EUiA de Santa Coloma » Comunicat del Grup Municipal ICV-EUiA en relació a l’aprovació de la subvenció al CE Raval en el darrer Ple Municipal\nComunicat del Grup Municipal ICV-EUiA en relació a l’aprovació de la subvenció al CE Raval en el darrer Ple Municipal\nicveuia santa coloma, ple municipal, Santa Coloma\nDavant l’aprovació de la subvenció atorgada al Centre Esportiu Raval, en el Ple Municipal de Santa Coloma, celebrat el passat dilluns 27 d’abril de 2015, amb els vots favorables del PSC, CIU i PP, el Grup Municipal d’ICV-EUiA de Santa Coloma volem fer les següents consideracions per explicar el nostre posicionament en contra d’aquesta mesura, tal com ja vam exposar en el mateix Ple:\nConsiderem que el Centre Esportiu Raval a la nostra ciutat du a terme una funció al barri on està ubicat integradora i social, tasca amb la qual contribueix a la millora de la qualitat de vida del veïnat.\nVolem posar en valor que l’Ajuntament d’aquesta ciutat ja va acordar allargar la concessió d’aquest servei a l’empresa actual que gestiona l’espai, fins al 2044, donada la incidència del’esfondrament que va tenir lloc al centre esportiu, mentre es feia la construcció de l’equipament.\nAlhora, destaquem que l’Ajuntament va acordar bonificar l’IBI i l’IAE dels anys 2013 i 2014, fet que suposa un estalvi per al concessionari de 45.452,92 €.\nDavant la sol·licitud última del concessionari de demanar a l’Ajuntament el repartiment de costos de gestió de l’espai, considerem que aquests costos formen part del propi risc que comporta qualsevol concessió i que, per tant, no es justifica que aquests siguin atribuïbles a l’Ajuntament.\nAssistim a una situació on s’evidencia la dinàmica generalitzada de privatitzar beneficis, però socialitzar pèrdues. No compartim el discurs que la mesura adoptada és la única opció possible, o la menys dolenta. Per tant, el Grup Municipal d’ICV-EUiA de Santa Coloma:\nRefermem el nostre compromís que en cap cas el servei quedi interromput.\nExigim garanties per a tots els treballadors i treballadores del complex esportiu.\nConsiderem que s’hauria d’haver posposat la decisió al nou mandat municipal. La pròpia legislació recomana que en període electoral els acords dels òrgans siguin estrictament de tràmits iniciats o de gestió ordinària. Considerem que aquest acordcomporta decisions més enllà del mandat, que s’està acabant, amb afectació organitzativa i econòmica significativa.\nDemanem una revisió de l’expedient i del pla de viabilitat.\nApostem per l’estudi de la municipalització d’aquest servei, amb diàleg i negociació amb el concessionari, per assumir la gestió de forma directa per part de l’Ajuntament.\nSanta Coloma de Gramenet, 29 d’abril de 2015


Entrevista amb Pep Ripollès: "Cal tornar a construir i fidelitzar serveis al ciutadà i, sobretot, que els veïns notin que l’Ajuntament està al seu servei" - Premià de Mar\nEntrevista amb Pep Ripollès: "Cal tornar a construir i fidelitzar serveis al ciutadà i, sobretot, que els veïns notin que l’Ajuntament està al seu servei"\nDimecres, 20.2.2019 10:45h\nEl candidat a l'alcaldia per ERC, en Pep Ripollès, amb el vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, visitant Premià de Mar\nPep, l'assemblea d'ERC et va escollir com a candidat per unanimitat. Per què vols ser alcalde?\nSóc de Premià de Mar de tota la vida. Després d’uns quants anys, hem perdut la il·lusió i cal recuperar-la perquè tenim un Premià adormit, però amb molt potencial. Vull obrir l’Ajuntament als veïns, vull escoltar-los i fer-los participar en les decisions cabdals.\nPer què vols ser-ho per ERC?\nAposto per polítiques republicanes, basades en el benestar de les persones per sobre de tot. Em sento orgullós de pertànyer a un partit que ens permet participar, que escolta, que està financerament sense deutes, sense casos de corrupció pel seu estricte Codi Ètic, un partit transparent i proper. També té mancances que cal corregir i millorar.\nCom veus Premià de Mar?\nAmb preocupació. Tenim problemes en els preus dels lloguers, els joves marxen de Premià; la gent gran està desatesa; hi ha un augment important de l’incivisme, tenim molts dèficits en l’àrea social, ens manquen solucions importants. Ens cal revisar els pilars que sustenten el poble en Serveis Socials, Gent Gran, Joventut, Cultura, Habitatge... Sense aquests fonaments sòlids, el poble trontolla.\nQuè necessita Premià?\nA part de cimentar de nou els pilars del poble, ens cal plantejar temes importants davant de les veïnes i veïns, com la mobilitat, els aparcaments, l'habitatge, la neteja dels carrers... Hem d’afrontar la situació del Mercat municipal, però sobretot, vull trencar la manca de comunicació entre els veïns i l’Ajuntament.\nI això li pots donar tu?\nHo hem de fer en equip. Em veig capacitat per motivar i coordinar-ho, per què Premià engegui la maquinària on tothom, absolutament tothom, és senti necessari pel municipi i sigui escoltat. El que sí que tinc molt clar és que assumirem els reptes de cara i no deixarem que les grans qüestions estiguin 20 anys aturades.\n“Aposto per polítiques republicanes basades en el benestar de les persones per sobre de tot”\n“Assumirem els reptes de cara i no deixarem que les grans qüestions estiguin 20 anys aturades”\nAmb quin equip et presentes?\nPer mi, un equip on per sobre de tot hi ha diàleg, confiança, disponibilitat, il·lusió, força i voluntat és la clau principal per assolir objectius. Un equip amb capacitat d’assumir riscos i responsabilitats, amb coneixements i sentiment de poble, que s’estima Premià i tota la seva gent. Disposo de persones de barri, obertes, decidides, inconformistes, positives, optimistes, amb criteri i absolutament capacitades per dirigir l’Ajuntament de Premià de Mar. Aviat el presentarem.\nQuin és el teu model de ciutat?\nPenso amb el poble que els vull deixar als meus fills.\nPenso en amplis espais verds, cuidats i amables, on tothom tingui cabuda.\nPenso en un poble ple de vida cultural, on els equipaments culturals, esportius i educatius estiguin en perfectes condicions.\nPenso en un poble preparat i adaptat a les persones de mobilitat reduïda.\nPenso en un poble on totes les veïnes i veïns tinguin totes les seves necessitats ben cobertes. Penso en un poble modern, preparat pels canvis que tenim i que vindran, vull un poble net, sostenible, ecològic, viu.\nAmb tu com a alcalde, quins canvis veuran els premianencs?\nAlegria (riu)... No m’agraden els personalismes, ni les medalles. Si les veïnes i veïns noten tots els canvis, participen, s’acosten a l’Ajuntament i ens proposen i se senten escoltats i se senten satisfets de pertànyer a Premià de Mar, serè un alcalde feliç, perquè vinc aquí a servir als meus veïns, a millorar la seva vida i el poble.\nProblemes concrets, solucions concretes\nQue faràs amb la neteja del poble?\nEl primer serà fer una revisió del contracte de concessió i els seu grau d’execució. Un cop tinguem aquesta valoració, em citaré amb l’empresa concessionària i tornarem a negociar la concessió. Cal agafar la paella pel mànec i exigir el compliment del contracte.\nLa neteja és en boca de tots, no estic satisfet de com és porta aquesta gestió, ni del servei, però també caldrà informar a totes les veïnes i veïns que vivim en societat i el que això representa i fer aplicar les ordenances en civisme. Tothom hi ha de posar de la seva part.\nI amb l’aparcament?\nTenim més de 17.000 cotxes a Premià; tenim barris sense aparcaments públics, i tenim un mal costum d’utilitzar el cotxe per tot. Cal buscar solucions definitives per trobar espais per aparcaments dissuassoris a la perifèria del poble (que n'hi ha); cal donar prioritat als vianants al centre; cal complementar i ampliar el transport públic i buscar altres fórmules com els carrils bici –que siguin molt més que tenyir el terra de vermell. Als grans problemes, cal plantejar solucions valentes i consensuades.\nQuè es pot fer amb l’habitatge i els preus desorbitats?\nPlantejo crear l’Oficina Local de l’Habitatge per donar resposta a les necessitats de les veïnes i veïns i establir contactes amb propietaris i arrendataris en unes condicions especials i, amb totes les garanties que podem oferir des de l’Ajuntament. A més, aquesta oficina servirà com oficina d’assessorament en temes de cèdules d’habitabilitat, ajuts de rehabilitació, en fomentar la Masoveria Urbana, etc. Volem evitar que els nostres joves hagin de marxar de Premià de Mar i ens cal lluitar per pisos de lloguers socials i trobar espais per crear pisos tutelats per a la gent gran.\n“[En la neteja] Cal agafar la paella pel mànec i exigir el compliment del contracte”.\n“[Per l'aparcament] trobar espais per aparcaments dissuassoris a la perifèria del poble (...) cal complementar i ampliar el transport públic i buscar altres fórmules com els carrils bici”\nQuin plantejament tindràs amb l’urbanisme?\nTenim 4 espais grans (Transmesa, Metal·logènia, Hortes de Ponent i Can Sanpere), tots ells de titularitat privada, però tots ells són importants pel municipi. Cal començar a plantejar possibles solucions en aquests espais i concretar les necessitats que tenim a Premià, cal saber fins a on podem arribar i quins espais són prioritaris per desenvolupar-hi propostes. Hem de ser molt conscients que aquests espais són privats i hem de tenir molt clar que aquests són els últims espais disponibles a Premià de Mar; per tant, les decisions que és prenguin seran pel present i el futur de Premià.\nTreballaré incansablement per tenir els màxims espais oberts i verds, equipaments preparats pel futur –des de l’escola bressol a un altre CAP o similar, centres cívics, casal de joves, espais pels nostres avis i una llarga llista de mancances–, però també ens cal tenir habitatges protegits i socials, també necessitem espais per aparcar els vehicles... ens hi va el futur dels nostres fills i néts.\nCompromisos per complir-los\nQuina seria una proposta estrella del teu programa?\nPrimer vull teixir complicitats amb tothom, tornar a fonamentar els ciments del poble, des de serveis socials (cobertures garantides per a tothom que ho necessiti i unes propostes i programes adaptats a la realitat de Premià); ensenyament (amb uns centres escolars públics de qualitat, amb programes d’interrelació entre ells, amb campanyes de coneixement de cada centre i la qualitat educativa que es desenvolupa a cada centre, així com garantir l’ensenyament elemental a tots els infants); cultura (donar a conèixer el teixit cultural del poble, la coordinació entre els dos teatres, la Casa de la Cultura o la Festa, una programació teatral de nivell que el poble mereix); però no oblidem el desenvolupament de l’emprenedoria, serveis per les empreses, el plantejament Mercat municipal de Premià, l’habitatge, el jove i la gent gran, perquè coneixem les necessitats del poble i volem actuar, abans de dir, gran obres o projectes.\nLa propera legislatura, ens cal tornar a construir i fidelitzar serveis al ciutadà i, sobretot, que els veïns notin l’Ajuntament està al seu servei i no, com passa ara, que els veïns estan al servei de l’Ajuntament.\nQuin compromís prens com a candidat?\nDonaré tot el temps del món: estaré al 100% dedicat a Premià de Mar i treballaré estretament amb totes les àrees i tècnics. No acceptaré cap altre càrrec d’un altre organisme, però proposaré a membres del meu equip que s’hi presentin, perquè crec que Premià de Mar hi ha de ser a tot arreu, tant a la comarca com a la Diputació. Però jo vull ser l’Alcalde de Premià de Mar i punt.\nVull estar molt a prop de la gent, vull tenir les portes obertes de l’Ajuntament i vull escoltar a tothom, perquè vinc per treballar pel poble i ho faig extensiu pel meu equip i pel govern. Sóc conscient que és impossible prendre decisions que li agradin a tothom, però intentaré explicar-ho, escoltar les altres visions i les possibles solucions; qui vingui amb propostes i contrapropostes per avançar serà benvingut.\nUn altre compromís important, és que portaré una llista paritària a les Eleccions Municipals. Amb el sistema cremallera (alternant dona i home), faré un Govern Paritari. Cal feminitzar els espais comuns i de decisions.\n“Vull teixir complicitats amb tothom, tornar a fonamentar els ciments del poble”\n“La propera legislatura ens cal tornar a construir i fidelitzar serveis al ciutadà i, sobretot, que els veïns notin que l’Ajuntament està al seu servei”\n“Estaré al 100% dedicat a Premià de Mar i treballaré estretament amb totes les àrees i tècnics. No acceptaré cap altre càrrec d’un altre organisme”\nEl candidat, a fons!\nQuin repte tens ara?\nVull ser l’Alcalde de Premià de Mar, vull escoltar a les veïnes i veïns, vull ser al carrer, vull resoldre els problemes del poble, i vull situar Premià com un dels principals pobles del Baix Maresme. Tasca difícil i complexa, però possible.\nPer què els premianencs han de confiar en tu?\nPerquè sóc un premianenc més, del Nou Premià, de la part per sobre de la Gran Via. Sóc molt autoexigent, inconformista i em rebel·lo contra les desigualtats. Intento ser bona gent, bona persona i perquè jo vull un Premià millor.\nL’any 2007 vaig anar a viure a Teià i allà vaig contactar amb la Secció Local d'ERC i em van acollir com un més de l’equip. El 2011 entrava a les llistes d’ERC-Teià com a número 4. A partir d’aquí, en l'àmbit personal, vaig patir un divorci que va abocar-me a tornar a casa meva a Premià de Mar. L’Andreu Bosch, l’actual Alcalde de Teià, va animar-me a continuar fent política a Premià.\nDes del 2011 sóc Regidor d’ERC - Junts X Premià, una coalició independent amb persones no militants, però compromeses amb les polítiques municipals, que volem mantenir i incrementar a les properes eleccions.\nI ara estem aquí, amb tota la força i la il·lusió per afrontar amb optimisme i amb els peus a terra, el repte polític més important de la meva vida: ser l’Alcalde de totes i tots els premianencs.\nPer què vas començar en política?\nSempre m’ha agradat la política i prendre decisions, sobretot des de l’àmbit laboral vaig anar a parar al Consell Esportiu del Maresme com a tècnic amb en Joan Nadal, d’això fa ja uns quants anys, i desprès al Consell Comarcal del Maresme amb la Rosa Funtané, per marxar després a l’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès. En aquests tres organismes vaig estar tocant la política de molt a prop, vaig aprendre molt i em vaig adonar que volia ajudar a la gent i la millor manera de fer-ho era ajudant al partit. No tenia cap ambició de càrrec, volia estar a la segona o tercera fila, però a vegades cal donar un pas endavant i ara mira, candidat a l’Alcaldia pel meu poble de tota la vida, Premià de Mar.\nDoncs, les dues coses. Després de 12 anys a la Federació Catalana de Persones amb Discapacitat Física gestionant programes i l’equipament esportiu de Badalona, ara fa un parell d’anys aquest equipament va ser recuperat pel propi Ajuntament de Badalona i vaig passar a ser treballador municipal, i n’estic content per conèixer el funcionament d’un altre gran Ajuntament. I estudio? Bé he de dir que mai he deixat d’estudiar, encara que sigui d’autoaprenentatge, perquè mai pares d’estudiar. Però ara estic cursant Pedagogia, quan em permet el temps, a la Universitat Oberta; ara mateix el curs és absolutament secundari perquè la prioritat és preparar-me bé per afrontar el major dels reptes, que és ser Alcalde de Premià de Mar.\nEntrevista completa amb Pep Ripollès (Febrer 2019) (PDF, 444.26 KB)


