L’Alabès aprofundeix la crisi d’un Reial Madrid sense gol\nLopetegui, qüestionat després de quatre partits seguits sense que l’equip marqui\n4 min. Barcelona 06/10/2018 20:24\n651x366 Cares llargues al Reial Madrid després d’encaixar el gol de Manu García, que va donar la victòria a l’Alabès en l’últim minut. / ANDER GILLENEA / AFP Cares llargues al Reial Madrid després d’encaixar el gol de Manu García, que va donar la victòria a l’Alabès en l’últim minut. / ANDER GILLENEA / AFP\nEl Reial Madrid va caure derrotar ahir contra l’Alabès després d’encaixar un gol en l’últim minut del temps afegit (1-0). En una jugada estranya, el migcampista basc Manu García va donar els tres punts al conjunt vitorià -que no coneix la derrota a Mendizorrotza aquesta temporada- i va aprofundir en la crisi d’un Reial Madrid que es podria cobrar aviat el cap d’un primer responsable: Julen Lopetegui. Els blancs només han guanyat un partit (de sis) a domicili aquest curs, en la jornada 2, contra el Girona.\nLa manca de gol (acumulen quatre partits seguits sense veure porteria, en què han obtingut tres derrotes i un empat) és un dels principals mals d’un equip que plora la marxa de Cristiano Ronaldo al Juventus i que ahir va veure com Karim Benzema i Gareth Bale es van lesionar. El francès va notar unes molèsties als isquiotibials i va ser substituït al descans per Mariano, i el gal·lès, per Vinícius a deu minuts per al final després de tocar-se l’adductor. Per conèixer l’abast de les lesions dels dos atacants blancs s’haurà d’esperar a més proves mèdiques. Benzema serà examinat demà i Bale està convocat amb la selecció de Gal·les, en què també se supervisarà el seu estat físic. De moment se sumen a una infermeria on ja hi ha Isco, Carvajal i Marcelo.\n“No és normal el que ens està passant amb les lesions i perquè ens surtin les coses és necessari que hi siguem tots”, va dir excusant-se Lopetegui, que va assegurar que “el gol arribarà”. “Hem de recuperar la calma que teníem al principi de la temporada. El futbol són dinàmiques i ara s’han ajuntat totes les negatives”, va argumentar el basc alhora que assumia totes les responsabilitats per la marxa d’un equip sense gol. Lluny de fer autocrítica i de valorar el seu futur al vestidor blanc, Lopetegui va opinar que havien rebut “un càstig excessiu” contra l’Alabès i va apel·lar a l’aturada de seleccions per recuperar “les sensacions de l’equip i del joc”.\nNou lapsus de Sergio Ramos\nEn defensa de l’entrenador basc va sortir Sergio Ramos, que, malgrat afirmar primer que la decisió de si l’entrenador segueix o no no depèn d’ell, va dir que “seria una bogeria” fer-lo fora quan estan “a tres punts del líder”. Es tracta d’un nou lapsus a la llista del capità blanc, ja que el Barça, que jugarà aquest vespre contra el València, té de moment els mateixos punts que els blancs: 14. Ramos tampoc va voler aprofundir en la crisi de gol del conjunt blanc: “Amb Cristiano també vam tenir males ratxes. Els que donen per morts el Reial Madrid s’equivoquen sempre”.\nTambé va sortir a defensar el seu tècnic Raphael Varane: “Un recanvi per a Lopetegui? Al futbol s’ha de tenir el cap fred”. El central francès també va fer una crida a la calma: “Som els mateixos de sempre, amb la mateixa actitud i les mateixes ganes de guanyar. Estem en un moment complicat, però crec que no hem jugat malament”. Malgrat defensar el joc del seu equip, els blancs no va nsaber en cap moment com trencar la teranyina defensiva que va plantejar el Pitu Abelardo. Tot i que els blancs van començar el partit endollats, amb oportunitats de Benzema, Ceballos i Nacho, entre el porter Pacheco i el desencert blanc es va arribar al descans amb el marcador intacte.\nA la represa, ja amb Mariano en el lloc de Benzema, el Madrid va seguir dominant, però sense inquietar els vitorians, que van tenir dues grans oportunitats a les botes de Jony, un pulmó per la banda esquerra i dels millors futbolistes del seu equip ahir. Al final, el gol a la sortida d’un córner de Manu García va ensorrar els blancs i va desfermar l’eufòria basca a Mendizorrotza.\nSet morts en un xoc entre un ultralleuger i un helicòpter a Inca\nPalma a 1900. La vida quotidiana a Ciutat\nQuan Deià era una festa\nTercer incendi en una setmana a la finca de Son Quint d'Esporles\nPengen tres pancartes contra l'arribada massiva de creuers a Palma\nEl paper d’Espanya, sempre decisiu\nNeymar ja pot continuar a París\nJoan Carles I evoluciona "satisfactòriament" després de l'operació de cor\nEn plena desfeta de les comunitats\nWake up, Europe!\nEl cap de la diplomàcia iraniana arriba per sorpresa a la cimera del G7 de Biarrtiz\nEl Manchester City no falla a Bournemouth i persegueix el Liverpool (1-3)\nSaúl Craviotto continua fent història i guanya la seva desena medalla en un Mundial de piragüisme\nLa selecció espanyola es penja el bronze als Europeus femenins d'hoquei herba\nEDICIÓ PAPER 24/08/2019


El CRAI Biblioteca del Pavelló de la República col·labora en l'exposició 'Verdaguer segrestat' | Centre de Recursos per a l'Aprenentatge i la Investigació - CRAI UB\nInici >> Noticies Butlleti >> El CRAI Biblioteca del Pavelló de la República col·labora en l'exposició 'Verdaguer segrestat'\nEl CRAI Biblioteca del Pavelló de la República col·labora en l'exposició 'Verdaguer segrestat'\nLa Fundació Jacint Verdaguer commemora enguany els 50 anys de la inauguració de la Casa Museu Verdaguer de Folgueroles. Entre els actes de celebració d'aquest aniversari la Fundació, conjuntament amb la Xarxa de Museus de Catalunya, ha preparat una exposició itinerant que porta per títol Verdaguer segrestat. L'apoderament del mite durant el franquisme.\nLa mostra neix de la necessitat de conèixer el tractament que va tenir la figura del poeta Jacint Verdaguer durant el franquisme i a partir d’articles periodístics, imatges, enregistraments i correspondència es va descobrint com el poeta va ser instrumentalitzat pel franquisme.\nTambé es donen les claus per interpretar com i per què la societat de l’època va ser capaç de recuperar el projecte d’obrir una Casa Museu que havia estat estroncat per la Guerra Civil i ens planteja preguntes com:\n-Per què Folgueroles era objectiu militar pels nacionals?\n-Per què Verdaguer va ser mirall i model pels intel·lectuals que vivien a l’exili i al mateix temps era motiu de culte pel franquistes que promovien celebracions i actes amb grans obres simfòniques com L’Atlàntida i Canigó.\nL'exposició es va inaugurar el 19 de maig a la seu de la Fundació a Folgueroles i es pot visitar fins a finals del mes d'agost en horari de matins de 10 a 14 h. A partir del mes de setembre es podrà visitar al MUHBA Vil·la Joana.\nEl CRAI Biblioteca del Pavelló de la República ha facilitat la reproducció de nombrós material especialment publicacions periòdiques editades a l'exili, com ara:\nLa Nova Catalunya : portaveu del Casal Català de L'Havana,\nCatalunya: revista d'informació i expansió catalana (Buenos Aires)


