (lluny dels dos anys del carnet europeu).\nLa Sofia, madrilenya de 25 anys, va acudir aquest mes a l’INSS per demanar la targeta comunitària per viatjar a Itàlia, on passarà l’estiu. “Em van dir que no tenia dret perquè el meu contracte era temporal, no indefinit, i que només podia accedir al certificat”, explica la jove a aquest mitjà.\nEncara que si els espanyols tornen a Espanya pots recuperar la seva targeta acudint a l’INSS, Jo Sí ha documentat casos d’intents de cobrament en el metge quan vénen només de visita.\nJo Sí enfoca la seva denúncia contra l’exclusió sanitària en aquest organisme de la Seguretat Social, que segueix les ordres del govern central, per evidenciar que “els pegats” no acaben amb les diferents situacions d’exclusió que va provocar l’Executiu de Rajoy amb la seva reforma el 2012. El Govern es va desdir al març de 2015 pel que fa als immigrants sense permís de residència, als quals deia que permetria l’accés a l’atenció primària però no a la targeta. No ha creat encara el document promès per a ells.\nDe la resta d’exclosos, amb papers i espanyols, el Govern no es pronuncia. “L’únic que pot acabar amb aquestes exclusions és la derogació del decret”, repeteixen en el col·lectiu a favor de la sanitat universal.\nINSS; seguretat Social


Festa dels Estelladors i els oficis del bosc - Mapamundi Produccions, SL\nTorrelles de Llobregat, era una població que vivia majoritàriament de l'agricultura. En un principi el cultiu principal va ser la vinya, però a causa de la fil·loxera es va haver de substituir aquest cultiu per altre que s'adeqüés millor a les característiques del terra com eren els cirerers. Degut a la impossibilitat de poder viure únicament d'aquesta font d'ingressos complementaven la seva feina agrícola amb la feina al bosc, arribant a ser el principal abastador de llenya dels municipis de la Vall Baixa.\nDins d'aquest context, comença a néixer una certa consciència del ràpid creixement de Torrelles i de la pèrdua, en molts casos, d'antigues tradicions i de la memòria dels més grans.\nPer aquest motiu l'any 1982, un grup de persones de Torrelles que formaven part de la “Unió Esportiva Torrelles” van decidir posar fi a aquesta situació i després de moltes converses van arribar a la conclusió que calia actuar d'alguna manera. Així va néixer el “Concurs d'Estelladors”.\nAquest grup de persones van pensar que seria molt trist que tots aquests antics oficis no fossin coneguts per les futures generacions i d'entre ells van escollir l'Ofici dels Estelladors per dur a terme amb molta il·lusió tot el treball necessari per aconseguir rescatar-lo de l'oblit.\nL'ofici d'estellar tracta d'obrir troncs de diferents diàmetres amb tan sols uns tascons, una maça, i ocasionalment amb una destral –com ho feien els antics Torrellencs-. Com es pot comprovar, el que aquestes persones van intentar i aconseguir va ser que la gent, engrescada pel to lúdic del concurs, participés en una activitat que el que pretenia era treure de l'oblit i fer que perdurés en el temps l'Ofici dels Estelladors.\nEl Concurs d'Estelladors s'ha arrelat com una de les tradicions amb la què més gent s'identifica, sent un dels actes més importants de la Festa Major de Sant Pau. Hi participen antics boscaters o llenyataires, però cada cop hi ha més joves cosa que assegura la continuïtat d'aquest concurs. L'any 2000 es va decidir recuperar de l'oblit altres feines dels boscaters com el de talar, serrar, treure l'escorça o desbrancar. Així va néixer la Mostra d'oficis del bosc.\n-Mercat rural i mostra de productes de Torrelles\n-Mostra d'arts i oficis amb l'esmolet i l'escloper\n-Carrussel mecànic tradicional\n-El Corral de la vaca\nFoto: Vicenç Pañella\nFoto: Raimon Palet\nPDF - 6.82 Mb\nPrograma de la Festa dels Estelladors 2020


El procés català a debat a la Universitat de Girona – Lo Campus diari\nData publicació 2 octubre 2014 2 octubre 2014 per redacció\nLa Universitat de Girona organitza, del 9 d’octubre al 4 de novembre, unes jornades sobre el procés polític que viu Catalunya. Amb el títol “El procés, a debat. Debats universitaris sobre identitat nacional, el dret a decidir i la independència de Catalunya”, aquesta iniciativa respon a la voluntat de compromís de la Universitat amb la societat.\nPer al rector, Sergi Bonet, a més de les seves funcions docents i de recerca, la Universitat “té el deure d’exercir una tercera funció: la participació en la vida social i cultural del seu entorn més immediat”, i és per aquest motiu que es programa un seguit de debats “sobre un dels dos temes que ara mateix centren les preocupacions dels ciutadans: el procés polític del país i la crisi econòmica”, previst per al 2015.\n“El procés, a debat” l’integren un seguit de debats i conferències, amb personalitats acadèmiques rellevants de l’àmbit nacional i internacional, que permetran abordar de manera transversal i plural l’anomenat procés català. L’objectiu és fomentar un debat seriós, fonamentat, d’arrel intel·lectual i respectuós amb tos els punts de vista.\nEl professor Joan Vergés, director del cicle juntament amb el professor Oriol Ponsatí, destaca que l’estructura està pensada per oferir arguments: “La conclusió és el de menys, el que és important és com els ponents hi han arribat.” Per això els ponents posaran sobre la taula, a debat, amb arguments a favor i en contra, les identitats dels pobles, la capacitat de decidir, els tipus de decisions que es poden prendre i si els ciutadans han de ser o no consultats.♦