La confessió d'Eva Santolaria\nL' actriu catalana, popular per els seus papers a Compañeros i Siete Vidas, revela que va patir una depressió\nper Redacció dimarts, 27 de setembre 2016 - 12:09h\nEva Santolaria confesó que había sufrido una depresión | Cedida\nLa barcelonina Eva Santolaria es va donar a conèixer com a actriu a la sèrie Compañeros, en la qual interpretava a l'estimadíssima Valle. Posteriorment, va rodar diverses pel·lícules com Días de Futbol i es va incorporar al repartiment d'una altra sèrie mítica, 7 vidas, on va interpretar la Vero. Una vegada finalitzada la seva participació a Compañeros, Santolaria confessa que va combatre una depressió per quedar-se encasellada, ja que ningú la volia contractar ni en cinema ni en teatre.\nSantolaria ha recordat en moltes ocasions l'explosió de popularitat que ella i els seus companys van viure amb la sèrie: «Vam ser el primer fenomen fan, semblàvem estrelles de la música; es va traspassar una línia cap a l' histerisme que ja no era ser simplement populars. Un no pensa mai que els adolescents folraran les seves carpetes amb la teva foto.» L'actriu va relatar en una recent entrevista a VerTele el moment en el qual es van adonar del que estava passant al seu voltant: «En un rodatge a la platja van venir els nostres primers fans i vam flipar, van haver de posar un cordó perquè no entressin. Les mares li demanaven al Julián que toqués als seus fills i es colaven a les habitacions. No podíem anar al carrer, ni agafar el metro. Em robaven la roba interior de l'estenedor… Quan anàvem a fer promos a les discos portàvem seguretat.»\nNo obstant això, aquella situació no es traduïa a que els plogués feina més enllà de la sèrie, ja que «calia tenir especial cura per no creure't que estava tot fet perquè el que realment tocava era demostrar que podies fer més coses». Tot eren nos en cinema i en teatre. Et tancaven les portes, t'anaves cremant i t'encasellaven. En 20 anys no hem coincidit mai amb actors de la sèrie en un altre projecte perquè no volia. Si coincidia amb Antonio Hortelano –Quimi—, un dels dos queia automàticament.»\nUna menor denuncia una agressió sexual «greu» durant les Festes de la Mercè


Alfarràs es bolcarà un cap de setmana més en les possibilitats de la cuina de la truita de riu\n18/04/2017 - 18.00 Actualitzat 18/04/2017 - 18.01\nPla general amb l'alcalde d'Alfarràs, Kelber Esteve, acompanyat de la directora de l'Escola d'Hosaleria de Lleida i alumnes amb plats elaborats a base de truita de riu, el 18 d'abril de 2017. (Horitzontal)\nACN Lleida.-Per sisè any consecutiu Alfarràs (Segrià) s'abocarà al llarg d'un cap de setmana en les possibilitats que dóna la cuina de la truita de riu, un peix d'aigua dolça que és el producte estrella d'aquesta població i que en aquest cas es pesca al riu Noguera Ribagorçana. El xef i cuiner del restaurant La Boscana de Bellvís, amb una estrella Michelin, Joel Castanyé, farà el pregó inaugural de la 6a edició de la Mostra Gastronòmica de la Truita de Riu d'Alfarràs que se celebra des d'aquest divendres, 21 d'abril, i fins al diumenge 23. L'Escola d'Hostaleria de Lleida ha acollit aquest dimarts la presentació de la Mostra i s'ha fet en el marc d'un dinar on tots els plats han estat cuinats a base de truita de riu. L'alcalde de la població, Kléber Esteve, ha destacat el negoci que genera a la zona aquest peix, tant pel que fa a la pesca esportiva com al seu consum. Aquest certamen ofereix durant tot el cap de setmana la possibilitat de gaudir de plats i tapes elaborats amb truita de riu d'Alfarràs en els bars i restaurants de la vila.\nEls actes de la 6a mostra de Truita de Riu d'Alfarràs començaran divendres, 21 d'abril, amb un taller de Pesca de la Truita de Riu a l'Escola Pinyana, amb els alumnes de cicle superior d'educació primària, a càrrec de la Societat de Pescadors Esportius Ribagorçana. Després del taller i d'un esmorzar, la mateixa societat farà una solta i repoblació de truites al riu Noguera Ribagorçana. A la tarda, hi haurà un taller de pesca al Pont Medieval pels mateixos alumnes i, després es farà una ruta cultural i turística per la vila i la piscifactoria Santa Ana. Al vespre, alguns restauradors locals oferiran una degustació de tapes.Dissabte, la 6a Mostra de la Truita de Riu d'Alfarràs ha previst començar amb el 4rt Open de Pesca de Primavera i la ruta cultural i turística 'Coneix el món de la Truita Irisada' que s'iniciarà a les deu de matí des de la plaça Sant Pere. A mig matí el cuiner de la Boscana, Mateu Blanch i Cal Gumer Events faran un taller de cuina creativa amb Tuita de Riu d'Alfarràs davant de l'Ajuntament. Després, i al mateix espai, la bloguera Anna Hallado de 'Canela en rama' oferirà un showcooking i, finalment, es farà un maridatge de Truita de Riu d'Alfarràs a ca la Ferratina.Durant tot el matí hi haurà portes obertes de l'Escola Agrària d'Alfarràs, amb xerrada i visita de les instal·lacions. El vespre també hi haurà degustació de tapes amb food-trucks i restauradors locals.


Programació i robòtica del Regina Carmeli (Horta): de setembre 2015\nEQUACIONS DE 2n GRAU AMB SCRATCH\nAmb una petita adaptació a les formules, les equacions de segon grau es poden resoldre amb Scratch.\nPublicat per Regibot BCN a 14:34 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Educació, equacions, matemàtiques, Programació, Regina Carmeli, Scratch\nPretenem que els nois i noies de l'escola desenvolupin al màxim el seu pensament computacional.\nAquest estiu un gegant d'internet com és Google ha fet un curs sobre pensament computacional per a educadors. En ell tornava a aparèixer què és això del pensament computacional i per quina raó és important desenvolupar-ho en el nens i joves des de tots els àmbits.\nA la introducció ja deixaven clar que el pensament computacional, si bé és imprescindible per a desenvolupar aplicacions informàtiques, pot ser utilitzat per solucionar problemes d'altres disciplines. De matemàtiques a llengües, de naturals a socials.\nCom a elements principals del pensament computacional, assenyalaven la descomposició d'un problema en parts més fàcils de solucionar; el reconeixement de patrons, tendències i regularitat en les dades; l'abstracció que permet identificar els principis generals que permeten generar les dades; i el disseny d'algorismes, que desenvolupin les instruccions pas a pas per solucionar problemes similars.\nEl setembre passat ja vam dir que no preteníem que tots fossin enginyers, que volíem donar als nois i noies les eines necessàries per tal que poguessin ser ciutadans de l'època que els ha tocat viure.\nAquest curs continuarem treballant en aquesta línia.\nPublicat per Regibot BCN a 13:22 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Educació, Pensament Computacional, Regina Carmeli\nUbicació: Horta, Barcelona, Barcelona, Espanya


Biblioteca Comarcal del Pla de l´Estany - Banyoles - Dossier de premsa - El nou pas per sobre l'AP-7 a Sant Julià de Ramis s'obrirà aquesta setmana\nEl nou pas per sobre l'AP-7 a Sant Julià de Ramis s'obrirà aquesta setmana\n02 d'agost de 2011 | El Punt\nAixò obliga a llar avui i demà el desviament provisional i l'antiga carretera de Banyoles. Els veïns del Golf Girona i dues urbanitzacions han de fer volta\nEl vial nou sobre l'autopista AP-7 al seu pas pel terme municipal de Sant Julià de Ramis s'ha previst que s'obri al trànsit aquest mateix divendres. Els treballs per fer el pas nou ja permeten perfilar el tram de la carretera que passa per sobre del fals túnel de 188 metres que s'ha construït a l'autopista i permetrà recuperar el recorregut habitual dels vehicles.\nEls treballs obliguen a tancar al trànsit avui i demà el desviament provisional, el pas per sota l'autopista a través del carrer Cimà i l'antiga carretera de Banyoles. Per aquest motiu, el consistori recomana als veïns de les urbanitzacions dels Camps de les Comes, Montagut i del Golf Girona que, com a ruta alternativa, utilitzin ...