Comença l'enderroc de dos dels quatre blocs ... - Govern.cat\nComença l'enderroc de dos dels quatre blocs inclosos en l'última fase del Projecte d'Esponjament de Ca n'Anglada\nquery_builder 25 gener 2021 17:23\nEls treballs, que s’iniciaran demà, afecten els edificis situats als números 1 i 3 del Passatge de la Concòrdia\nPlànol de les fases del Projecte d'Esponjament del barri de Ca n'Anglada de Terrassa.\nAmb l’enderroc dels dos edificis situats al Passatge de la Concòrdia, números 1 i 3, situats a l’illa delimitada pels carrers de Jacint Elias, de Sant Crispí, de Sant Damià i del Passeig del Vint-i-Dos de Juliol, Terrassa dóna un pas més en la transformació urbanística de la part nord del barri de Ca n’Anglada. Aquests dos blocs formen part de l’última fase del Projecte d’Esponjament, que es va iniciar l’any 2012, amb el conveni signat entre el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Terrassa, i que ha estat dividida en dues subfases: la 3A, que contempla els edificis que s’enderroquen avui i demà, i la 3B, que afecta els altres dos blocs situats a l’illa formada pels Passatges de Previsió i Constància. En aquest cas, els edificis possiblement es podran enderrocar l’any vinent, ja que en aquests moments, s’estan fent els tràmits per expropiar els habitatges afectats.\nEls treballs preparatoris per l’enderrocament dels blocs de la Fase 3ª es va iniciar el setembre de 2020. En aquests mesos, s’han procedit a destapiar, delimitar i tancar l’espai necessari per fer les obres, retirar la teulada de fibrociment, a descarregar tots els elements estructurals, entre altres, i també a garantir l’anul·lació dels subministres d’aigua, gas, telefò i altres companyies de serveis.\nAquests treballs, que estan continguts en el “Projecte d'enderroc dels blocs 3 i 4 -illa 13- de la modificació puntual del POUM a l'àmbit del polígon 2 de Ca n'Anglada, corresponent a l'edifici situat al passatge Concòrdia número 1 i 3”, van a càrrec de l’empresa Hercal Diggers S.L, per un pressupost d’adjudicació de 168.148,55 euros (IVA inclòs), que també inclou la urbanització provisional dels espais alliberats.\nCom es farà l’enderroc\nL’enderroc dels dos edificis de la Fase 3A es realitzarà amb una pala excavadora giratòria sobre cadenes de 12t a 20 tn. Per evitar la pols, ja que els edificis més propers es troben a una distància màxima de 12 metres, es procedirà a ruixar contínuament d’aigua tota l’obra. Primer s’enderrocarà l’entrebigat, sense debilitar les biguetes, i les parets de tancament es tiraran a terra un cop fet l’enderroc del cobert.\nEls dos edificis tenen una superfície en planta de 564,68m2 i una superfície total d’uns 2.825m2, i formen un conjunt edificat amb planta rectangular de dimensions aproximades de 14,80m x 38,16m, format per planta baixa, quatre plantes, i sotacoberta.\nCada bloc està format per 20 habitatges (4 per planta), distribuïts entorn d’un nucli d’escales i sense ascensor.\nUn cop amb el solar alliberat, es farà la urbanització provisional amb paviments, enllumenat i evacuació d’aigües de pluja. S’instal·laran columnes de llum, en substitució de les llumeneres de les façanes; dos nous embornals, a la part baixa, per recollir les aigües de pluja, que es connectaran a la xarxa de sanejament; i es reposaran totes les zones afectades per l’actuació, així com els escocells trencats.\nPer executar aquesta tercera i última fase, l’Ajuntament de Terrassa i el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, a través de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya, van signar l’abril de 2017 un conveni urbanístic, que s’està portant a terme en dues subfases. Inicialment, s’havia previst enderrocar aquests blocs del Passatge de la Concòrdia (Fase 3A) l’any 2019, però es va demorar per dificultats sobrevingudes, que han comportat els reallotjaments i la crisi sanitària de la Covid-19.\nEn aquests 8 anys en què s’haurà executat el Projecte d’Esponjament del barri de Ca n’Anglada, s’hauran enderrocat 9 blocs amb 184 habitatges i s’hauran reallotjat 127 famílies, una tasca gestionada directament des de l’Oficina de l’Esponjament de Ca n’Anglada, situada al centre cívic de Montserrat Roig, integrada per l’Ajuntament de Terrassa i l’Institut Català del Sòl, INCASÒL, per buscar solucions consensuades als problemes que plantejaven les persones propietàries i també les residents.\nLa inversió total realitzada a Ca n’Anglada arribarà gairebé als 17 milions d’euros, finançats al 50% entre la Generalitat i l’Ajuntament de Terrassa.\nEls problemes en els habitatges del barri van conduir a una degradació social que va fer necessària l’actuació de l’Ajuntament i de la Generalitat. L’objectiu final del projecte d'esponjament de Ca n'Anglada és reduir la densificació d’habitants per millorar les condicions de vida, ambientals i socials. Inicialment, el projecte preveia la construcció de nous edificis a l’avinguda del Vallès per fer els reallotjaments, però la crisi econòmica ho va fer inviable i es van acollir les famílies en habitatges existents i disponibles del terme municipal de Terrassa, tan nous (a través de la Societat Municipal d’Habitatge) com de segona mà.\nEl projecte es va posar en marxa l’any 2012, amb la signatura d’un primer conveni urbanístic entre ambdues administracions per avançar en els reallotjaments, permetre l’enderroc de 9 edificis situats a la zona nord-est afectats per diverses tipologies, i determinar els recursos econòmics necessaris per executar la primera fase del projecte.\nEls 9 blocs afectats estaven ubicats al carrer de Sant Damià 255 bis i 257 bis, Sant Cosme 198 bis (Fase 1, actual plaça del Pagès), Passatge de la Prudència 2-4 (Fase 2), Passatge de la Concòrdia 1-3 (Fase 3A), Passatge de la Previsió 1 i Passatge de la Constància 2 (Fase 3B).\nPrimera fase (2013-2015): Es van enderrocar 3 blocs ubicats als carrers St. Damià 255 Bis (febrer 2014), St. Damià 257 Bis (desembre 2014) i St. Cosme 198 Bis (maig 2015), amb un total de 72 habitatges. Ajuntament i Generalitat van aportar 6 milions d’euros, al 50% cadascuna de les dues administracions.\nSegona fase (2015-2017): Enderroc de 2 blocs situats al Passatge de la Prudència números 2 i 4 (Maig 2017), amb un total de 32 habitatges, així com el local comercial de l'antic mercat. Un segon conveni firmat l’any 2014 entre l'Agència de l'Habitatge de Catalunya i l'Ajuntament de Terrassa va ampliar les aportacions econòmiques. Es van preveure pels anys 2015 i 2016 una inversió de 3 milions d'euros, al 50% cadascuna de les dues administracions. Aquesta dotació va permetre culminar les inversions pendents de la primera fase i executar la segona.\nTercera i última fase (2017-2021/22): Enderroc de 4 blocs. Dins la Fase 3A són els dos emplaçats al Passatge Concòrdia 1 i 3 (setembre 2020) i, dins la Fase 3B són els ubicats al Passatge de la Previsió 1 i Passatge de la Constància 2, amb un total de 40 habitatges (previst pel 2021-22). Un tercer conveni signat el 2017 recollia una inversió de 7.500.000 €, per aquesta fase i també al 50% entre les dues administracions.\nAmb l’enderroc dels dos darrers blocs corresponents a la Fase 3B, prevista per al 2021-2022, es completaran totalment les actuacions acordades al primer conveni, signat l’any 2012.\n16,5 milions d’euros\nNo obstant això, quedarà pendent d’executar els projectes d’urbanització definitiva dels 4 espais alliberats, pels quals caldria establir un nou conveni urbanístic entre ambdues administracions.


Llengües i estatus – L’oficialitat importa? | Linguapax Internacional Llengües i estatus – L’oficialitat importa? | Linguapax Internacional\nLlengües i estatus – L’oficialitat /\nSimposi internacional organitzat per Linguapax International, en col·laboració amb l’Escola d’Administració Pública de Catalunya, i amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya i de l’Ajuntament de Barcelona.\nLa regulació del fet lingüístic i el desplegament de polítiques adreçades a salvaguardar o promoure l’ús de les llengües en diferents àmbits és avui un fenomen d’abast universal.\nLa majoria de països del món inclouen clàusules lingüístiques en les seves constitucions. El concepte d’oficialitat és el més àmpliament utilitzat pels textos constitucionals i legals a l’hora de regular l’estatus de les llengües.\nAixò no obstant, la noció d’oficialitat es manifesta de maneres diverses. D’altra banda, no és l’única fórmula que els països fan servir per a consignar l’estatus jurídic de les llengües presents en el seu territori.\nL’acció dels poders públics i dels actors socials en el terreny lingüístic, a partir d’un marc legal determinat, pot articular-se a partir de principis, instruments o formes d’intervenció amb un contingut i una intensitat variables en cada context, si bé solen coincidir en una mateixa finalitat: la salvaguarda i protecció de les llengües pròpies.\nAmb aquest simposi, Linguapax, entitat dedicada a la preservació i promoció de la diversitat lingüística, es proposa plantejar com el marc legal i de polítiques lingüístiques pot contribuir a la protecció i promoció de les llengües pròpies. El debat presentarà, amb aquesta finalitat, tot un seguit d’experiències plurals i alhora comparables.\nL’evolució a escala mundial de la regulació del fet lingüístic, així com les noves formes que adopten les polítiques lingüístiques fan necessària l’actualització d’aquest debat. Així doncs, analitzarem com es fonamenten les decisions públiques sobre l’estatus de les llengües i quins són els elements jurídics i polítics que influeixen en la seva materialització. En el punt de mira, sempre, la identificació de solucions pràctiques aplicables a la protecció de la diversitat lingüística.\nConeixerem l’experiència de països que poden aportar perspectives diverses al voltant de qüestions com ara :\nQuin sentit s’atorga a l’estatus d’oficialitat o d’altres estatus jurídics de les llengües previstos en les constitucions o les normes legals?\nQuin és, si existeix, el grau de distància entre el marc legal de protecció de les llengües i les pràctiques dels agents polítics i socials implicats en la protecció de les llengües i quines raons poden contribuir a explicar-lo?\nPer tal d’obtenir informació prou rica i acurada i de poder debatre sobre les implicacions dels diferents models i opcions politicojurídiques, es reuniran experts juristes, sociolingüistes i activistes procedents o coneixedors dels països següents: Eslovènia, Finlàndia, Índia, Malta, Paraguai, Sud-àfrica, i Suïssa.\nMarkku Suksi (Finlàndia)/relatora: Eva Pons\nNicolas Schmitt (Suïssa) /relator: Emili Boix\nMiguel Ángel Verón (Paraguai) / relator: Antoni Milian\nMatthias Brenzinger (Sud-àfrica) / relator: Francesc Xavier Vila\nGanesh Devy (Índia) / relatora: Elvira Riera\nAlbina Nećak Lük (Eslovènia) / relator: Pere Comellas\nAlbert Borg i Thomas Pace (Malta) / relator: Miquel Strubell\nRessenyes biogràfiques dels ponents\nSimposi “Llengües_i_estatus, programa revisat\nIntervenció de Matthias Brenzinger sobre Sud-àfrica\nIntervenció d’Albert Borg i Thomas Pace sobre Malta\nIntervenció de Ganesh Devy sobre la Índia\nIntervenció de Markku Suksi sobre Finlàndia\nIntervenció d’Albina Necak Lük sobre Eslovènia\nIntervenció de Miguel Ángel Verón Gómez sobre Paraguai\nIntervenció de Nicolas Schmitt sobre Suïssa\nTaula rodona sobre “l’Anglès oficial a tot arreu?”\nTaula rodona sobre Diversitat Cultural, noves expressions culturals i drets emergents\nLa imatge utilitzada com a il·lustració d’aquest simposi és una fotografia de la façana de la Cort Constitucional de Sud-àfrica (de gnatj.com). Les altres fotografies són de Linguapax.