Economistes i empresaris valencians demanen al nou Govern "visió estratègica" per acabar el Corredor Mediterrani\nEUROPA PRESSNOTICIA04.11.2016 - 16:13h\nEconomistes i empresaris valencians reclamat este divendres al nou Govern de Mariano Rajoy i en especial al seu ministre de Foment, Íñigo de la Serna, que tinga "visió estratègica a mitjà i llarg termini i no una visió a curt termini i electoralista" i que invertisca en la finalització de les obres del Corredor Mediterrani, una infraestructura que va "endarrerida completament" i que asseguren seria beneficiosa tant per a l'economia valenciana com per al conjunt d'Espanya.\nAixí ho ha posat de manifest el president de la Confederació Empresarial Valenciana (CEV), Salvador Navarro, en roda de premsa al costat del degà del Col·legi d'Economistes de València (COEV), Juan Manuel Pérez Mira, per a presentar els resultats del sondeig 'COEV OPINA' sobre l'impacte que tindria la construcció del Corredor. Per a la majoria dels enquestats (97%) esta infraestructura és "clau, urgent i irrenunciable".\nTant Navarro com Pérez Mira han lamentat la "invisibilitat" dels valencians en la formació del nou Govern. "Caldrà esperar als premis menors", ha apuntat el dirigent de la CEV.\nSegons ha apuntat, la realitat de l'"històric de la política" és que "els presidents d'Andalusia han fet el seu AVE d'Andalusia, la ministra de Foment de Màlaga ha fet el seu AVE a Màlaga, el president de Valladolid el seu AVE a Valladolid, a Galícia s'està fent el seu AVE a Galícia" i ara que hi ha un ministre de Santander, "entenc que el pròxim pas serà la I basca i l'Eix Cantàbric", ha augurat.\n"Això és la política espanyola", ha lamentat Navarro. D'ací, "la importància de tenir gent amb visió estratègica en els ministeris", no només ministres sinó en llocs tècnics, ha apuntat. També ha criticat "esta visió permanent que hi ha a Espanya que tot ha de passar per Madrid" i ha assenyalat que "algú amb visió estratègica ha de dir que el Corredor Mediterrani real no és el que passa per Madrid".\nNavarro ha instat al nou Govern a vore el Corredor Mediterrani com una infraestructura beneficiosa no sol per a la Comunitat Valenciana, sinó per al conjunt del país i ha recordat el seu valor mediambiental a més de l'econòmic: "L'objectiu de la Unió Europea és que en 2030 el moviment ferroviari està entre el 27-30%" quan hui dia "a Espanya està entorn del 2-4%".\n"MENYS PERSONALISMES I MENYS PROTAGONISMES"\nPrecisament per a posar de manifest el "dèficit en infraestructures" que patix la Comunitat Valenciana, la CEV ultima un informe amb altres agents econòmics a reivindicar davant del nou Govern. "A vore si els valencians aprenem i som capaços d'anar al Ministeri tots junts a demanar el mateix", ha subratllat.\nEn este sentit Navarro "demanaria menys personalismes i menys protagonismes" i ha celebrat que sembla que "ja s'està començant a generar unió entre lobbys, cambres, empresaris... "No ens hem valorat a nosaltres mateixos", ha assegurat el president de la CEV, però "ja comencem a vore'ns junts", ha celebrada.\nTambé Pérez Mira ha lamentat que "la representativitat dels valencians en els diferents estaments no és d'acord amb el nostre pes històric, poblacional i econòmic" i "clarament som invisibles en el nou Govern". "Potser el problema siga el col·lectiu, però crec que això està canviant", ha coincidit amb Navarro.\nEn qualsevol cas, el degà del COEV confia que en altres esglaons com les Secretaries d'Estat es nom a persones que "entenguen la realitat valenciana i siguen conscients dels problemes del seu empresariat".\nUN CORREDOR "URGENT I NECESSARI"\nEl líder dels economistes valencians ha desgranat les conclusions del sondeig 'COEV OPINA' que ha entrevistat un total de 470 economistes entre el 26 i el 31 d'octubre sobre el Corredor Mediterrània.\nEl 96,39% dels enquestat està "convençut" que el Corredor Mediterrani seria "beneficiós o molt beneficiós" per al conjunt de l'economia valenciana, respecte del 3,40% que, sense rebutjar-la, dubta de l'abast que tindria.\nEl principal "escull", coincidixen, està en la inversió que requerix la seua construcció. Per al 83,62% dels economistes valencians, tot i això, "l'impacte que tindria justifica esta inversió per part del Govern. Sol un 4,68% creu que la magnitud de la inversió no compensaria els avantatges de la seua posada en marxa.\nDe fet, per al 75,53% dels entrevistats el també conegut com a 'tercer carril' és "clau, urgent i irrenunciable", front a un 18,09% que és "més comprensiu" amb els terminis en els quals s'està executant la infraestructura i un 5,74% que pensa que està "sobrevalorada".\nFinalment, més del 70% dels economistes assegura que tindrà efectes beneficiosos per als diferents sectors econòmics començant pel transport de mercaderies, també en les exportacions i en el desenvolupament de l'activitat del Port de València.