Sa Reconada de L'Ullastre Mallorca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Algaida, vosté es sentirà com a casa a Sa Reconada de L'Ullastre, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nL'ambient de Sa Reconada de L'Ullastre es reflexa en cada habitació. piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sa Reconada de L'Ullastre és una elecció inteligents per a viatgers a Algaida, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Regne Unit vendrà un 40% de la seva participació a Eurostar - TRENPASSIÓ\nRegne Unit vendrà un 40% de la seva participació a Eurostar\nRegne Unit ven el 40% de la seva participació a Eurostar com a mesura per reduïr el deute públic. Foto:\nEl Govern del Regne Unit ha anunciat que vendrà el 40% de les seves accions a Eurostar, com a mesura per reduïr el seu deute públic.\nEl Ministeri d'Hisenda britànic ha fixat com a data límit el 31 d'octubre perquè les companyies interessades en la compra de les accions presentin les seves ofertes, i espera seleccionar els inversors durant el primer trimestre del 2015 UBS està assessorarà en la venda.\nLa participació britànica en Eurostar requeia originalment a l'antiga companyia ferroviària estatal, British Rail, però, aquesta participació es va traspassar a una nova empresa anomenada London & Continental Railways (LCR), que va crear el Govern per construir HS1, l'enllaç d'alta velocitat que connecta Londres i el Túnel del Canal.\nEl 2010, la participació britànica en Eurostar passar a mans de LCR, els Ferrocarrils Francesos (SNCF) posseeixen un 55 per cent i els Ferrocarrils Belgues (SNCB), el restant 5 per cent de participació. Al juny, el grup Eurostar del Govern britànic es va traspassar de LCR a Hisenda per facilitar la venda.\nLES FORTES RESTRICCIONS D'INMIGRACIÓ, UN OBSTACLE\nEurostar va augmentar en un 4 per cent els seus beneficis el 2013 (54 milions d'euros), amb una xifra de negocis de 857 milions d'euros. Els tràfics arribar als deu milions de viatgers per primera vegada el 2013, però, aquesta xifra segueix estant molt per sota dels pronòstics inicials de servei. El 1996, LCR va predir que els tràfics anuals arribarien als 21,4 milions de viatgers en 2004 El 2007, Eurostar es va fixar l'objectiu d'arribar als deu milions el 2010.\nEurostar fa front a importants obstacles a l'hora d'ampliar els seus serveis més enllà de la línia Londres-París-Brussel·les, a causa de la política d'immigració, que significa que els viatgers han de ser controlats per les autoritats britàniques d'immigració i per seguretat abans d'embarcar en un tren Eurostar, el que encareix el viatge.\nPer la seva banda, els passatgers que viatgen des del sud de França a Londres han de baixar a Lille amb el seu equipatge per ser controlats per immigració britànica i seguretat abans de tornar a embarcar al tren una hora i 43 minuts després. No obstant això, Eurostar té previst inaugurar un servei Londres-Amsterdam en 2016.


CRUÏLLA: de març 2008\nRock en valencià. Llicsons\nLlicsons acaba de traure un nou CD, Desperta't ja. També un exalumne entre els integrants. Joan Sigalat anima aquest bon grup de Vil(l)allonga, que confirma allò del moviment invisible de què parlava en algun altre post. Amb un afegitó o matís ben remarcable. El moviment també inclou persones de la generació anterior i, per tant, amb altres influències no assimilables als Obrint Pas, Gossa Sorda (per cert també amb nou CD) i companyia. La pregunta és evident: ¿es visibilitzarà alguna volta tot aquest esclat de música en valencià?\nPublicat per Josep Alandete a 18:30 2 comentaris\nEtiquetes de comentaris: grups musicals, llicsons\nIsabel-Clara Simó. Llibre de lectura\nIsabel-Clara Simó ens visita el pròxim mes d'abril. Aprofitant l'ocasió llegirem una obra seua com a lectura del tercer trimestre. L'obra pot ser qualsevol de les 7 que s'esmenten tot seguit:\nEl meu germà Pol, darrer premi Ciutat d'Alzira.\nJúlia, La salvatge, El professor de música, Dones, La innocent i El gust amarg de la cervesa\nCom a treball complementari a la lectura heu d'escriure sobre els punts següents:\n1. Descripció del(s) personatge(s) principal(s)\n2. Descripció de la societat on es desenvolupa l'obra\n3. Identificació amb algun personatge\n4. Selecció d'alguns fragments significatius. Justificació de la tria.\n5. Plantejament d'alguna pregunta a l'autora respecte de la seua obra\nPublicat per Josep Alandete a 23:23 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Simó\nDemà és Divendres Sant i també enguany el Dia Mundial de la Poesia. La Institució de les Lletres Catalanes ha triat un poema del nostre veí saforenc Josep Piera intitulat "La poesia", traduït a una vintena de llengües.\nEXERCICI: Identifica les llengües romàniques a què s'ha traduït aquest poema de Piera.\nEXERCICI: Busca poemes de Josep Piera i tria'n un. Explica el motiu de la tria.\nPublicat per Josep Alandete a 23:02 3 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Piera, poesia\nPodeu arreplegar notícies comentables sociolingüísticament i aplicar els conceptes sociolingüístics estudiats. Podeu llegir el comentari que va fer Maria Peiró Sendra.\nEXERCICI : Comenta sociolingüísticament (és a dir, utilitzant els conceptes sociolingüístics estudiats) aquestes notícies\nUna euskaldún con acento japonés\nPublicat per Josep Alandete a 21:44 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: comentari, esquema de conceptes sociolingüístics\nDimarts proppassat Llibertat Lorenzo, que ha fet les pràctiques al centre, va impartir una classe de dialectologia. Amb el seu permís, vos l'adjunte ací.\nPublicat per Josep Alandete a 23:40 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: dialectologia, pràctiques\nCristal·lització de les llengües romàniques\nDivendres vam fer una primera aproximació a la història de les llengües romàniques amb aquests apartas bàsics (i condensats):\n1.. Expansió de l'l'Imperi romà al voltant de la Mediterrània.\n2. Diferents repercussions sociolingüístiques a Orient i Occident\n3. Processos de substitució d eles llengües preromanes\n4. Distribució sociolingüística a l'Imperi depenent del grau de romanització\n5. Pseudosabir romànic\n6. Desinstitucionalització després de la desaparició de l'imperi romà d'Occident\n7. Cristal·lització de les llengües romàniques al si dels territoris de la civilització cristiana occidental on es parlava el pseudosabir.\n8. Difusió dels models de llengües romàniques. Influència de les xarxes comunicatives en l'extensió de cada model.\nEXERCICI: Tria un(a) escriptor(a) i un(a) cantant de sis llengües romàniques diferents (castellà/espanyol, valencià/català, gallec/portugués/brasiler, francés, italià, occità, romanés, sard, romanx, aragonés, asturià, franco-provençal.\nPublicat per Josep Alandete a 17:52 6 comentaris\nEtiquetes de comentaris: llengües romàniques\nPropostes al comentari del text de l'examen\nEn aquesta pàgina del wiki anirem afegint alguns dels exàmens (sencers o parcials) que alguns alumnes han realitzat.\nI ací alguns comentaris que se m'han ocorregut a propòsit del text De què parlem en dir innovació?, de Jaume Martínez Bonafé.\nPublicat per Josep Alandete a 19:45 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: comentari, propostes\nSolució de les qüestions de l'examen de la segona avaluació\nAcí teniu les solucions de les qüestions de l'examen de la segona avaluació.\nTrobant-te trobes. Un hipervincle a un dels nostres posts ha permés que descobrira una pàgina ben interessant, feta per Josep Porcar, i que aplega, entre molts altres assumptes, un recull dels blocs literaris en valencià.\nEXERCICI: Entreu en la pàgina Blocs de lletres i seleccioneu un recurs (amb alguna justificació)\nPublicat per Josep Alandete a 0:52 2 comentaris\nEtiquetes de comentaris: blocs de lletres, examen\nDijous no vam tindre classe perquè els alumnes van fer la visita ritual a les universitats valencianes. Divendres van fer l'examen de la segona avaluació. Un text de Jaume Martínez Bonafé sobre les innovacions tecnològiques en l'ensenyament, article publicat en txt, suplement de l'Illa.\nPel que fa als resultats, han aprovat el 66,6% dels alumnes.\nCal fer més èmfasi en el resum (alguns alumnes no han tingut en compte les directrius del principi de curs) i, sobretot, fixar-se molt més a l'hora de respondre les qüestions (no s'haurien de deixar per al final).\nAnit, actuació de Raça borda (amb Aixada i Desgavell) a la plaça Rei en Jaume, a propòsit d'un acte organitzat pel Bloc jove. Pel que déiem de la invisibilitat del nou moviment de cançó en valencià, cal dir que, sorprenentment o no, hi havia molt de públic (joves i pares i amics dels músics). Això, sense eixir gens en els mitjans de comunicació (o, potser, és que jo no els sent).\nSolució de les qüestions de l'examen de la segona ...


El candidat de Vox a la Generalitat Valenciana va cobrar de Blasco\nL'històric Ontinyent C. F. desapareix a causa dels deutes econòmics\tL'històric Ontinyent C. F. desapareix a causa dels deutes econòmics\nEl corredor mediterrani portarà un estalvi de temps del 44% en mercaderies i del 30% en passatgers\tEl corredor mediterrani portarà un estalvi de temps del 44% en mercaderies i del 30% en passatgers\nCompromís demanarà el vot perquè els canvis siguin 'imparables'\tCompromís demanarà el vot perquè els canvis siguin 'imparables'\nJosep Lluís Albinyana: 'Compromís impulsa un regionalisme valencianista que considere perillós'\tJosep Lluís Albinyana: 'Compromís impulsa un regionalisme valencianista que considere perillós'\nDiverses fonts xifren en 52.000 euros, com a mínim, els pagaments a Llanos i al seu despatx\nEl dirigent de Vox i candidat a la presidència de la Generalitat Valenciana, José Maria Llanos, va cobrar durant vuit anys d’una fundació lligada al cas Blasco. Entre el 2005 i el 2013, Llanos va facturar com a assessor jurídic extern a la Fundació per a la Solidaritat i el Voluntariat de la Comunitat Valenciana (Fundar).\nFundar era una entitat creada per Rafael Blasco en col·laboració amb Bancaixa que també estava vinculada a l’ex-president de les Corts Juan Cotino quan era conseller de Benestar Social. La fundació va ser investigada per pràctiques irregulars en l’anomenat cas Cooperació, que va portar l’ex-conseller Blasco a la presó.\nL’ex-president Alberto Fabra va començar el desmantellament d’aquesta fundació, sostinguda principalment amb fons públics i que va arribar a tenir cinquanta treballadors i contínues sospites de favors. L’operació per a tancar-la la va culminar la vice-presidenta Mónica Oltra quan el govern del Botànic va arribar a la Generalitat.\nSembla que el candidat de la formació d’extrema dreta a la Generalitat va facturar a Fundar per dues vies: per mitjà de la seva consultora jurídica i com a professor universitari. Diverses fonts xifren en 52.000 euros, com a mínim, els pagaments a Llanos i al seu despatx.