entre somnis i realitats: Contant els minuts\nd'una somiadora: Carme Fortià a les 5:49\nUn record tendre, llegeixo el teu post i no puc evitar la sensació que ens coneixem de molt temps. He clicat el teu enllaç a l'altre post i només en veure'l l'he recordat perfectament. Una abaçada.\n9 de juliol de 2008 a les 18:14\nAbraçada, és clar!\n9 de juliol de 2008 a les 18:15\nDemà a la tarda ja és aqui i podràs gaudir de totes aquestes coses que desitjes, també del record, amb més temps i més tranquilitat.Ànims noia, ja voldria jo saber que demà tindria uns dies per mi sola (o acompanyada)\n10 de juliol de 2008 a les 17:19\nCosta tant despendre's del seu record. Costa imaginar-los lluny. Em costa i veig que a tu també.\nUna abraçada. Enfilaré la història veïnal així que puggui.\n12 de juliol de 2008 a les 18:30\nQuin mar de records i sentiments.\n12 de juliol de 2008 a les 20:34\nDe vegades cal obrir la porta a la tristor si això ens allibera d'una presó...\n13 de juliol de 2008 a les 12:21


Formació online - EMFO\nEMFO > Forma’t > Formació online\nDes d’EMFO posem en marxa un servei pel ciutadà d’Assessorament en la Formació online, per si vols fer un curs per internet però no saps com trobar-lo, o tens qualsevol altre dubte sobre la seva qualitat, credibilitat formativa, certificació, gratuïtat, etc. rebràs l’assessorament de l’equip d’EMFO.\nParal·lelament, t’oferim diferents cursos de formació online per millorar el teu perfil professional i el teu currículum. Aquests moments t’oferim el següent curs:\n– ACTIC bàsic (+ info)\nApunta’t o demana’ns més informació al 935705160 o envia un correu a info@emfo.cat\nPrepara't el certificat ACTIC\nCom escollir un curs en línia?\nCom realitzar amb èxit un curs en línia?\nTUTORIALS PER PREPARAR-TE L'ACTIC\nSi t’has apuntat al curs d’acTIC bàsic, l’equip d’EMFO hem creat per a tu tres vídeo tutorials perquè et puguis inscriure a preparacioactic.cat, coneguis com funciona la plataforma i tots els materials que posa al teu abast per a poder-te preparar per obtenir el certificat de l’acTIC.\nSi tens qualsevol dubte, truca’ns al 935705160 o envia’ns un correu a info@emfo.cat


Eleccions generals 28-A: Al final, les urnes | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nAl final, les urnes\nL’única cosa que s’entreveu i té sentit és un referèndum de ratificació d’una reforma estatutària o constitucional\n27 ABR 2019 - 16:39\tCEST\nPreparatius en un col·legi electoral de Barcelona per les eleccions de diumenge. Massimiliano Minocri\nEn democràcia, hi ha urnes al començament i n’hi ha també al final. Res es pot fer sense urnes. En realitat, hi són sempre. De les urnes surten les institucions representatives i a les urnes es dirimeixen les qüestions que no s’han pogut resoldre en altres instàncies. Les urnes construeixen els mapes dels consensos però també serveixen per ratificar o rebutjar aquests consensos.\nQue les urnes siguin sempre necessàries no vol dir que les urnes hagin de resoldre-ho tot. Hi ha querelles que no es resolen a les urnes, com n’hi ha que sorgeixen precisament de les urnes. De les urnes surten lleis i fins i tot constitucions, però no totes les lleis ni totes les constitucions requereixen l’ús permanent de les urnes per elaborar-les i reformar-les.\nEn els grans conflictes de les societats democràtiques el final arribarà sempre per les urnes. Seran les urnes de les eleccions per a les cambres representatives que registraran un canvi en la correlació de forces amb capacitat de resoldre el conflicte, o seran les difícils urnes d’un referèndum d’últim recurs que serviran per dirimir amb el vot dels ciutadans el que no han pogut dirimir abans les institucions i el joc entre partits.\nQuan el conflicte versa sobre el mateix camp de joc i sobre les regles de confrontació entre propostes i idees polítiques, situar les urnes al començament no sol servir per resoldre la dificultat sinó per augmentar-la. El Brexit i la secessió catalana seran els casos que passaran a la història com a models. En lloc de discutir primer sobre el nou estatut que es desitja per a la comunitat política i d’aconseguir després el pacte entre les parts amb capacitat per acordar-lo i sotmetre’l finalment a referèndum, s’ha començat la casa per la teulada i s’ha votat o volgut votar un estatut final que ningú no sap ni com s’aconsegueix ni tan sols si és sostenible com a tal.\nEn tots dos casos pertany a la saviesa de l’estruç pretendre que el problema no existeix. Al Regne Unit hi havia una forta tendència de l’opinió pública que considerava indesitjable pertànyer a la Unió Europea, de la mateixa manera que a Catalunya n’hi ha un altra que està obstinada a partir peres amb Espanya. Davant de qüestions d’aquest calibre hi pot haver dues actituds probablement extremes: l’agosarada i aventurera de Cameron –i d’Artur Mas– i la tímida i immobilista de Rajoy. Ara hem vist que no val cap de les dues i el més curiós del cas és que tothom coneixia el camí encertat i ningú el va voler agafar. Era el del diàleg polític, el pacte i al final la consulta. Sense límits, és clar que sí, sobretot de temps i de paciència. Però no sobre la independència, concepte enganyós, ideològic, buit, més bandera per atreure incauts que no pas programa per millorar les coses, sinó sobre el nou estatut de convivència. Dins d’Europa i dins d’Espanya.\nEl Regne Unit, fins i tot si acaba aprovant el pla acordat per May, seguirà pertanyent a Europa: com a mínim en la defensa, probablement en la unió duanera, i segur que en moltíssimes coses més, tot i que haurà perdut pel camí més del que ha guanyat. Catalunya governada per l’independentisme ha aconseguit acumular tots els fracassos sense cap dels avantatges: no tindrà la independència, tindrà dificultats per mantenir el seu actual i extraordinari nivell d’autogovern i de competències, i ja ha pagat un duríssim preu amb la fugida d’empreses, amb el desprestigi de la seva imatge i la del seu capital a Espanya i a Europa i amb la combustió d’una generació política sencera a la pira de la frivolitat política. Sense ni tan sols arribar al referèndum de secessió ja ha obtingut l’efecte que va patir el Quebec amb els dos que va fer, pel que fa a pèrdua de poder, d’influència i de prestigi.\nNo, al final això no s’acaba amb un referèndum d’autodeterminació. Ni tan sols amb una consulta binària o amb diverses opcions. El punt d’arribada no serà una pregunta per la independència de Catalunya, sigui formulada al conjunt dels ciutadans espanyols, sigui només a una part. L’única cosa que s’entreveu i té sentit és un referèndum de ratificació d’una reforma estatutària o constitucional. Hi pot haver, i segur que hi haurà, unes eleccions en què es dirimiran totes aquestes qüestions. Pot ser fins i tot que valguin ja les generals de diumenge, sumades a les locals i europees del 26 de maig.\nAl final i al principi sempre hi ha d’haver urnes, tal com desitgen els ciutadans cada vegada que se’ls pregunta, però no seran les mateixes urnes que desitgen els secessionistes o els aventurers de la ruptura. Urnes per unir i per governar en lloc d’urnes per dividir i desgovernar.