L'AMB investiga un presumpte incompliment de les obligacions de transparència d'Aigües de Barcelona - Agenda i Novetats - Transparència\nL'AMB investiga un presumpte incompliment de les obligacions de transparènci...\nL'AMB investiga un presumpte incompliment de les obligacions de transparència d'Aigües de Barcelona\nL'Agència de Transparència assumeix la instrucció de l'expedient.\nL'Agència de Transparència ha proposat a la presidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), Ada Colau, la instrucció d'un expedient per investigar el presumpte incompliment per part d'Aigües de Barcelona de les obligacions que la Llei de Transparència estableix per a les empreses prestadores de serveis públics o que gestionen serveis d'interès general o universal.\nLa Llei 19/2014, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, inclou en el seu àmbit d'aplicació les empreses que presten serveis públics o que duen a terme activitats qualificades legalment com a serveis d'interès general o universal. Segons la llei de transparència, aquestes empreses han d'informar l'administració titular del servei que presten de les activitats directament relacionades amb la gestió dels serveis públics i de les activitats que restin dins la supervisió i control de l'administració en el cas de serveis d'interès general o universal. Aquesta informació és indispensable per planificar i fonamentar adequadament les decisions polítiques. També han d'informar de les retribucions percebudes pels càrrecs directius si el volum de negoci de l'empresa vinculat a activitats dutes a terme per compte de les administracions públiques supera el 25% del volum general de l'empresa.\nD'acord amb la Llei de Transparència, des de 2016, la Direcció de Serveis del Cicle de l'Aigua de l'AMB ha traslladat a Aigües de Barcelona diversos requeriments d'informació sobre la gestió dels serveis que presten. D'aquests, la gran majoria han estat desatesos o han aportat informació incomplerta o insuficient. Aquesta manca d'informació podria perjudicar la capacitat de gestió de l'administració responsable que vetlla pels interessos de la ciutadania. Addicionalment, durant aquest mateix període, l'Agència de Transparència ha tramitat algunes sol·licituds d'accés a informació pública relacionades amb els serveis que presta Aigües de Barcelona que també han estat parcialment desateses per part d'aquesta empresa.\nEls reiterats incompliments d'Aigües de Barcelona en el lliurament de la informació que li ha sigut requerida per part de l'AMB constitueixen indicis suficients per incoar l'obertura d'un expedient per investigar i determinar les presumptes infraccions a les obligacions de transparència que hagi pogut incórrer aquesta empresa. Davant d'aquesta situació, l'AMB, ha incoat l'obertura d'un expedient sancionador i una instructora de l'Agència de Transparència investigarà els indicis, escoltarà totes les parts i farà una proposta de resolució. Es tracta del primer expedient que investiga l'incompliment de les obligacions de transparència, en aplicació del procediment sancionador que preveu la Llei de Transparència, que serà tramitat com a procediment administratiu ordinari.\nAigües de Barcelona, Empresa Metropolitana de Gestió del Cicle Integral de l'Aigua, S.A, coneguda també per les sigles ABEMCIA, és una empresa mixta, participada en un 70% per la Societat General d'Aigües de Barcelona (empresa del Grup Suez), en un 15% per CriteriaCaixa i en un altre 15% per l'Àrea Metropolitana de Barcelona. Aigües de Barcelona presta el servei de distribució d'aigua potable a 23 municipis de l'Àrea Metropolitana, el servei de sanejament i depuració d'aigües residuals als 36 municipis metropolitans i el servei de clavegueram a 10 municipis.\nExposició “Gent i paisatges”


M 82: una galàxia amb un vent supergalàctic\nCrèdits: NASA, ESA, The Hubble Heritage Team, (STScI/AURA)\nAgraïments: M. Mountain (STScI), P. Puxley (NSF), J. Gallagher (U. Wisconsin)\nQuè és el que il·lumina la galàxia del Cigar?\nM 82, com també es coneix aquesta galàxia irregular, es va agitar a causa d’un pas recent a prop de la gran galàxia espiral M 81. Això no explica del tot, però, la font del gas en expansió de color vermell-brillant.\nL’evidència recent indica que aquest gas està impulsat pels vents de partícules combinats que emergeixen des de moltes estrelles i que creen un supervent galàctic.\nLa composició fotogràfica destaca un color específic de llum vermella emesa amb força pel gas hidrogen ionitzat, i mostra els detallats filaments d’aquest gas que s’estenen per més de 10.000 anys llum.\nLa galàxia del Cigar, que es troba a 12 milions d’anys llum de distància, és la galàxia més brillant al cel en llum infraroja. Es pot veure en llum visible amb un petit telescopi a la constel·lació de l’Óssa Major (Ursa Major).\nAPOD 26/03/2012 26/03/2012\nUns forats insòlits descoberts al planeta Mercuri


Vilasanjuan: "Centraria més els nostres esforços a vacunar tot el món que a reforçar-nos aquí"\nEl passat octubre, Antoni Bassas va entrevistar Rafael Vilasanjuan, director del Departament d'Anàlisi i Desenvolupament del ISGlobal. Vilasanjuan ja apuntava que la sisena onada dependria de si la vacunació arribava a tots els països.\n‘Adeu a la cinquena onada’. Això és un fenomen local, català, espanyol, europeu... O és així a tot arreu?\n— És un fenomen occidental bàsicament,de països que estan amb un percentatge de vacunació elevat, amb tota la pauta completa, però no és un fenomen global i, per tant, és clar que pot arribar una sisena onada. Què passaria amb aquesta sisena onada? La primera és que els països que tenen un índex de vacunació baix, i recordem que ara mateix, hi ha aproximadament uns 40 països, que estan per sota de l'1% de vacunació, Àfrica sobretot, tenim alguns països també a Àsia i tenim països amb molt baixa vacunació a Amèrica Llatina. Per tant, tenim el que diem un desequilibri d'equitat. La gent vacunada entrarà molt menys als hospitals i en canvi la gent no vacunaDA entrarà més, però el que passarà és que aquesta sisena onada podria passar als països que no estan vacunats i aquí és on està una mica la clau de la pandèmia mundial en aquests moments, perquè crear noves resistències, generar noves variants... El que faria és que fins i tot augmentés el risc aquí. Això és el que intentem evitar. I de fet aquesta setmana hem tingut la reunió mundial del Consell del comitè de direcció de la vacuna, i una de les pautes que tenim és fer arribar com sigui abans de final d'any 1.500 milions de dosis als 92 països de renda baixa del món, de moment només han arribat 300 milions.\nI com diria Josep Pla, això qui ho paga?\n— Això ho estan pagant els països occidentals. Tenim fins a 2.000 milions de dosis pagades de moment o donades; el govern d'Espanya ha donat més del que ha pagat. Bàsicament hi ha Estats Units Gran Bretanya i Unió Europea, que han donat més de 7.000 milions dels 10.000 que s'han recaptat per pagar aquestes dosis. Això es paga així. Però no és fàcil, tot i això, perquè els productors no tenen cap interès a vendre vacunes diguem-ne un preu més reduït. Si estem encara parlant aquí d'una tercera dosi i, per tant, aquí tenim aquest desequilibri un altre cop, que ens podria fer pensar que estem protegint més la gent aquí posant la tercera dosi que portant la vacuna allà per incrementar el percentatge de vacunació. S'ha pensat que estàvem més protegits aquí amb una tercera dosi que vacunant tothom al mon.\nHome, la gent d'aquí estarà més protegida amb la tercera dosi, no?\n— No. D'això no hi ha cap evidència, és a dir, no tenim constància de protecció, tindríem constància en tot cas que tindríem més anticossos. Però la memòria del virus, amb la immunitat que tenim, de moment no està demostrat que amb una tercera dosi s'incrementi i, per tant, el que hauríem de ser és molt prudents, és a dir, les vacunes són bàsicament eines de protecció comunitària, també individual. Per tant, el que dic és: sí a acabar de vacunar, sí a continuar vacunant aquells que tenim encara dosis per fer-ho. Jo posaria moltíssimes reserves en aquests moments a una tercera dosis per descomptat de manera general i fins i tot de manera immediata als més grans de 65 anys.\nI centraries més els teus esforços en els països que no estan vacunats.\n— Absolutament. Aquí estem a la tercera fase i allà encara estan a la primera. Aquí fan falta campanyes de comunicació i arribar a aquesta gent que ja no són col·lectius, són gent dispersa i per tant, és més difícil trobar-la. I en canvi el que fa falta és que comencem a desenvolupar una responsabilitat global, però ja no és una responsabilitat com dèiem abans de la cooperació, el bonisme o la solidaritat; no, escolta, és que té un retorn, és que pragmàticament a nosaltres ens interessa que no hi hagi pandèmia ja, perquè si no tornarà aquí.


Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica. CIRIT són les sigles del Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica, organisme\nⓘ Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica. CIRIT són les sigles del Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica, organisme ..\nⓘ Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica\nCIRIT són les sigles del Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica, organisme públic creat el 1980 per la Generalitat de Catalunya per a coordinar de les diverses activitats i projectes dels departaments de la Generalitat en els camps de la recerca científica i de la innovació tecnològica a Catalunya, així com elaborar la proposta del Pla de recerca i innovació de Catalunya. El seu primer vicepresident fou Gabriel Ferraté i Pascual, i rep el suport de lIEC.\nLa direcció del CIRIT és a mans del president de la Generalitat de Catalunya i incorpora tres vicepresidències, ocupades actualment pel conseller dInnovació, Universitats i Empresa, la consellera de Salut i el conseller dAgricultura, Alimentació i Acció Rural. Funciona en ple o bé amb una comissió permanent.


Marta López marxa del plató de La Casa Fuerte entre llàgrimes en el seu retrobament amb Efrén Marta López marxa del plató de La Casa Fuerte entre llàgrimes en el seu retrobament amb Efrén – El Món\nMarta López marxa del plató de La Casa Fuerte entre llàgrimes en el seu retrobament amb Efrén\nLa parella feia tres setmanes que havia deixat la relació\nRedacció 15/12/2020 8:58 am\nEfrén Reyero només ha durat una setmana al reality ‘La Casa Fuerte’. L’exfutbolista ha estat el nou expulsat del concurs -juntament amb Rebeca Pous- i no ha deixat ningú indiferent en la seva arribada al plató de Telecinco. Però qui ho ha passat especialment malament ha estat la seva ex, Marta López. Tots dos s’han trobat cara a cara per primera vegada després de la seva ruptura.\n“No passa res perquè no em deus res, ho vaig passar fatal però és la teva vida i pots fer amb ella el que vulguis. Però sabent que treballo a la tele no entenc que no em diguessis que anaves al concurs”, va començar Marta López davant la cara de circumstància d’Efrén.\n“Quan has marxat han dit de tot i a mi m’han fet mal amb la informació que tu has donat. Jo vaig entendre que encara que tu i jo haguéssim parlat i que m’havies dit que volies deixar la relació, vaig pensar que era un empipament sense més“, va confessar Marta respecte a la seva ruptura sentimental.\nTot i això, el que més li ha molestat a Marta són els presumptes enregistraments que li ha fet Efrén per a després trair-la: “M’has gravat i li has dit a una persona de confiança que m’havies enxampat per a vendre’m després a la tele. M’han enviat captures teves i meves de converses”, assegurava.\nEll ho negava rotundament: “Les has escoltat? Si alguna vegada surt alguna cosa m’ho tires en cara. Jo només et puc dir que no tinc cap enregistrament ni tinc res que vagi a sortir sobre tu. Jo no tinc res gravat”, insistia.