Educar caminant: Educar millor segons Carles Capdevila (2 de 3)\nEducar millor segons Carles Capdevila (2 de 3)\nBenvingut a la segona part de les meves reflexions al voltant de les converses sobre educació del Carles Capdevila. Si no has llegit la primera part, la pots consultar aquí.\nDe les paraules de... la Maria Jesús Comellas\n«Tenim criatures amb necessitat de gent engrescada, de gent que sedueixi a aprendre. I no és veritat que la canalla no vulgui aprendre, no és veritat que adolescència no vulgui aprendre, no tenim dret a expulsar els nens del centre educatiu.»\nSeduir a aprendre, quina proposta més bonica! Com ho feu vosaltres? Jo intento donar motius per aprendre, provocar espurnes que després puguin arrelar i prendre foc. No podem aprendre pel nostre alumnat, només podem mostrar l’emoció que sentim quan nosaltres aprenem i provocar en ells el desig de voler sentir-ho o el motiu d’intentar-ho.\nLes expulsions de centre sovint per mal comportament no són mesures reparadores sinó simplement, un temps de descans pel professorat cansar d’aguantar joves amb gens motius d’aprendre i molts per tocar la pera. En tot cas, quan això esdevé imprescindible per a la salut del claustre és que hi ha una realitat humana, familiar i educativa que requereix una total revisió.\nDe les paraules... del Jaume Funes\n«Cal pensar seriosament en dues coses. Una és com ajudes a estar informat, a integrar, conèixer, saber, pensar, dubtar i raonar; i l’altra és com introdueixes en aquest món els valors, els criteris i la manera de ser persona, és a dir, eines que humanitzin d’una altra manera però no eines que deshumanitzin.»\nNo és només el què sinó també el com. El coneixement ens fa lliures, sempre que adquirim un sentit crític basat en els valors que ens fan més humans. I enfeinats en això hem d’estar a l’escola, ajudant al nostre alumnat a créixer íntegrament per poder viure en un món globalitzat saturat de dades i escàs de criteri, en un món saturat de xarxes socials i escàs de valors humans. De nou, el valor afegit del que fem va molt més enllà del currículum.\nDe les paraules de... l’Eva Bach\n«Ajuda’m a trobar verbs que fa servir un educador. Has dit ajudar, també impulsar, orientar… Orientar, cuidar, abonar… en el sentit de fertilitzar i posar les condicions. Acompanyar… també refermar i reconèixer, o respectar, que és importantíssim. Respectar el temps, les necessitats, les potencialitats, els moments, les limitacions, els sentiments… I estimar? I tant.»\nReconèixer... de nou recordant el valor de la retroalimentació positiva... i respectar. Respectar. Quan no atenem la diversitat no respectem. Quan fem una classe d’explicació al grup sencer no respectem. Quan anem amb presa perquè no complim la programació no respectem. Quan fem la classe igual a dos grups classe diferents no respectem. Quan no atenem el moment de l’alumnat si no que ens centrem en els continguts no respectem. El respecte ens parla del reconeixement del valor de l’altre. El respecte té molt a veure amb estimar l’altre. El que fem a l’aula diu molt de com ens importen realment els nostres alumnes. El que fem diu molt més que el que diem.\n«L’educació emocional ha de tenir tres objectius principals, el primer dels quals és ajudar a sentir-nos bé amb nosaltres mateixos. Ja no és només sentir-nos bé amb la vida, amb les persones que tenim al voltant o amb un mateix. Això és el que se’n diu dimensió intrapersonal de les emocions.\nDesprés vindria la dimensió interpersonal. Moltes vegades diem que és la capacitat de relacionar-nos amb els altres, però també és una cosa més. La nostra manera de sentir i gestionar les nostres emocions, com afecta els altres, se senten bé amb nosaltres? No és només preguntar-nos com ens sentim amb els altres, sinó com estan els altres amb nosaltres.\nLa tercera, que és cabdal, la petjada que la nostra manera de ser i gestionar les emocions deixa al nostre pas. En el fons seria quina petjada deixem quan anem per la vida. Si deixem una petjada d’harmonia, benestar, conciliació o sensibilitat, o resulta que per allà on passem generem tempestes.»\nAlgú dubta encara del valor que ha de tenir en les escoles l’educació emocional? No ens sembla prou important tot el que es descriu en aquest paràgraf? En tot cas, queda molt bé aclarit que una bona educació emocional no es pot basar només en un treball individual, doncs hi ha aspectes de la dimensió interpersonal i de la petjada que deixem que requereixen de dinàmiques de grup que enriquiran segur la nostra pròpia vivència personal. És important treballar les emocions que sentim... i les emocions que fem sentir.\n«Massa sovint demanem als nens què pensen d’una cosa, què els sembla o què tenen al cap quan els esbronquem, i en canvi no els preguntem com està el seu cor o què els ajudaria a sentir-se millor… Aquests dos elements no estan prou equilibrats. Si tenim expectatives que no s’ajusten a la seva realitat i només els estimem, els frustrarem moltíssim, els generarem una inseguretat i una gran desconfiança i els malmetrem l’autoestima.»\nEstà tot dit. I tot per fer. Crec que en molts centres de Primària sí es té en compte el que l’alumnat va sentint i se’ls acompanya en el camí de la gestió de les seves emocions.... a Secundària ni per aproximació remota... la part emocional es deixa de banda quan potser és l’època de major desequilibri.\n«Quan els nens tenen emocions bones i positives, les fomentem, i quan en tenen de negatives o dolentes, les volem escapçar. Llavors vénen els «no ploris», «no està bé que sentis enveja»… Una mestra amiga m’explicava que el fet que un nen hagués guanyat un premi a l’escola havia provocat que alguns altres nens arrufessin el nas. Ella els va dir que estava bé que algú tingués enveja i ràbia. Llavors es van relaxar: això és legitimar les emocions. Si reconeixem que ens hauria agradat que ens haguessin donat el premi, potser podrem alegrar-nos una mica que li hagin donat a un altre.»\nLa gestió de les emocions negatives és igual d’important que la de les emocions positives. Però les emocions negatives tendim a amagar-les i això no és gestionar-les. Reconèixer-les, compartir-les, normalitzar-les, explorar-les, entendre-les, minimitzar-les... moltes coses hem d’ensenyar-nos i ensenyar al nostre alumnat sobre les emocions... el més important, però, és donar-les el valor que tenen i l’atenció que requereixen.\n«Continuo veient moltes meravelles de l’adolescència que ens hem d’emportar a la vida adulta. No ho hem de veure com si estiguessin passant una malaltia que com més aviat la passin millor, sinó com una etapa de la vida de la qual s’han d’endur moltes coses a la butxaca que els faran falta per a la seva vida adulta. La passió, la creativitat, l’esperit crític, l’agudesa perceptiva… Algunes les han de modular, però s’han de conservar tota la vida. Si no, són adults amb les butxaques buides de sensibilitat.»\nHem de refer aquesta visió certament negativa que tenim dels adolescents com a éssers esbojarrats sobresaturats d’hormones... i poca cosa més. Perquè de somnis i d’ideals viu la utopia que ens fa avançar com a persones i com a humanitat, perquè d’emocions compartides i il·lusions renovades es construeixen els millors projectes i entitats socials, perquè la joventut ens ajuda a veure la vida amb un prisma més esperançador...\n«Tenim ànima de bomber i de jutge i molt poca ànima de poeta.»\nCom adults estem acostumats a apagar focs, a solucionar problemes, a jutjar el que fan els altres, a opinar sota el nostre criteri les accions dels altres... ens agrada la immediatesa i ens costa l’empatia... i, amb la presa i les urgències del dia a dia ens oblidem de les arts, d’emocionar-nos sense més perquè és bonic, perquè el nostre esperit ho necessita... fa poc li demanava a una exalumna que no deixés de banda la seva sensibilitat artística enmig de la voraç formació universitària que estava rebent, que trobés un espai per expressar-se a través de la música i de la fotografia, dues manifestacions artístiques que ella d’adolescent havia utilitzat freqüentment... l’art ens permet expressar-nos i viure la realitat de manera diferent a tot el demés... val la pena no renunciar-hi.\n©2008. All rights Reserved Educar millor segons Carles Capdevila (2 de 3)