ORIENTACIÓ A L'INSTITUT CARLES VALLBONA: PREGUNTES FREQÜENTS\n1- Un cop acabi 4t d'ESO, que és millor: un batxillerat o un cicle formatiu?\nNo hi ha uns estudis que siguin millors que altres, la teva elecció dependrà de la professió que vulguis desenvolupar en un futur. Per això, la primera pregunta que t'has de plantejar és: en quin sector o en quin treball et veus d'aquí a uns anys? (un treball més manipulatiu, més intel·lectual, en contacte amb persones, amb màquines, l'administració d'empreses, els esports...).\nSi aquest primer pas no el tens clar, pots realitzar algun test d'interessos.\nQuan ja hagis definit aquest primer pas, t'hauries d'informar sobre les diferents possibilitats del sistema educatiu. Ja saps que amb el títol de GESO pots escollir entre el batxillerat i la formació professional.\nLa formació professional són estudis més pràctics i molt específics d'una professió concreta (fuster/a, cuiner/a, perruquer/a, tècnic/a de sistemes microinformàtics i xarxes, etc.), tenen una durada de dos anys acadèmics i consten d'una formació teòrica i una formació pràctica. Un cop finalitzats, s'obté el títol de tècnic/a. A mes a més, hi ha també els ensenyaments esportius i els ensenyaments artístics, l'accés als quals s'ha de fer mitjançant una prova específica.\nEl batxillerat són estudis més teòrics que no et formen en una professió en concret, sinó que et preparen per accedir a estudis superiors (ja siguin cicles formatius de grau superior o estudis universitaris).\nÉs important veure amb detall totes les opcions que tens al teu abast, les característiques de cada un dels estudis i les seves sortides professionals abans de decidir.\n2- Quin batxillerat hauria de triar?\nEl batxillerat està dividit en tres especialitats (humanitats i ciències socials, ciències i tecnologia i arts). S'ha d'escollir una modalitat o una altra en funció dels estudis que es vulguin realitzar després del batxillerat. Per exemple, una persona que vulgui estudiar arquitectura hauria de cursar un batxillerat tecnològic, amb les assignatures de matemàtiques, física i dibuix tècnic.\n3- Què haig de fer per estudiar a l'estranger?\nEl primer que cal és definir a quin país vols anar i quins estudis vols realitzar allà, donat que en funció del país i els estudis, els requisits i tràmits a realitzar seran diferents.\nEstudiar a l'estranger és una molt bona oportunitat que pot obrir-te moltes portes per al teu futur acadèmic i professional, però els tràmits són lents, per això és molt important prepara-ho amb temps.\nA l'estranger es poden realitzar diferents tipus d'estudis, des d'anar a estudiar allà el batxillerat fins anar a fer cursos d'especialització.\nPots informar-te a: http://www.educaweb.com/contenidos/educativos/estudiar-extranjero/\nCal que tinguis present també les beques.\n4- Es pot accedir a un cicle formatiu de grau superior directament des d'un cicle formatiu de grau mig?\nNo s'hi pot accedir directament. Per accedir a un cicle formatiu de grau superior venint d'un grau mitjà existeixen dues possibilitats:\nMitjançant la superació d'una prova que es convoca anualment. El requisit és, tenir 18 anys si s'està en possessió del títol de Tècnic/a de Grau Mitjà de la mateixa família Professional o famílies afins.\nPosseir un títol de Tècnic/a de Grau Mitjà i haver superat un curs de formació específic amb una avaluació continuada per a l'accés a cicles de grau superior (CAS).\n5- Què puc fer quan acabi el batxillerat?\nQuan acabis el batxillerat tens dues possibilitats formatives:\nL'accés als cicles formatius de grau superior és directe, amb el batxillerat aprovat pots accedir als diferents cicles formatius. La titulació que s'obté en finalitzar és la de Tècnic/a Superior de la professió que s'ha cursat. Aquest títol permet accedir al món laboral, accedir a la universitat o accedir a d'altres cicles formatius.\nExisteixen també altres cicles formatius més específics del sector artístic i d'altres del sector esportiu. Per accedir a aquests estudis, a més de tenir el títol de batxillerat serà necessari que superis unes proves d'accés específiques.\nPer accedir a la universitat, a més de superar el batxillerat has de realitzar una prova d'accés específica, la selectivitat.\nEls cicles formatius de grau superior i els estudis universitaris són les dues principals opcions que tens un cop finalitzat el batxillerat. Per poder decidir bé quin escollir cal mirar amb detall:\nContinguts de cada un dels estudis.\nGrau de dificultat dels estudis.\nCompetències de les persones que realitzen aquests estudis.\n6- Preguntes sobre les PAU?\nClicant damunt de PAU.


Amb aquest formulari podeu demanar el retorn de l'import pagat del conceptes següents:\nMultes, si ha rebut una resolució estimatòria de les al·legacions o recursos presentats\nPer demanar la devolució d'un altre tipus de tribut haureu de seguir el procediment d'aquest mateix tràmit, que indica com es tramita sense certificat digital.\nLa persona que consta com a titular del rebut a retornar, que ha de ser obligatòriament la titular del compte bancari on s'ha d'efectuar la transferència.\nEn funció del motiu de la devolució haureu de presentar la documentació justificativa que s'indica a continuació.\nDevolució de l'impost sobre activitats econòmiques (IAE)\nBaixa d'activitat: document de baixa de l'IAE (imprès 840) segellat per l'Agència Tributària.\nExempció concedida durant els 2 primers anys d'activitat: certificat o resolució de l'Agència Tributària.\nBonificació o exempció concedida per l'Institut Municipal d'Hisenda (IMH): resolució de l'IMH per la que es concedeix la bonificació o exempció.\nVariació de qualsevol element tributari: document de variació d'IAE (imprès 840) segellat per l'Agència Tributària.\nImport de facturació inferior a 1.000.000 d'euros: certificat o resolució de l'Agència Tributària.\nPagament del rebut per duplicat: rebuts pagats.\nDevolució de l'impost sobre béns immobles (IBI)\nConcessió de bonificació o exempció: resolució estimatòria.\nDuplicitat de liquidacions per segregació de l'immoble: rebuts pagats.\nVenda de l'immoble: escriptura, en el cas que no s'hagi presentat amb l'autoliquidació de plusvàlua.\nResolució de la Dirección General del Catastro: còpia de la resolució.\nDevolució de l'impost sobre l'increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana (Plusvàlua)\nDuplicitat d'autoliquidacions per la mateixa transmissió: còpia de l'escriptura.\nError en la quota de participació: còpia de l'escriptura.\nError en les dades de transmissió o adquisició: còpia de l'escriptura.\nDevolució de l'impost sobre vehicles de tracció mecànica (IVTM)\nBaixa per cessió a Barcelona de Serveis Municipals (BSM) o a la Guàrdia Urbana: fotocòpia de la cessió segellada per BSM o Guàrdia Urbana.\nCanvi de domicili del vehicle: permís de circulació del vehicle.\nPagament per duplicat: rebuts pagats.\nError en les característiques tècniques del vehicle: fitxa tècnica del vehicle.\nError en l'import autoliquidació: fitxa tècnica del vehicle.\nEn els casos de baixa definitiva, baixa temporal per sostracció del vehicle o transferència, no s'ha d'adjuntar documentació.\nDevolució del Preu públic de recollida d'escombraries (SL)\nBaixa de l'activitat: document de baixa de l'activitat (imprès 840, 036, 037) segellat per l'Agència Tributària)\nBaixa per dissolució de la societat: escriptures de dissolució, fusió o absorció\nVariació de qualsevol element tributari: documentació de variació d'IAE (imprès 840, 036, 037) segellat per l'Agència Tributària\nPagament del rebut per duplicat: rebuts pagats\nAgrupació d'activitats: imprès de sol·licitud d'agrupació\nReducció del 10% por acord cívic: certificat de col·legiació o del gremi


"I say a little pray for you". O digues-li in-de-pen-dèn-ci-a\nLlorenç Olivé, vocal de la Junta de JP de Barcelona (19/07/2012)\nAl so de “I say a little pray for you”, un anunci de Bankia ens diu que tenim un futur junts.\nLlorenç Olivé, vocal de la Junta de JP de Barcelona / 19/07/2012\nEl soul és una música que neix amb força als anys seixanta al nord d'Amèrica en el marc de la lluita pels drets civils, en la consciència de la igualtat de drets de totes les persones, liderada per Martin Luther King. I té en Aretha Franklin una de les màximes exponents, que va tenir un compromís actiu en la defensa de drets i valors.\nPotser per tot això, la ironia o la indignació m’acompanya quan veig que s’utilitza una cançó que popularitzà la “Reina del soul”.\nAl so de “I say a little pray for you”, un anunci de Bankia ens diu que tenim un futur junts: “En Bankia creemos tanto en el futuro que le hemos abierto una cuenta. Una cuenta en que si todos aportamos lo mejor que tenemos, todos seremos titulares de lo que está por venir. Y es que poniendo lo mejor de ti, haces posible un banco que quiere lo mismo que tú. Que el futuro lo hagamos juntos y mejor. Bankia, todo un futuro juntos”.\nI tant que farem el futur junts.\nEl punt d’inflexió que ha comportat la intervenció de l’Estat espanyol, i aquest reguitzell de mesures que van sortir publicades dissabte passat al BOE, venen de les mentides i falsetats que s’ha anat fent des d’aquesta entitat bancària i d’altres, i amb el suport, o en tot cas amb el consentiment, dels responsables governamentals de les institucions que hi ha al darrera.\nPotser la manipulació d’una música i d’una cantant en una campanya publicitària ens pot ser l’exponent per veure, al so de la música, com es poden manipular les idees pel que es vol aconseguir.\nAquests dies se’ns diu que hi ha frau. Que no es paga sempre l’IVA en les transaccions. Solució: que qui el paga (que aquest és segur), que el segueixi pagant a un valor més elevat. Que els fons per fer front al subsidi d’atur no són il·limitats. Solució: que aquest s’ha de reduir (així, potser negant la realitat, deixant de pagar una prestació deixem de tenir una persona aturada). Que no s’atura el frau fiscal de les grans fortunes, i que no sabem o no volem encarar-ho. Solució: pugem l’IRPF dels autònoms que aquest segur…\nDarrera d’aquestes mesures i de totes les altres que hem anat llegint als diaris s’hi amaga també, però, una altra actitud. Una manera de fer i de no escoltar.\nAl costat d’aquestes actuacions també es redueix la llei de la dependència (llei que no va cumplir mai el Govern espanyol de l’anterior legislatura). S’escurça, i de forma unilateral, l’aportació que té l’Estat amb tots els ciutadans per fer front a la llei. I així es redueixen un 13% dels fons que havien de rebre per aquest concepte les autonomies. Oh, però que casual, aquest és un tema de competència autonòmica.\nI en el mateix context es modifica la llei de comerç, per tal que es vagi arribant a que les gran àrees comercials puguin obrir tots els dies de l’any i a totes hores. És igual que passarà amb el petit comerciant, que sí que paga l’IVA i els altres impostos. Però que potser no podrà fert front a aquesta competència, deslleial, sí deslleial. Oh, però que casual, aquest és un tema de competència autonòmica.\nI fa uns dies s’anuncià que els fons per l’acollida i la integració de persones estrangeres immigrades no s’anul·lava, però que es dotava amb zero euros. I qui s’ha de preocupar de la integració de les persones? Oh, quina casualitat, és competència de l’administració autonòmica i dels ens locals.\nI així podem continuar i continuar…També es volen recentralitzar totes les polítiques educatives, en l’àmbit de la salut, de la cultura (que en quedarà de la cultura?), etc.\nI tot això ve acompanyat, i no és casual tampoc, de temes identitaris. Al costat de la manipulació esportiva en una competició de futbol, els atacs contra la unitat de la llengua catalana. Canviar el nom de la llengua catalana pel d’aragonès oriental a la Franja o deixar la llengua catalana com un mèrit a la feina, a les Illes Balears. Com quedaran no els drets lingüístics, sinó tots els drets dels infants, de la gent gran, de totes les persones?\nRecordo que fa vint anys Justícia i Pau feia articles i manifestos sobre el dret a l’autodeterminació per explicar el dret a la lliure determinació dels pobles, que era un dret reconegut a les Nacions Unides. I indirectament que també hi podía optar Catalunya. Ara, les paraules “dret a decidir” formen part de l’agenda política. Ha estat un camí llarg, però ara sí formen part de l’agenda política. Com ho és també el “pacte fiscal” o altres fórmules que expressen que cal un canvi, una nova forma d’organitzar-nos i de ser. Per tal de poder treballar des d’una Catalunya lliure i compromesa socialment.\n"El soul és l'expressió de la solidaritat negra, de l'orgull d'una nació que volia acabar amb els segles de segregació i que va trobar en aquests cants els fins pràctics per reclamar la seva identitat i espiritualitat." Aquesta afirmació del crític musical Meter Guralnick ens emmarca el que la música pot fer com un catalitzador de les idees i que en aquell moment va acabar essent un moviment social.\nAra a nosaltres també ens cal dir prou i emprendre un camí, per tal de garantir els drets socials i per tant del país que acabem construint entre tots. I no sé si vull escoltar ara un “I say a little pray for you” o “Respect”, però que el que sí és segur és que ara no ens hem d’aturar.


Houzz visita Barcelona per explicar els trucs de la plataforma • deulonder.com\nARTICLE DESTACAT REFLEXIONS\nHouzz visita Barcelona per explicar els trucs de la plataforma\nEls responsables de Houzz, la plataforma internacional de decoració més extensa del món, visiten Barcelona per explicar les claus de la web.\nDeulonder ha estat una de les primeres empreses que han integrat Houzz, que ha desembarcat fa poc a l’Estat espanyol. Houzz és una plataforma d’origen nord americà que agrupa als professionals de la decoració de tot el món sota un mateix paraigua. Compartir idees, col·labora i guanyar visibilitat a les xarxes socials són alguns dels objectius d’aquesta web que compta amb més de 35 milions d’usuaris a tot el món.\nHouzz.es connecta no només els professionals sinó també els amants del disseny, l’arquitectura i la decoració que poden trobar inspiració en les imatges recopilades, més de vuit milions. Deulonder compta amb una àmplia representació en aquesta plataforma, on a part de fotografies de projectes, també elabora els anomenats “àlbums d’idees”, articles pràctics i altament visuals sobre temes diversos al voltant de la cuina.\nEn Houzz podran trobar i realitzar les valoracions dels clients de Deulonder i de la resta de professionals inscrits\nLluïsa Deulonder va assistir a l’Open Houzz, a la botiga de decoració Cassina de Barcelona.\nEn el Open Houzz celebrat el dimarts 24 de novembre a Barcelona, Jose Gaztelu va explicar els avantatges d’aquesta plataforma a un centenar de professionals del sector, en el marc d’una vetllada en la tenda estudio de decoració Cassina del carrer Diagonal de Barcelona, número 369.\nJosé Gaztelu, responsable de Houzz a l’Estat espanyol, al costat de Lluïsa Deulonder, durant la vetllada a Cassina, a Barcelona.


XiSCO GARRIDO "Ombres"Del 22 de gener al 19 de març 2011\n_ “Amb la sèrie Ombres continuo el meu estudi entorn a l’espai i la geometria. La combinació de materials, formigó i acer pavonat, respon a la voluntat de captar els efectes que produeix la llum al topar amb una superfície”\nAmb aquesta senzilla explicació, Xisco Garrido (Sant Llorenç des Cardassar, Mallorca 1976), ens introdueix dins una nova proposta que tal i com ell mateix explica, és una continuació del treball iniciat entorn a l’any 2000.\nAparentment senzilles són també les seves escultures de línies pures i equilibrades, obres contingudes, petites i austeres amb les quals demostra un gran domini de la tècnica i un perfecte coneixement dels materials utilitzats.\nL’estudi de l’espai i de la geometria dut a terme per Garrido dóna lloc a unes obres que ens poden remetre, en alguns casos, a les obres dels bascs Oteiza i Chillida, dos dels escultors espanyols més importants i de major reconeixement internacional. De la mateixa manera que l’interès per l’espai i la geometria l’aproximen a Oteiza i Chillida, la perfecció formal, la contenció emocional i la senzillesa de les formes són altres aspectes característics de Xisco que l’aproximen al Minimal Art. No obstant, no hem d’entendre les seves escultures com una revisió o una continuïtat de les d’aquests. Apresa la lliçó, Xisco Garrido aconsegueix distanciar-se de la seva influència i construir una obra amb una personalitat pròpia.\nOmbres és una sèrie inspirada en l’espai i en les transformacions que s’hi produeixen per la incidència de la llum. Xisco ha congelat aquest efecte efímer i subtil a partir de la utilització de dos materials molt utilitzats en la construcció, el ferro i el formigó.\nA diferència del ferro, el formigó és un material menys utilitzat en escultura. A Mallorca hem conegut artistes com Pep Mª Alcover, que mostrà diferents conjunts d’escultures realitzades en formigó al 2006 en una, recordem, molt interessant exposició comissariada per Pilar Ribal al Casal Solleric de Palma. El ja desaparegut Franco Monti, utilitzà també el formigó pigmentat. Una altra escultura realitzada en formigó és Lugar de encuentro V de Chillida, instal·lada al passeig de les Rambles de Palma. Cada un d‘ells, igual que Garrido, ha sabut treballar de manera personal i pròpia aquest material, elevant-lo de simple material d’obra a material escultòric.\nXisco Garrido no és un artista desconegut pels alaroners. Ha participat en diferents exposicions col·lectives a la nostra localitat: “Escultures al carrer” o “Sinèrgia”, exposicions aquestes organitzades per Addaya Centre d´Art Contemporani. Així mateix, ha estat present en diferents edicions de “AlArt”. Ha participat en fires d´art internacionals com LineArt, a Bèlgica; Jam Art Mallorca, a Palma; DeArte a Madrid o ArteSevilla a la capital andalusa, on va ser guardonat com “Escultor revelación” en l‘edició de 2006.\nL’exposició Ombres recull les darreres creacions de Xisco Garrido, les obres que aquí es presenten són obres recents i inèdites.


Cooperativa d'habitatges a Sarrià | home\nCooperativa d'habitatges en cessió d'ús "Coop de Falç"\nAutors: arqbag + Lacol\nClient: Cooperativa Coop de Falç amb la Dinamo Fundació\nEquip: Societat Orgànica, Arkenova, Coque Claret + Dani Calatayud (assessors)\nLloc: Barri de Sarrià, Barcelona\nL’edifici es troba al límit de la ciutat. La topografia de la parcel.la separa dues realitats molt contrastades. A la banda nord-oest hi ha la Ronda de Dalt, amb un trànsit continu, font de contaminació sonora i ambiental.\nA la cara oposada hi trobem el parc de Joan Reventós, que neix sobre l’antic torrent de les Monges, convertit en un passeig sinuós que arriba fins al cor de Sarrià. Volem que l’edifici s’obri a aquest espai verd i actuï de ròtula entre el parc i Collserola, potenciant la transició de la ciutat a la muntanya.\n1. Aïllar-nos del soroll i de la contaminació alarmant de la Ronda, obrint-nos al parc, que gaudeix de bona orientació, bones vistes i aires ascendents de llevant. Aixequem la planta baixa per tal de minimitzar el moviment de terres i separa-nos al màxim de la Ronda.\n2. Situem les circulacions i els espais comunitaris de l’edifici en els llocs més privilegiats, els entenem com els elements fonamentals per la vida en comunitat. Totes les circulacions es realitzen per l’exterior, accedint a l’edifici per una gran terrassa en contacte amb el parc a la planta inferior. Els espais comunitaris es distribueixen en diverses plantes lligant el conjunt de l’edifici en secció.\n3. L’edifici aposta per estratègies bioclimàtiques recuperades de la tradició arquitectònica del nostre clima, com ara les galeries-hivernacle, els porxos, els patis i la massa tèrmica de la terra. Plantegem un volum molt compacte a l’hivern, que es torna més permeable a l’estiu gràcies a dos espais intermedis: el pati cobert i les galeries.\n4. Plantegem un edifici en equilibri amb els recursos energètics i de l’entorn on s’emplaça. A banda d’aprofitar l’energia solar com a escalfament passiu de l’habitatge, generem energia elèctrica amb els panells fotovoltaics situats a la coberta. Per altra banda recuperem les aigües grises i pluvials a través de fito depuració per decantació sota la planta -1, per posteriorment retornar-les i reutilitzar-les com a aigua de reg pel parc.\n5. Dissenyem una tipologia d’habitatges no jerarquitzats, oberts a processos d’apropiació per part dels usuaris. Les diferents tipologies es distribueixen sobre una malla indiferenciada. Es plantegen uns habitatges base de 42m2, espais semi exteriors i espais agregables. Aquesta disposició permet que els habitatges siguin canviants en el temps, decidint ampliar i/o reduir la seva superfície. Tant mateix també es plantegen peces compartides entre veïns de cada planta mitjançant obertures als murs.\n6. L’edifici s’organitza en franges programàtiques, a través d’una transició des dels espais més col.lectius a les peces més privades:\nA. Galeria compartida d’accés: decidir privacitat de forma mòbil.\nB. Peça indeterminada de 16m2 que pot admetre qualsevol ús.\nC. Franja amb les peces humides de cuina i bany.\nD. Segona peça indeterminada de 16m2 que pot admetre qualsevol ús.\nE. Patis i connexions/vestíbuls flexibles per accedir a la part posterior.\nF. Espais comuns d’ús privatiu que poden agregar-se a diferents habitatges.\nL’objectiu de l’estratègia bioclimàtica és que l’edifici funcioni com una “màquina de clima”. A l’estiu, l’estratègia bioclimàtica es basa principalment en la ventilació a través dels patis interiors i la galeria sud-est. L’hivernacle situat a la coberta es dissenya per potenciar l’efecte venturi, forçant la ventilació natural. La inèrcia dels forjats permet refrescar l’ambient durant el dia i dissipar la calor durant la nit.\nL’estratègia bioclimàtica d’hivern es fonamenta en la captació solar passiva, mitjançant l’espai hivernacle de coberta i les galeries d’accés de l’habitatge. A més a més es compta amb un recuperador de calor vinculat a la ventilació mecànica, que s’acaba d’escalfar a través d’un sistema d’aerotèrmica.\nEs planteja un edifici molt lleuger, construït en sec i totalment desmuntable, prioritzant els materials biosfèrics: per a l’estructura principal s’utilitza la fusta contralaminada, els nuclis de cuina i bany es resolen amb terra compactada (btc) per millorar i regular les condicions higrotèrmiques de l'aire en els habitatges, i la fonamentació s’executa amb peus metàl.lics “cargolats” al terreny.\nL’estratègia passa per protegir-nos de la Ronda i orientar tot l'edifici al parc de Joan Reventós, que gaudeix de bona orientació, bones vistes i aires ascendents de llevant que es filtren a través de la vegetació preexistent. Construïm un únic volum compacte amb patis, per tal d’aconseguir forçar ventilacions naturals sense necessitat d’obrir-nos a la Ronda.


És una de les parets d'un gran edifici taronja, que esta just davant del museu. La imatge de Mercuri es troba a la part de dalt de la paret i és envoltada d'elements decoratius com ara flors i figures geomètriques. A diferència de la majoria de símbols que hem vist, a prop d'aquest Mercuri no hi ha ni el caduceu ni serps, però sí podem apreciar unes ales.\nPer què aquest símbol?\nAntigament al Raval és on es podien trobar tots el bancs de la ciutat, per tant podem trobar moltes referències al déu del comerç al llarg del carrer.\nMercuri (Hermes a la mitologia grega) era el missatger del déus, déu del comerç, del viatgers i de les fronteres, entre altres coses. Els seus símbols són el caduceu i les ales, les qual portava en el casc i en les sabates. Era fill de Zeus i Maia.


Opinió - Pros i contres del confinament\nPublicat: el 27/mar/20\nEl confinament en què ens trobem aquests dies la majoria de catalans, i especialment els santcugatencs, no és només necessari per aturar l'expansió del coronavirus, és també vital i imprescindible. Sense confinament, les conseqüències podrien ser esfereïdores. Cal, per tant, respectar-lo per preservar la nostra pròpia salut i per no posar en risc la vida dels altres.\nTanmateix, hi ha gent egoista que desconeix el sentit del mot 'solidaritat' i que se salta les normes dictades per les autoritats sanitàries catalanes i pel president Torra i surten al carrer a passejar, no pas a comprar menjar, a anar a la farmàcia o a treballar per obligació. Es creuen que estan per damunt de tot i de tothom i s'inventen excuses... Els Mossos, fins i tot, van enxampar un individu que s'havia amagat al portaequipatges d'un cotxe. Són comportaments que en circumstàncies límit com l'actual, constitueixen un delicte equiparable al de conduir sense carnet, o begut, o en contra direcció per una autopista, perquè el desaprensiu que fa això no posa només en risc la seva pròpia vida, posa també en risc la vida de la col·lectivitat. Per això les sancions, en aquests casos i en el del coronavirus, poden ser força elevades.\nQuedar-se a casa sense poder sortir durant setmanes és dur, certament, ja que el sedentarisme, a més de ser nociu per a tothom, és un factor de risc per a certs malalts crònics. El confinament és com molts dels medicaments que prenem, que per estabilitzar determinades funcions del cos necessiten desestabilitzar-ne d'altres. Són les contraindicacions. Per dir-ho gràficament, són com un préstec molt efectiu però amb interessos molt alts.\nUna cosa que ha proliferat darrerament són els epidemiòlegs de butxaca. Tenim mancances de material sanitari, però d'epidemiòlegs de butxaca anem sobrats. L'epidemiòleg de butxaca no té cap titulació científica, però és tot un mestretites. És com aquells 'experts' en futbol que cada setmana, des d'un bar o des de la xarxa, dicten als entrenadors quina alineació han de fer. Els epidemiòlegs de butxaca, tots doctorats, com diria Addison DeWitt, a la Universitat de Copacabana, fan el mateix amb les autoritats sanitàries i pontifiquen sobre el que cal fer i el que no cal fer per evitar l'expansió del virus. Crec que les autoritats sanitàries de Catalunya els haurien de consultar abans de moure un dit i parlar.\nPerò com que això no ho arreglarem perquè ja sabem que en aquest món hi ha d'haver de tot, centrem-nos en un dels aspectes més preocupants del confinament, que és el de la condemna que suposa, tant per als infants que pateixen abusos sexuals com per a les dones maltractades, el fet de conviure les 24 hores del dia amb el maltractador. No hi ha pausa, no hi ha aquelles hores en què l'individu marxa per anar a treballar i la víctima pot fer el mateix o pot veure altra gent o pot anar a l'escola. Tot al contrari, la seva situació s'agreuja a causa de la tensió que el confinament genera per si mateix i per la impossibilitat d'escapatòria. És com tancar el xai a la gàbia del llop. Tant de bo, per tant, que d'aquest mal en surti un gran bé, en el sentit de fer-nos més preparats per a circumstàncies tan adverses com l'actual i puguem disposar de protocols que contemplin la manera d'apaivagar els danys colaterals del confinament de la població.\nMentrestant, no ens queda més remei que ser disciplinats i quedar-nos a casa. Quedar-nos a casa és important, però no pas per les raons que dóna un nacionalista com Pedro Sánchez. Sentir parlar aquest home posa els pèls de punta. Sánchez diu literalment: 'Quedarse en casa es un ejemplo de patriotismo'. Doncs no. En absolut. No és per patriotisme, que la gent s'ha de quedar a casa. Aquesta frase i la ideologia que traspua fan venir basques. És per sentit comú, que ens hem quedar a casa; és per sentit de la responsabilitat, és per consciència social, és per respecte a la resta d'éssers humans que ho hem de fer.