Revisió del metro de Dhaka: un viatge salvatge - Web Sèries | Juliol 2022\nRessenya del metro de Dhaka: el que realment em va mantenir enganxat van ser els personatges, cadascun més estrany i boig que l'altre.\nEl metro de Dhaka es transmet a la plataforma OTT bengalí Hoichoi.com.\nLa premissa de Dhaka Metro, una sèrie web de Bangla Desh, diu així: un home, frustrat amb la seva vida, decideix marxar de Dhaka per caprici. Durant el viatge per carretera, es troba amb esdeveniments estranys i coneix gent diferent.\nA qui no li agrada una pel·lícula sòlida de viatges per carretera? Recordo haver vist Zindagi Na Milegi Dobara i de seguida vaig sentir que havia de fer aquest viatge exacte a la meva vida. Aquesta és la bellesa d'aquest gènere. Se suposa que et transportarà indirectament a un lloc on no has estat mai abans.\nLes meves expectatives amb el metro de Dhaka es van quedar curtes. No estic segur de com em sento amb la sèrie perquè encara no estic segur de què se suposa que em fes sentir el programa en primer lloc. En el primer episodi, després de 30 segons de mostrar el protagonista principal Kuddus discutint amb la seva dona per relacions extramatrimonials en un llenguatge fort profà, hi ha una cita de Johann Wolfgang Von Goethe, La raça humana és un assumpte monòton, a les nostres pantalles.\nMentre veiem en Kuddus recolzat pel capó del seu cotxe vell lluny del bullici de la ciutat, és evident que l'espectacle serà un comentari sobre la manera absurda de viure les nostres vides. Un títol de LAC, que viu en una comunitat de classe alta, un apartament de 1000 metres quadrats amb vistes al llac, un Porsche, una dona feminista atractiva, una xicota debutant, un compte de Facebook i Twitter, selfies feliços falsos, una vida instagramable. La vida no és més que tots aquests números infinits que recullen totes aquestes coses exòtiques, diu Kuddus. I marxa, sense saber on va.\nLa sèrie, dirigida pel destacat cineasta de Bangla Desh Amitabh Reza Chowdhury, és una observació sobre tots els absurds dels éssers humans. Cada episodi comença amb una cita, però pot tenir o no rellevància per a l'episodi. Per exemple, el segon episodi titulat 'Aïllament' té una cita d'Andy Warhol que diu: Crec que tothom hauria de ser amable amb tothom. Um. Segur.\nL'espectacle sí que té els seus moments. Hi ha una vella àvia en un poble que diu conèixer Bob Dylan i canta les seves cançons mentre toca la guitarra. Un director d'escola que dóna a Kuddus una lliçó d'economia de lliure mercat i tot un episodi on els creadors intenten explicar les paradoxes d'una estructura comunista en un món capitalista.\nEl que realment em va mantenir enganxat van ser els personatges, cadascun més estrany i boig que l'altre. En particular, el jove Rahman que té molts noms i una dona fugitiva que s'uneix a Kuddus en aquesta expedició al·lucinant. Si els creadors haguessin prestat més atenció a la trama, l'espectacle hauria estat millor.\nVaig trobar que el metro de Dhaka era molt difícil d'afartar i vaig haver de mirar-lo durant un parell de dies, tot i que només tenia nou episodis. Dit això, aquest espectacle de Bangla Desh és un intent diferent en el gènere dels viatges per carretera. Els personatges són intrigants i no busquen tancament: com les nostres vides, l'espectacle no ens ofereix cap.\nepisodis de joc de trons en ordre


Hamilton vola per sisè dissabte consecutiu\nFeia 14 anys que un pilot no aconseguia sis ‘poles’ seguides\nNURIA GARCÍA Barcelona 23/08/2015 00:00\nLewis Hamilton ha tornat de les vacances disposat a oblidar el que va passar a Hongria, on, per primer cop aquesta temporada, cap Mercedes va pujar al podi. Ahir el britànic va aconseguir volar sobre el ràpid circuit de Spa-Francorchamps i va sumar la desena pole de la temporada, la sisena consecutiva. Un fet que feia 14 anys que no es veia al Mundial de Fórmula 1. L’últim pilot que ho havia aconseguit és Michael Schumacher, que en va encadenar set (des del Gran Premi d’Itàlia del 2000 al Gran Premi del Brasil del 2001). Hamilton va fer una última volta perfecta i va deixar enrere el seu company de l’equip Mercedes, Nico Rosberg, que va ser segon, a gairebé mig segon del britànic. “Tenia un comodí guardat i l’he utilitzat en l’última volta, però en la cursa serà diferent”, va explicar Lewis Hamilton, referint-se a les canviants condicions meteorològiques que acostumen a produir-se al traçat belga, el més llarg del Mundial.\nEls McLaren, últims\nEl GP de Bèlgica està marcat per les múltiples sancions. Així, després de canviar el motor, els McLaren acumulen una penalització de 105 llocs a la graella de sortida (55 Alonso i 50 Button). Tots dos, que ahir es van limitar a fer una volta, sortiran des de la cua de la graella. També estan sancionats Max Verstappen (amb 10 llocs) per haver canviat el propulsor, i Romain Grosjean (5 llocs) per substituir la caixa de canvis.\nLa cursa, a més, incorporarà una nova reglamentació per al moment de la sortida. Un cop els monoplaces surtin de boxs, els pilots no podran rebre cap ajuda per ràdio des del mur per poder, per exemple, calibrar l’embragatge o conèixer la temperatura de l’asfalt per preparar un dels moments clau de la cursa.


Aprovat el Pla de Formació per a professionalitzar el sector públic i agilitzar la resposta al ciutadà | Valencia Extra\nAprovat el Pla de Formació per a professionalitzar el sector públic i agilitzar la resposta al ciutadà\nEl ple dóna llum verda a un programa per a empleats de la casa i els ajuntaments que tractarà de millorar les dades d’un 2016 amb 147 activitats formatives, 4.000 alumnes, 230 docents i 300 ens participants\nEl ple de la Diputació de València ha aprovat aquest dimarts per unanimitat el programa de Formació Interna i el Pla de Formació Local per a 2017, les dues línies que formen l’estratègia formativa de la Corporació provincial de cara als pròxims mesos, amb l’objectiu de professionalitzar les tasques tant dels empleats de la institució com dels ajuntaments valencians. “Aquests plans evidencien la ferma aposta de l’equip de govern per la formació contínua dels empleats públics, tant els de la casa com els de els municipis, per a donar la millor resposta a la ciutadania”, ha afirmat el president, Jorge Rodríguez, després de la sessió plenària.\nTots dos programes compten amb un pressupost d’al voltant de 300.000 euros i, en el full de ruta marcat pel nou govern provincial, reforcen la idea de descentralitzar aquestes accions formatives que al llarg de 2016 van arribar a la pràctica totalitat d’ens locals i municipis valencians. Les xifres del passat any, amb 3.195 certificats d’aptitud expedits, 147 accions formatives, prop de 4.000 alumnes inscrits i 230 docents, demostren el potencial del programa.\nEn paraules de la cap de servei de Formació de la Corporació provincial, Eva Navarrete, “l’aposta forta de cara als pròxims anys és la de formar en procediment administratiu i noves tecnologies, especialment arran dels canvis legislatius que van entrar en vigor el passat mes d’octubre”. Al mateix temps, Navarrete considera que és fonamental tant la descentralització d’aquestes accions formatives com la “innovació en els serveis per a agilitar els procediments i reduir els temps de resposta al ciutadà”.\nLes principals novetats del Pla de Formació d’enguany són l’engegada d’una plataforma electrònica per a millorar l’accessibilitat dels treballadors a aquests programes i la signatura d’un conveni amb l’IVASPE a través del com es pretén formar als policies locals de totes les comarques en matèria de violència de gènere.\nSón només dos exemples de les diferents línies de formació amb les quals treballa la Diputació i que abasta des de la preparació per abordar casos de violència de gènere fins a la nova llei de transparència, passant per informàtica i noves tecnologies, procediment administratiu, policia local i administració electrònica, tot amb la finalitat de “millorar els serveis que ofereixen aquests treballadors que estan en contacte directe amb els ciutadans”.\nUn 40% dels programes ‘en línia’\nEncara que moltes de les accions segueixen oferint-se de forma presencial, cas dels cursos de formació en matèria de violència de gènere que arriba als policies locals de València i set comarques, un 40% de les accions formatives dirigides als empleats públics s’ofereix ja a través de la plataforma digital, amb cursos ‘en línia’ que faciliten l’accés dels usuaris i milloren el seu coneixement de les noves tecnologies, tal com exigeixen els recents canvis legislatius.\nEls diferents tallers, seminaris, jornades i cursos presencials i ‘en línia’ que ofereix la Diputació de València s’emmarquen en dos tipus de plans, uns subvencionats amb fons propis i uns altres amb l’aportació de la Generalitat Valenciana a través de l’Institut Valencià d’Administració Pública.\nEls plans finançats amb fons propis es divideixen al seu torn en plans de formació interna, destinats únicament als empleats de la Diputació; un pla de formació local dirigit tant a personal de la institució com dels ajuntaments de la província; i un programa de càrrecs electes específic per a regidors, alcaldes i alcaldesses dels municipis valencians. En l’enquesta desenvolupada pel Servei de Formació en 2016, el 81% dels alumnes d’aquests cursos va considerar complides les expectatives de les accions formatives, i el mateix percentatge va valorar com a útil per al seu treball l’activitat formativa.\nA més, el 95% dels responsables de formació dels ajuntaments assegura que la gran majoria del personal dels seus municipis va assistir a les accions formatives de la Diputació de València. D’eixe informe o enquesta d’usuaris del passat any s’extrau un perfil d’usuari que es correspon amb una dona d’entre 36 i 50 anys, amb titulació universitària i funcionària dels grups A2 i C1, corresponents a comandaments intermedis i administratius de municipis d’entre 10.000 i 50.000 habitants.\nNo obstant açò, una altra dada destacable d’aquest informe és la importància de la formació per als treballadors públics de municipis d’entre 500 i 10.000 habitants, que en la seua gran majoria participen de totes les accions formatives que els ofereix la Diputació.


ALFONS I Puigcerdà | aribera4\nArticles per aribera4\nper aribera4 a Alfons I\nVoilà une petite résumé de notre aventure à Saint Cyprien.\nPATINATGE A QUART\nAquí teniu una petita mostra del que aquest any hem après els i les alumnes de quart de l’escola Alfons I de Puigcerdà.\nEsperem que només sigui el començament i puguem continuar aprenent…, i caient!!!\nCOLÒNIES DE SISÈ “IMPERIAL TARRACO”\nLa setmana passada, de dilluns a dimecres, els alumnes de sisè curs de l’escola Alfons I de Puigcerdà vàrem gaudir de tres dies de meravellosa convivència en terres tarragonines.\nA banda de les visites als museus de la ciutat, de les passejades realitzades envoltats dels antics edificis romans, dels aprenentatges realizats amb els castellers de la Colla Jove, del bany matinal al mar, el que més va destacar va ser la gran germanor i amistat que hi va haver al llarg de tots els dies entre tots nosaltres. Va ser una gran experiència i una manera inolvidable de tacar la nostra estància a l’escola que ens ha vist fer-nos grans: l’Escola Alfons I de Puigcerdà.\nA més a més, el darrer dia vam aprofitar per a fer la tradicional visita a Port Aventura que tradicionalment el nostre centre realitza amb els alumnes de sisè al final de curs.\nBé, en aquest video tenim una petita mostra del que van ser aquells dies. Esperem que en guadiu tant com nosaltres ho vam poder fer.\nAra fa uns dies els alumnes de tercer de la nostra escola van participar en una nova edició del Dia de l’Arbre. Enguany la plantada va dur-se a terme a la vila francesa de La Tour de Querol, on els nostres infants en col·laboració amb els alumnes d’altres escoles de la Cerdanya, tant francesa com catalana, van conviure plegats compartint diferents activitats i jocs que els van permetre començar a posar en pràctica els coneixements de llengua francesa que han començat a adquirir en aquest any.\nper aribera4 a Alfons I, Cicle inicial\nEls dies 26, 27 i 28 de Maig el alumnes de 2on de Primària vàrem gaudir d’una experiència meravellosa envoltats dels volcans de la Garrotxa.\nLa convivència durant aquest dies amb els companys i companyes del curs ens va deixar a tots records inesborrables que quedaran per sempre en les nostres joves memòries. Ara només desitgem que l’any que ve tinguem la possibilitat de gaudir novament d’aquests moments.\nSetmana Blanca (5è dia)\nI com es sol dir, tot acaba arribant a la seva fi. Per sort, ningú ens podrà prendre les emocions i els records que mica en mica hem anat acumulant al llarg d’aquests meravellosos dies.\nEsperem que les vostres sensacions siguin semblants a les nostres i que encara us quedin ganes de tornar-hi els propers anys.\nPer tant, només ens manca dir-vos moltes felicitats pel vostre treball, pel vostre comportament i… FINS L’ANY VINENT!!!\nSetmana Blanca (4t dia)\nper aribera4 a Alfons I, Educació Física\nEsquiar, esquiar, esquiar… Aquest comença a ser l’objectiu que comenceu a tenir molts al llarg de totes les hores de que dispossem. Bé, de gairebé tots, perquè a alguns els hi continua cridant més el fet de jugar amb els amics en totes les situacions. I és que qui diu que esquiant no ens podem divertir? Qui diu que esquiant no podem fer amics? Qui diu que aquesta oporturnitat no té quelcom de màgia que ens acaba unint molt més els uns amb els altres?\nBé, aquí teniu una nova petita mostra del que estant aprenent a fer els alumnes de l’escola.\naribera4's RSS Feed\n43 consultes en 0,11 segons (6.38M)


Nous Papers d'Ovnis, núm. 6 | Jordi Ardanuy - Bubok\nPalabras clave: Ufología, Ciencias, ciencias sociales\nEditar foto autor libro Jordi Ardanuy\nAutor: Centre d'Estudis Interplanetaris\nNou número de Papers d'Ovnis corresponent a l'any 2019.\nInclou un article sobre les els "coets fantasma" d'Escandinàvia i la recepció a Catalunya del fenomen, així com un llarg estudi del cas de l'anomenat "meteorit del Turó de la Peira" de Barcelona. D'altres col·laboracions inclouen un cas de Perpinyà de 1954; observacions de fets singulars al cel de Sant Feliu de Guixols; un cas de Castelldefels de 1958; una breu descripció estadística dels casos recollits pel CEI l'any 2019; així com les seccions habituals amb articles procedents del Bloc del CEI i el recull d'algunes notícies de procedència hemerogràfica.\nVolum 8 dels Nous Papers d'Ovnis. Inclou un extens article dedicat a Jaume Bordas Bley. Aquest article recull notes sobre la seva vida, [...] Ver libro