A més a més d’indignació - Diari La Veu\nEscriba el número 405003\nEl poder a la vista de l’ al·luvió de corrupció que està apareguem-ne parla d’un pacte amb el PSOE sobre les mesures a adoptar, igualment, diu que cal castigar els culpables, es obvi, vol evitar una desfeta electoral. La indignació de la ciutadania es manifesta, ja que la corrupció ha estat denunciada des de fa temps sense que les altes instàncies mogueren fitxa a temps fins ara.\nLa repercussió mediàtica, els processos judicials en casos sonats, i les enquestes sobre l’intenció de vot estan obligant que el govern rectifique. La indignació i l’exigència de responsabilitats són necessàries, al meu parer, però, cal anar a la base del problema, més enllà del codi penal, tant introduint-ne l’ètica en la política, com legislant tota una sèrie de reformes que eviten les diferents modalitats de la corrupció, des d’aquelles que impliquen enriquir-se com a aquelles altres que són una forma de beneficiar a empreses amigues a canvi de finançar els partits polítics dels corruptes.\nEls casos sonats han estat els detonants de l’indignació generalitzada, hem de reparar, que hi ha altra corrupció menor, que es dona als municipis mitjans i menuts, la casuística és diversa: remodelació i planificació urbanística, comissions en la contractació de serveis ( obres,neteja, vigilància, publicitat...). Pensem, com exemple, per exemple, en la practica del fraccionament de contractes, una fòrmula que possibilita adjudicar obres o serveis sense concurs, en poques paraules a dit.\nDes d’instàncies diverses, incloent-hi alguns partits minoritaris, es venen presentant denúncies davant la fiscalia, cosa que em sembla positiva, però al mateix temps necessitem propostes concretes i estudiades en relació als canvis de legislació i mitjans de control. Durant prou anys he format part de comissions de contracció de l’institució on treballava, en eixe temps, vaig observar moltes mancances a la legislació en matèria de contractes públics, a hores d'ara, encara no he conegut cap proposta concreta sobre la qüestió. Cal dir que molts funcionaris podrien donar pistes i aportar iniciatives als polítics que estan per eradicar la corrupció.\nPer acabar convé insistir de nou sobre els procediments penals, cal modernitzar-los i fer-los àgils, sense limitar-se sols a eixa via, ja que existeixen altres formes d’exigir responsabilitats administratives, que poden tenir repercussions econòmiques.\nAllò que més destaca, que més apareix als titulars i a la “tele”, generant comentaris i indignació, és la qüestió del càstig als culpables, el sistema funciona així. Observem com la dreta, davant les enquestes, maniobra, intentant fer creure que tots són o poden ser corruptes. La corrupció és evitable, almenys en termes quantitatius, i podria ser sols un fet excepcional, quan la corrupció es generalitza, com estem patint, és que tot el aparell de l’estat es deu revisar, és més, quan no sols el partit de la dreta està infestat de corrupció, la cosa es greu.\nEscriba el número 203106


Golfhotel Sonne Castelrotto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSt.vigil 20, Castelrotto, Castelrotto, Itàlia - Veure al mapa\nBarri Castelrotto Castelrotto\nMés informació sobre Golfhotel Sonne\nDissenyat tant per oci com per negoci, Golfhotel Sonne està situat idealment a Siusi; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGolfhotel Sonne ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, plat de dutxa, sala d'estar, calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen equitació, spa, bany, esquí, massatge estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Golfhotel Sonne.


Bartomeu dona les claus de La Masia a Patrick Kluivert (Martí Molina)\nBartomeu dona les claus de La Masia a Patrick Kluivert\nL’holandès es converteix en el nou director del futbol formatiu fins al 2021\n4 min. Barcelona 25/07/2019 14:56\n651x366 Patrick Kluivert, nou director del futbol formatiu del Barça / FC BARCELONA Patrick Kluivert, nou director del futbol formatiu del Barça / FC BARCELONA\nPatrick Kluivert és des d’aquest migdia el nou director del futbol formatiu del Barça. L’exdavanter blaugrana (1998-2004) torna al club, ara amb un càrrec als despatxos de Sant Jona Despí. Kluivert signava per dos anys, fins al 2021. La seva tasca serà la de posar ordre a La Masia i redreçar el rumb d’una institució que darrerament havia perdut pes, sobretot a nivell esportiu. L’avalarà la seva tasca de secretari tècnic que va desenvolupar un any al París Saint-Germain, i també el pas per diferents banquetes, l’última de les quals al Camerun com a ajudant de Clarence Seedorf. “Estic molt feliç per tornar a casa i amb moltes ganes d’iniciar aquesta nova etapa en la que afrontem el repte de seguir fent del futbol del Barça un dels millors del món”, deia Kluivert, després de signar el contracte acompanyat dels directius responsables del futbol formatiu Silvio Elías i Xavier Vilajoana.\nJa feia molts mesos que als despatxos del Camp Nou es parlava de canvis en tota l’estructura esportiva. El mal final de temporada, guanyant una Lliga que ja estava encarrilada però perdent estrepitosament a les semifinals de la Champions i a la final de la Copa van reobrir ferides. El president Josep Maria Bartomeu va aturar el cop, va demanar calma i deixar reposar la decepció per prendre decisions en fred. Però la dimissió de Jordi Mestre, vicepresident econòmic, coneguda a principis de juny, va precipitar els esdeveniments. Començant pel futbol base, la setmana passada el club es va desprendre de bona part dels tècnics que hi havia en categories inferiors i per a les properes hores s’espera que es confirmi la destitució de Pep Segura com a mànager esportiu del club. Mentre Guillermo Amor i José Mari Bakero, per ara responsables del futbol formatiu professional, no tenen clar si seguiran al club ni amb quin rol.\nL’aposta per Kluivert és una més en la línia del nou model del president -que ocupa les funcions de Metre-, que pretén donar més galons als exjugadors. Com els que passarà a tenir Abidal en matèria de fitxatges o, també, els de Víctor Valdés com a tècnic del juvenil A. A més, s’espera que Kluivert tingui com a mà dreta Xavi Roca, també exjugador blaugrana. Almenys, fins la setmana vinent, asseguren des del Barça, no es tancarà definitivament el nou organigrama, coincidint amb el retorn del Bartomeu de la gira asiàtica.\nL’escola de l’Ajax\n“M’he format a l’escola de l’Ajax, que és similar a la de La Masia, i crec que puc aportar moltes coses a la formació dels joves jugadors blaugranes”, afegia Kluivert. L’exdavanter holandès assegura tenir les coses clares, però la tasca més difícil serà conviure en un futbol formatiu que viu una època de canvis i de crisi d’identitat, com ha anat publicant l’ARA darrerament. Una època de grisor que es tapen, parcialment, amb alguns èxits dels equips més joves del Barça. Però una època on s’ha dificultat l’accés al primer equip, s’ha accentuat la fuga de talent i s’han fet nombrosos fitxatges estrangers tant en edat juvenil com a l’equip B.\nDes del club arriben veus crítiques amb el model de gestió que s’ha estat fent fins ara de La Masia, que qualifiquen de “poc transparent” i “poc eficaç” en el context futbolístic actual, tant a l’hora de renovar joves promeses com d’anar a fitxar-les en altres entitats. Passa que la majoria de clubs han fet un pas endavant i han passat a invertir molts diners en l’etapa de formació, siguin clubs de renom o també alguns de més modestos. Han millorat les instal·lacions, han professionalitzat els mètodes de treball i han fet reciclatges constants als seus entrenadors. Un aspecte, aquest últim, que no s’ha fet correctament a Sant Joan Despí. La suma de tot plegat ha provocat que el Barça perdés poder de seducció en el futbol base, tant amb equips nacionals com internacionals.\nEl dubte és el rol que assumirà Patrick Kluivert, i si realment tindrà un paper intervencionista en la seva nova etapa com a director del futbol formatiu. O sigui, fins a quin punt tindrà mà en el model de joc, en la política de fitxatges, en les renovacions i en els ascensos dels joves futbolistes. Un interrogant que per ara no s’aventuren a resoldre ni des dels despatxos nobles del Camp Nou ni des de la ciutat esportiva de Sant Joan Despí.


#3 Accés a l’anticoncepció – Informe 2020\n#3 a l'anticoncepció\nUna usuària del Centre Jove d’Atenció a les Sexualitats (CJAS), i major d’edat, ens explica que va anar a la Farmàcia Sardenya, Barcelona, a buscar una pastilla de l’endemà.\nDes de la farmàcia van assegurar-li que necessitava una recepta mèdica per poder disposar de l’anticoncepció d’urgència. No va poder prendre’s la pastilla fins que va arribar al CJAS.\nAquest és un dels casos més freqüents de denúncia a L’Observatori. Massa sovint la informació sobre l’anticoncepció d’urgència és falsa; no hi ha problemes per demanar-la sense recepta o per repetir la presa. A més, sovint es tracta amb paternalisme o s’esbronca a les dones joves que la demanen, en un moment en què estan fent un exercici d’empoderament i autocura.\nAccessibilitat a l'anticoncepció\nL’accés a l’anticoncepció és un factor que impacta en els Drets Sexuals i Reproductius i en l’estat de salut i de benestar de la ciutadania. Tota persona té dret a rebre informació veraç, científica i comprensible que permeti una presa de decisions autònoma i informada vers la seva sexualitat, inclosa la reproducció.\nLa població i, en concret, les dones han de disposar de tota la informació necessària per poder decidir sobre el mètode que millor respon a les seves necessitats. Aquesta informació ha de permetre conèixer tots els mètodes contraceptius disponibles, per poder triar el que millor s’adapti al seu estat de salut, necessitats i preferències personals, en consens amb el professional de referència en salut sexual i reproductiva i tenint en compte l’evidència científica disponible, així com els criteris d’elegibilitat dels mètodes anticonceptius. Les decisions compartides per a l’elecció de mètode anticonceptiu per les persones és un element cabdal per a l’accessibilitat als diferents mètodes anticonceptius.\nAquests aspectes exposats queden clarament recollits en el document de l’Estratègia Nacional d’Atenció Primària i Salut Comunitària (ENAPISC) pel que fa el procés assistencial de l’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) a la xarxa d’atenció primària, elaborat pel Departament de Salut al 2019. En aquest document s’especifica a més a més que es considera prioritària la prestació universal gratuïta de tots els mètodes i que en el cas que hi hagués la necessitat d’una implementació de caràcter gradual, es recomana prioritzar els mètodes barrera i de llarga durada, fent èmfasi en la població jove i les persones en situació de vulnerabilitat.\nAquest document també especifica que cal que la cartera de serveis en ASSIR asseguri un accés universal a la contracepció definitiva per a dones i homes, amb circuits de derivació àgils als centres hospitalaris on es fa la cirurgia i a més a més demana uns criteris homogenis i no restrictius pel que fa a l’edat o al nombre de fills, prioritzant el dret de les persones a la pròpia decisió.\nEn un altre entorn, segons l’Atles de l’anticoncepció a Europa, presentat el maig de 2017 pel Fòrum Parlamentari Europeu sobre Població i Desenvolupament (EPF) hi ha una realitat molt desigual a Europa i, en concret, una posició negativa per a Espanya. L’estudi està basat en l’accés a subministraments d’anticonceptius, assessorament en planificació familiar i informació en línia. Espanya, per exemple, es troba en pitjor situació que Portugal, Turquia o Irlanda en l’accés a anticoncepció d’última generació.\nCatalunya compta amb un programa i cartera de serveis d’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) amb equips formats per professionals: llevadores, obstetra-ginecòlegs/òlogues, psicòlegs/òlogues, personal d’atenció a la ciutadania i tècnics de cures auxiliars d’infermeria d’accés directe per a la ciutadania i que formen part de l’Atenció Primària i Comunitària de Salut i donen suport als Equips d’Atenció Primària (EAP).\nTot i tenir una organització a Catalunya de l’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva pioner en l’Estat espanyol i alguns països europeus, l’accés als diferents mètodes anticonceptius continua limitat per la prescripció i/o col·locació del mètode escollit i la manca de finançament del mateix, parcial o nul, en la majoria dels casos. Hi ha dones que acudeixen a la sanitat pública i no poden fer front al pagament del mètode escollit, sobretot en el col·lectiu de joves i dones vulnerables, per tant, el NO finançament de la majoria de mètodes limita l’accessibilitat constituint una barrera infranquejable per a una part de les dones.\nEl consell i l’accessibilitat econòmica als diferents mètodes permetria evitar embarassos no desitjats, infeccions de transmissió sexual, interrupcions voluntàries de l’embaràs i les seves conseqüències per a les persones, la salut pública i la corresponent despesa econòmica per al sistema sanitari públic.\nCristina Martínez Tweet\nEl CatSalut està treballant en aquesta proposta però la seva resposta no és prou àgil i comporta un temps excessiu per donar una resposta a la situació de millora de l’accessibilitat econòmica. Els circuits actuals sovint dificulten que els professionals resolguin el consell anticonceptiu de manera eficaç i àgil ja que moltes vegades no es pot fer la prescripció i dispensació de forma immediata, com en el cas dels mètodes d’alta efectivitat i llarga durada (LARC) que no depenen de l’acompliment i el comportament de les persones en el seu ús.\nCom a influït la situació de pandèmia per COVID-19 en l’accessibilitat a l’anticoncepció en el sistema públic?\nLa pandèmia per COVID-19 ha modificat l’assistència a nivell de l’atenció primària i en l’ASSIR, especialment, durant la primera onada. Durant els primers tres mesos de pandèmia, a l’ASSIR es va continuar oferint assistència però disminuint la presencialitat, augmentant la consulta telefònica i la videoconsulta, de manera que es va aconseguir millorar considerablement la resposta a les consultes per a les persones que requerien ser ateses a través de consultes virtuals (web i econsulta). A partir del mes de maig i després del pic màxim de pandèmia es va retornar a la presencialitat.\nAquesta situació de pandèmia també va afectar l’accessibilitat a l’anticoncepció, tot i intentar mantenir, des del seu inici, el consell anticonceptiu, l’atenció davant de dubtes, necessitats de canvi de mètode, atenció a l’anticoncepció d’urgència, valoració de problemes en el seu ús i altres situacions lligades al seu ús.\nLa reducció de la presencialitat va afectar directament la inserció de DIU o implants (mètodes LARC), tal i com es mostra en les dades registrades a la història clínica (ecap) a nivell dels ASSIR de Catalunya, amb una davallada important de les dones en les quals s’ha registrat l’ús de DIU o implant durant els mesos de la 1a onada, tot i que es recupera posteriorment.\nLa transformació de les visites presencials a virtuals durant els primers mesos de pandèmia, va fer que les dones no poguessin accedir a la col·locació d’un DIU o d’un implant que requerien, per a la seva inserció, de presencialitat. En canvi, la contracepció hormonal combinada, amb gestàgens o l’anell vaginal, tot i fer un lleuger descens durant el pic de la pandèmia, es va mantenir amb certa estabilitat respecte l’any 2019.\nUn aspecte també important en el cas de l’accessibilitat al DIU i que empitjora aquesta accessibilitat és no disposar en l’ASSIR de DIU per la seva inserció immediata, ja que això endarrereix la inserció des de que la dona decideix utilitzar el DIU fins que es col·loca. Les dades de 2019, de gener a novembre als ASSIR ICS, van registrar la inserció de 7.436 DIU.\nEs van analitzar 5.008 d’aquestes insercions i en un 31,4% de les dones el DIU es va inserir en un termini de 7 o menys dies des de la demanada de DIU fins a la inserció, però en un 39,7% es va fer amb més de 60 dies.\nDavant d’aquesta situació els ASSIR aplicaran un pla de millora per reduir el temps des de la demanada fins a la inserció del DIU, que implica:\nDesenvolupar un protocol únic i homogeni sobre el circuit assistencial que elimini la variabilitat d’atenció.\nAssegurar una formació per afavorir l’adquisició d’habilitats i actualització de coneixements dels professionals.\nTenir en compte, les accions realitzades per territoris que tenen un temps més reduït entre la demanda i la inserció del DIU (Gironès – Pla de l’Estany, Sta. Coloma de Gramenet, la Mina, Bages, Osona).\nCalen mesures institucionals per garantir els DSIR pel que fa l’elecció de mètode anticonceptiu, tant en moments de pandèmia com fora de la mateixa i això implicaria:\nSistema de finançament dels mètodes anticonceptius estesos a totes les persones en edat reproductiva, especialment en aquelles persones amb un accés limitat (adolescents i persones en situació vulnerable) amb integració d’aquest finançament en les polítiques de salut tenint en compte la rentabilitat i l’efectivitat d’aquestes polítiques, especialment pel que fa la reducció d’embarassos no desitjats.\nGarantir l’accessibilitat dels serveis de salut sexual i reproductiva, especialment en la postpandèmia en les poblacions en situacions socioeconòmiques més desfavorables.\nProporcionar accés a l’anticoncepció d’urgència (AU) gratuïta, no tant sols l’AU hormonal sinó també incloure el DIU com una opció segura i altament eficaç.\nOferir informació sobre l’ampli ventall de mètodes anticonceptius disponibles i no limitar el nombre d’anticonceptius en funció de criteris personals i preferències dels professionals que fan l’assessorament, mantenint la formació de tots els professionals.\nProporcionar a la població informació basada en l’evidència científica durant l’assessorament en l’anticoncepció.\nMillorar i treballar sobre les decisions compartides en l’elecció de l’anticoncepció.\nAvançar en la informació clara, científica i veraç sobre l’anticoncepció utilitzant recursos digitals i en línia que permetin a les persones accedir de manera autònoma a la informació.\nAdaptar els mitjans d’informació a les necessitats d’entorn, socials i culturals de les persones que requereixen consell anticonceptiu.\nCristina Martínez Bueno. Responsable corporativa dels Serveis d’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) de Catalunya. Direcció Assistencial d’Atenció Primària i a la Comunitat. Institut Català de la Salut.


800.000 esglaons: unes botes afilades han assolit la fita a la cimera de la muntanya Washton - Botes\n800.000 passos: les botes KEEN van assolir la fita a la cim del Mont Washington\nVan sortir abans de la sortida del sol. Per davant era el rang presidencial de Nova Hampshire. L’objectiu de Mount Washington, situat a 6.288 peus, era l’objectiu.\nPerò abans del punt àlgid Mike Richards i el seu amic de senderisme Robert Gibson colpejarien altres cinc cims importants a la pista.\n'Va ser tot un dia', va dir Richards. 'Vam veure que la boira cremés els cims que hi ha a sota nostre mentre sortia el sol'.\nWhite Mountains de Nova Hampshire. Observeu l’helicòpter a sota\nLa pujada va ser una progressió de cims fins al punt més alt, Mount Washington. La ruta principal va ser la ruta de Crawford, que és la senda més antiga mantinguda a Amèrica.\nbfgoodrich km3 vs ko2\nRichards, de 43 anys, és resident a Lincoln, R.I., i un excursionista, ciclista de muntanya, surfista i un home 'qualsevol cosa a l'aire lliure'. Va ser el setè excursionista del nostre projecte de 1 milió de passos amb KEEN i les seves botes Durand aquest any.\nLa senda més antiga dels EUA\nEl passat mes de juliol, vam decidir fer una excursió a les destinacions dels EUA als KEEN Durands, amb un objectiu d’1 milió de passos acumulatius sobre la mateixa parella de botes.\nEn algun lloc prop del cim del Mont Washington el cap de setmana passat, Richards va assolir la marca de 800.000 esglaons. (Tenim 200.000 passos a fer, o aproximadament 100 km a Durands, al final del nostre projecte.)\nEll i Gibson van posar 21 quilòmetres aquell dia, el 7 de setembre, des d'un capçal i sobre sis cims de les Muntanyes Blanques.\nEn total, Richards va recórrer 56,9 milles en els Durands durant una setmana, incloent-hi diverses excursions durant la setmana de cinc milles als turons propers a la seva llar.\nBotes KEEN Durand a la cimera\nDe les botes Durand, que són un model integrat als Estats Units que KEEN va llançar aquest any, Richards estava entusiasmat: 'Si el peu em mouria, les botes es van moure amb elles', va dir sobre l'ajust precís. 'No hi ha cap punt en cap punt a la part inferior dels peus, que és el que abans tenia problemes'.\nvestit de natació en aigües obertes\nVa assenyalar els afilats còdols i el talus a les muntanyes blanques. 'Podríeu trepitjar la columna vertebral o la vora afilada d'aquests blocs i no sentiu res', va dir. 'Realment em van protegir els peus i els turmells'.\nBotes a la baixada\nRichards té 63 i 230 lliures. Va dir que sent com si la làpida intermèdia s’estava enderrocant amb sabates més lleugers. Però els Durands eren sòlids. 'Van ser super còmodes tot el dia, no em vaig adonar que la làpida central es comprimia del tot'.\nDesprés de sumar el Mount Washington, Richards i Gibson van tenir una llarga baixada per davant. Es trobava a 11 quilòmetres del campament i no hi arribarien fins després de la tarda d'aquella nit.\nvaixell de remolcador de jacuzzi\n'Anàvem baixant quilòmetres i quilòmetres', va dir, 'però les botes eren fortes, tenien un gran suport i gairebé no em preocupava de rodar-me el turmell'.\n-Veure més informació sobre el nostre projecte d'1 milió de passos amb KEEN.\nMapa de ruta per les muntanyes blanques White Mountains ... un pic després de l’altre Mike Richards té una visió fosca de les muntanyes blanques\nBossa de dormir d'hivern de 150 dòlars\nAgricultura, ramaderia, caça: no només un món mans\n5 eines fantàstiques per elevar el vostre joc de reparació de bicicletes\nFilson Single Tin Chaps Review: 40 anys de prova de camp\nEscriptori al sender: 3 trams homologats per PT\nAxes & Plaid: Guia de regals per a un home enterrat\nSabor dur per a entrenaments difícils: Altra HIIT XT Review\nRegals per a la persona a l'aire lliure a la vostra vida\nVisibilitat definitiva: la jaqueta ciclista amb torxes brilla a la nit\nPromocions en ganxet i bala: 4 ofertes de caça a la venda ara\nMount Elbert: Colorado Highpoint On Road To OR