Exilis: de maig 2013\nActualitat d'unes paraules d'un personatge de Hemingway, a propòsit dels polítics espanyols.\n"En Robert Jordan confiava en la República com a forma de govern, però creia que hauria de desempallegar-se d'aquella colla de lladres de cavalls que l'havien menada a la situació en què es trobava quan esclatà la revolta. ¿Hi haurà hagut mai cap poble els dirigents del qual hagin estat tan evidentment els seus enemics com aquest?"\nErnest Hemingway, Per qui toquen les campanes (1940), capítol 13, trad. Jordi Arbonès\nPublicat per Carles Lluch a 17:26 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ernest Hemingway, Literatura de butxaca\nSalvador Espriu, Poemes i narracions (Antologia), Alzira, Bromera ("Els Nostres Autors", 70). Introducció i antologia d'Antoni Prats.\nLa millor manera de celebrar els aniversaris dels escriptors és llegint-los. I en el cas de Salvador Espriu, del naixement del qual es compleixen enguany cent anys, l'editorial Bromera ens ho ha posat molt fàcil, oferint-nos una oportuna antologia de la poesia i la narrativa d'aquest autor. Una antologia necessària, perquè les que hi havia eren o d'abast limitat o ja antigues. Aquesta, a cura d'Antoni Prats, ofereix un tast prou complet i coherent de part de l'obra espriuana, deixant-ne fora per raons pràctiques el teatre. Hem d'agrair, per tant, un cop més, a aquesta meritòria editorial valenciana el servei cultural que du a terme.\nL'antologia es divideix en dos blocs ja indicats en el títol. El primer és el dedicat a les narracions. Tot i que Espriu és sobretot conegut per la poesia, no va ser fins a la postguerra que conreà aquest gènere. Durant els anys trenta, es dedicà de manera gairebé exclusiva a la narrativa, amb uns resultats gens menyspreables. És autor d'un conjunt de narracions notable, amb un treball lingüístic molt important, algunes de les quals anà reelaborant en diverses ocasions durant tota la seua vida.\nSens dubte, Ariadna al laberint grotesc (1935) és el cim de la producció narrativa d'Espriu, amb contes com "Els subalterns" o la celebèrrima "Tereseta-que-baixava-les-escales", una peça de precisió estructural que és tinguda merescudament entre les millors narracions escrites en català durant el segle XX. Ja en els darrers anys de vida, Espriu tornà a la prosa amb Les roques i el mar, el blau (1981), conjunt de recreacions o glosses d'episodis de la cultura clàssica, fetes sovint amb certa ironia, que barreja erudició, els típics personatges "grotescos" espriuans i un gran domini tècnic i lingüístic.\nLa guerra i la postguerra van abocar Espriu a la poesia, on veié el canal a través del qual poder expressar allò que volia esquivant la censura. L'antologia d'Antoni Prats ens permet veure molt clarament l'evolució de l'Espriu poeta. En els primers poemaris, hi predominava el tema del passat perdut, la preocupació per la mort i la finitud de l'existència. Reflexió, cal dir-ho, arrelada en les experiències col·lectives. Cementiri de Sinera (1946) presenta uns poemes de gran bellesa lírica i to elegíac, que articula al voltant del mite de Sinera (Arenys, i per extensió Catalunya) un cant sobre la desfeta del país: "Ran de la mar tenia / una casa, un lent somni" (poema XXV). Tant als poemes de Les hores (1952) com d'El caminant i el mur (1954), entre altres d'aquesta època, hi ha la reflexió sobre el pas del temps, sovint de manera més contemplativa i serena que angoixada.\nLa pell de brau (1960) és una reflexió poètica sobre la llibertat i la tolerància com a principis guia a la Península Ibèrica, i inaugurava l'etapa d'una poesia més cívica. Però cal tenir en compte que la poesia d'Espriu sempre havia tingut un vessant patriòtic i col·lectiu: les reflexions sobre la mort i el temps s'hi originaven. Crec que és aquest aspecte social allò que dóna unitat i sentit a la poesia espriuana, sovint entesa, potser amb una visió parcial, com una poesia metafísica, hermètica o complicada.\nEls clàssics només ofereixen allò que contenen si se'ls perd el respecte. És a dir, si se'ls treu de la prestatgeria i se'ls llegeix sense prejudicis. I llegit amb aquesta actitud, Espriu té moltes coses a dir i molts lectors a guanyar. L'antologia que ens ofereix Bromera és un primer pas immillorable per a entrar en el bell món d'Espriu, aquell que va poder escriure: "He donat la meva vida a les paraules".\nArticle publicat a La Veu de Benicarló, núm. 883 (10 de maig de 2013)\nEtiquetes de comentaris: La Veu, literatura, Salvador Espriu\nTots som poliglots (a propòsit del lapao)\nAra que el Govern d'Aragó ha decidit rebatejar la llengua que es parla a la Franja com a LAPAO (Llengua Aragonesa Pròpia de l'Àrea Oriental; vegeu la notícia), en un eufemisme ridícul per a evitar el "maligne" nom de català, m'he adonat que ara ja parlo una altra llengua. Perquè si la gent del Matarranya parla LAPAO, jo també el dec parlar, perquè trobo que xarrem igual, què vols que et diga.\nM'ha vingut al cap un article que vaig escriure el 2004 sobre un tema molt paregut. Ací el teniu, i ja obvio cap comentari més sobre el tema. Després de constatar el poc que hem avançat en aquests anys.\nTOTS SOM POLIGLOTS\nPublicat a La Veu de Benicarló, núm. 455 (22 d'octubre de 2004)\nLa més recent rebrotada de la qüestió del nom de la llengua (que si valencià i català poden ser oficials per separat a Europa, que si s’hauria de dir valencià/català o català/ valencià, i altres discussions) en un principi em va indignar, després em va produir un cansament i una fatiga inaguantables, tot seguit vaig decidir ignorar el tema. Però finalment he obert els ulls. L’opció més raonable és enganxar-se al carro que toca.\nM’explicaré. A la vista dels esdeveniments, està vist que això de la llengua no és, ni de bon tros, una qüestió científica (quins acudits!), sinó que depén de la voluntat de la bona gent, i que és una cosa que es tria. Sembla que si els valencians en pes i l’Estatut diuen que parlen valencià, això vol dir que no parlen català, i en conseqüència s’ha de parlar de dues llengües diferents, diguen el que diguen els lingüistes (què sabran ells!). Jo he arribat a la conclusió que és una gran idea, i que caldria portar-la fins a les últimes conseqüències.\nPer què hem de parlar només de valencià i català? Crec que és inajornable plantejar un debat al poble benicarlando. Què parlem, nosaltres? No pot passar un dia més sense consultar la ciutadania local. La gent de Benicarló, què vol parlar? En aquesta consulta, enquesta o plebiscit popular, suposem, hi posaríem quatre opcions: “jo parlo valencià”, “jo parlo català”, “jo parlo valencià/català” (hauríem de posar-ne una altra amb “català/valencià”?) i “jo parlo benicarlando”. Per no coaccionar l’opció lingüística i en nom de la llibertat d’elecció, deixaríem un espai per a “altres”, amb el benentés que caldria detallar-les. Jo molt em suposo que guanyaria, i amb molt bon criteri, l’opció del benicarlando. Llavors caldria que el nostre il·lustríssim declarara el benicarlando llengua oficial de la localitat\nLa nostra ciutat seria espill per a d’altres, i aleshores apareixerien el vinarossenc, el calijó, el morellà i el canareu, per exemple. No em direu que no hi ha diferència entre les maneres de parlar d’aquests pobles. Doncs s’agafa la via directa de llengües diferents, i problema solucionat. Crec que podríem arribar a tenir entre Catalunya i el País Valencià uns quants centenars de llengües.\nPotser algú pensa que les diferències entre totes aquestes llengües al nostre abast són mínimes, i que no permeten pensar que són llengües diferents. Que ens entenem perfectament. I aquí és on hi ha els avantatges. Molt prompte els valencians serem l’únic poble del món que, de forma natural, parlen dues llengües, valencià i català (o tres, si incloem el castellà). Amb el moviment que proposo, sense necessitat de fer cursets ni exàmens, ni estades a l’estranger, tots parlarem almenys quatre o cinc llengües. Les que calguen. Tantes com vulguem inventar-nos. I com que faran falta un fum de traductors, tindrem ocupació fàcil i assegurada.\nPublicat per Carles Lluch a 17:40 Cap comentari:


Drons que saben treballar en equip - Blog CaixaCiència\nI la complexitat creix quan volem que facin tasques col·laboratives per a les quals s’hauran de sincronitzar, en alguns casos amb gran precisió. Quelcom tan senzill, aparentment, com que un parell de drons agafin una barra pels seus extrems i la transportin curosament és, de fet, un repte per als enginyers. Ho resolen gràcies a l’ajuda de matemàtics com Leonardo Colombo, de l’Instituto de Ciencias Matemáticas (ICMAT), que amb la seva beca de postdoctorat Junior Leader desenvolupa algoritmes que permetran que els drons treballin en equip.\nDe quina manera ajuda l’algoritme matemàtic a fer que un equip de drons sigui col·laboratiu?\nUn algoritme és com una recepta de cuina. Necessita uns ingredients que, en el nostre cas, serien les dades que prenen els sensors del propi dron, que informen de les distàncies respecte els altres. Amb aquestes dades, es cuina el plat seguint instruccions concretes. Aquest procés, en el nostre cas, és l’algoritme i consisteix en una sèrie de càlculs a partir d’aquestes dades longitudinals que permeten que cada dron calculi la seva posició respecte dels altres. Coneixent on estan ubicats en referència als altres drons i a l’entorn, poden saber també si xocaran o no.\nPer tant el plat final és que el dron sàpiga si xocarà o no?\nExactament. Si l’algoritme diu que les posicions són dolentes, els drons en provaran unes de diferents, i les corregiran mitjançant noves estimacions obtingudes en cada moment, segons càlculs del mateix algoritme. D’aquesta manera, poden anar ajustant les seves posicions perquè es moguin en formació evitant una col·lisió.\nAixò vol dir que prenen decisions de manera col·laborativa, oi?\nExacte. És un dels objectius d’aquest projecte: fer desenvolupaments que serveixin perquè decideixin com s’han de moure de manera autònoma, sense que nosaltres els donem indicacions. Només necessiten sensors que mesurin distàncies i els algoritmes matemàtics que permeten calcular la posició relativa desitjada perquè el grup de drons pugui dur a terme la seva missió.\n¿De quin tipus de missions estem parlant? Què podran fer els eixams de drons?\nEls seus usos poden ser molt diversos, però són especialment interessants per inspeccionar àrees molt grans, on es necessita rebre informació de diferents punts de forma simultània. D’alguna manera, és com quan es retransmet un partit de futbol. Si vols saber què passa realment, has de posar moltes càmeres que t’ofereixin informació des de diferents perspectives del camp de joc. Els drons col·laboratius permetran fer quelcom equivalent, per exemple, en prospeccions marines on hi ha acumulació de microplàstics. O en les tasques d’extinció de grans incendis, en les quals és fonamental conèixer on es troben els “punts calents” de foc, per poder aturar-lo. També seran útils per detectar altes velocitats a les carreteres. De fet, això últim ja ho ha començat a fer la Direcció General de Trànsit.\nTambé serveixen per transportar objectes, oi?\nSí. En un futur, permetran portar medicines i aliments a llocs de difícil accés per a les persones o els vehicles, com a llocs remots. Poden ser de gran utilitat en qüestions humanitàries. Curiosament, resulta menys segur transportar un objecte com una barra, fet per al qual es necessiten només dos drons, un a cada extrem de la barra, que una caixa, per a la qual es necessiten quatre drons.\nAquests drons que treballen en equip es posicionen formant figures geomètriques i l’algoritme fa els seus càlculs a partir de les estimacions de les distàncies entre ells. I, senzillament, algunes formes plantegen més dificultats que d’altres. En una formació en triangle, per exemple, els drons poden ser equidistants entre si, fet que facilita moltíssim els càlculs. Però en una formació en quadrat, sempre hi haurà menys distància entre els drons adjacents que els que estan en diagonal, que estan més lluny entre si. Per tant, podríem dir que els seus càlculs són, simplificant molt, “més complexos” i, en conseqüència, costa més sincronitzar el seu moviment.\nQuina és la formació més complicada de coordinar?\nLa de tres o més drons que van en fila. Cadascun estableix una distància diferent amb la resta de veïns, fet que planteja molts problemes matemàtics.\nI de quina manera planteja el teu projecte solucionar aquest problema?\nCom més distàncies diferents hagi de gestionar un dron, més complexos seran els càlculs per posicionar-se de manera correcta. I no només això, sinó que, quan les distàncies varien, habitualment es produeix un retard de la transmissió de les dades posicionals, de manera que tot es complica encara més. El que nosaltres intentem és alleujar aquesta enorme sobrecàrrega d’informació. Ho fem creant algoritmes que permetin que els drons no necessitin calcular les posicions de tots els companys, sinó que siguin capaços de posicionar-simplement coneixent les distàncies dels seus veïns més propers. És el que s’anomena “descentralització”. D’aquesta manera, evitem que els sensors col·lapsin perquè el nostre algoritme necessita menys dades.\nDedueixo que facilitar que els càlculs siguin senzills i àgils és important.\nMolt. Quan una xarxa wifi la fa servir molta gent alhora s’acaba sobrecarregant. L’amplada de banda explota i deixa de funcionar. Amb els drons col·laboratius passa el mateix. Si hi ha massa dades, consumeixen molta energia, la bateria s’esgota i el sistema de comunicació entre ells es col·lapsa. Per això la descentralització pot ser fonamental per al seu futur. Planteja una solució per a un dels seus problemes més importants: la durada de les bateries. Si compres un dron comercial, avui dia, pots aconseguir que arribi a una velocitat de 70 o 80 km/h. No obstant això, només el podràs fer volar durant mitja hora. T’has plantejat mai per què Amazon no té drons de transport a llarga distància? Perquè les bateries no aguanten el temps necessari.\nAleshores, podreu fer bateries més duradores?\nSí, entre altres coses. Les bateries poden continuar sent les mateixes, però intentem que siguin més eficients energèticament. És una perspectiva innovadora. De fet, som els únics que estem treballant a Espanya en la descentralització d’algoritmes per a tasques cooperatives amb drons que transporten objectes. També tenim en compte, a l’hora de modelitzar el moviment dels drons col·laboratius, altres factors: la incertesa inherent al vent o possibles fallades tècniques, com que un dels rotors deixi de funcionar, que puguin desestabilitzar-los, o com fer que siguin capaços de passar tots junts per un túnel o espais reduïts… Tots aquests problemes són molt particulars, molt propis dels drons col·laboratius.\nHi ha cap similitud entre la forma en la qual es coordinen ocells que es mouen en formació o bancs de peixos i els mecanismes que s’intenten implementar en els drons col·laboratius?\nSí que n’hi ha. Els drons poden volar en bandada coordinada, com molts grups d’animals. Fa poc s’han vist eixams de drons testats a l’aire lliure a les festes de cap d’any de Xangai, on els robots autònoms s’enlairaven en un camp, travessaven el cel obert, volaven en formació i fins i tot seguien un líder a l’eixam. Però l’ideal, en l’àmbit tecnològic, i també el més difícil, és fer tot això d’una manera descentralitzada, a diferència del que s’ha estat fent fins ara de forma experimental. No és fàcil imitar els animals. En una bandada d’ocells, per exemple, hi ha una força de reacció entre ells que evita col·lisions, ja que un ocell no sap què farà l’altre i ha de reaccionar immediatament. Aquesta força és molt difícil de predir, perquè nosaltres no ens podem ficar al cap de l’ocell. En el meu cas, investigo com a través d’observacions de posicions, velocitats i acceleracions d’agents –per exemple, en un eixam d’ocells– que es poden mesurar mitjançant làsers, un és capaç de reconstruir una funció que descrigui el seu moviment i les forces de reacció. D’aquesta manera, es podria reproduir aquest moviment coordinat d’un grup d’aus en un eixam de drons.\nHas guanyat una beca de ”la Caixa” que et permetrà continuar treballant en aquest àmbit.\nSí, ha estat un suport molt important. No només per plantejar millores en la forma com es comuniquen els drons entre si, sinó també en la manera com poden dur a terme tasques de transport. Per a mi, haver guanyat aquesta beca suposa un compromís per mostrar a la societat com les matemàtiques realment poden ajudar en un problema de la vida quotidiana.\nLeonardo Colombo operant un dron. GPSIC Lab, FIUBA, Argentina. Fotografia feta per Juan Ignacio Giribet\nalgoritme - dron - matemàtiques - recerca - tecnologies emergents


Weilheim in Oberbayern setembre de 2017: Els 20 millors lloguers de cases de vacances a Weilheim in Oberbayern - Airbnb, Baviera, Alemanya\nWeilheim in Oberbayern · Quan vulguis · 1 hoste\nCasa/pis sencers a Bernried am Starnberger See\nHabitació privada a Berg am Starnberger See\nHabitació privada a Geretsried\nBerg am Starnberger See, Bayern, Alemanya\nUna habitació moderna i lluminosa, amb el seu propi bany i un bany amb banyera i dutxa, que ha de ser compartida amb només una persona addicional. Una gran cuina molt moderna, (rentavaixelles, forn de ceràmica, microones) està disponible per als dos hostes. La sala es troba a Geretsried, una petita ciutat d'uns 25.000 habitants - 30 minuts de Munic.\nNo es pot fumar dins de la casa\nLa casa està situada en una zona residencial tranquil·la, el llac Starnberg, muntanyes i Munic no estan molt lluny.\nGran lloc, molt net, fresc i pachnąco. Recomanem altament enfocament professional i gràcies per la seva hospitalitat.\non es pot romandre més temps oasi perfecte a Geretsried agradaria. L'àrea de vida està molt ben estructurat i decorat. La neteja i l'ordre són també el programa, el que es reflecteix especialment en el bany aquí. Una compartit amb altres habitacions cuina Airbnb està ben equipat. Totes les habitacions estan equipades amb mobles suficient (incloent escriptori, televisió) i també es proporcionen tovalloles. I WiFi és gran i tota la informació (WiFi Key, activitats) són també de nou a la sala impresa aparent. La comunicació i el registre d'entrada tenen grans obres. L'amfitriona Walburgis és molt atent i també li dóna consells per a preguntes sobre els voltants i després de les activitats. Tot i que "només" professionalment a Geretsried era, vaig sentir des del primer moment com a casa. Molt recomanable !!! :-)\nMolt recomanable! Una molt bona direcció Airbnb a la zona de Munic\nHabitació privada a Bernried am Starnberger See\nHabitació privada a Murnau am Staffelsee\nCasa/pis sencers a Starnberg\nCasa/pis sencers a Icking\nCasa/pis sencers a Unterammergau\nHabitació privada a Weilheim in Oberbayern


La Cambra de Comerç de Tarragona\nNecessitat de millorar el portal web amb un disseny corporatiu més fresc, adaptat a un estil modern i responsive per així millorar totes les funcionalitats d'administració i de navegació web.\nCrear un portal robust capaç d'oferir unes eines millorades per facilitar la gestió, al costat d'una part pública molt intuïtiva per facilitar la navegació dels usuaris per la web.\nCrear un portal amb un gestor de continguts modificat, afegint totes les funcionalitats a mida necessàries per a l'administració i millora de la navegació web.\nWeb "corporativa-informativa" on es destaquen les tasques principals que realitza la Cambra de Comerç, al costat d'un llistat de notícies i esdeveniments en els quals els usuaris es podran donar d'alta gràcies a la potent eina de gestió de cursos i esdeveniments. A més s'ofereix un menú amb una estructura de continguts molt clara i intuïtiva.\nWeb de l'App d'agenda de convocatòries de premsa\nCreació d'una plataforma One-Page per tal de donar a coneixer la nova App ConvoAppTGN.\nLa pàgina ha de transmetre serietat, modernisme i que sigui fàcil d’utilitzar. S’ha de posicionar bé perquè és l’eina principal per a realitzar la campanya de màrqueting de l’App ConvoAppTGN.\nCrear un portal que sigui molt dinàmic per mostrar la informació de l’App ConvoAppTGN, les seves publicacions i les notícies relacionades als mitjans de comunicació.\nWeb corporativa i responsive amb gestor de continguts, on es destaquen les diferents vistes de les funcionalitats de l'App, tant en iOs, com en Android. S'ha decidit que la nova plataforma sigui One-Page per facilitar l'ús i mostrar els continguts més importants jerarquitzats per posició.\nL’aprenentatge basat en jocs\nCreació d'una pàgina web responsive i a mida perquè els usuaris puguin accedir des de qualsevol dispositiu. A la plataforma web s'explica tot el procés de l'aprenentatge basat en jocs didàctics a les aules. Els continguts hauran de ser 100% editables sense coneixements de maquetació/programació.\nCrear un portal autogestionable i intuïtiu perquè es pugui introduir i editar el contingut d'una forma fàcil i el més òptima possible, respectant totes les resolucions de pantalla.\nCreació a mida de l'estil de la pàgina web d'acord amb les peticions del client, integrant eines potents de fàcil gestió i auto optimitzant dels continguts per a la càrrega ràpida de la plataforma web.\nPàgina web "corporativa-informativa" autogestionable on destaquem els apartats principals amb una breu descripció en el slider de la pàgina principal que enllaça a cada secció de la pàgina.


Nous Serveis /\nLa neuropsicología, és l'especialitat de la Psicologia que estudia la relació entre el cervell i la conducta.\nEl seu objectiu és prevenir, diagnosticar i tractar els dèficits cognitius, emocionals i conductuals provocats per lesions o disfuncions cerebrals en diferents etapes del cicle vital.\nTracta els dèficits provocats per trastorns genètics, metabòlics, epilèptics, neuromotors ( S. Down, S. X Fràgil).; Trastorns generalitzats del desenvolupament (Autisme); Trastorns per dèficit d'atenció (TDAH); T. d'aprenentatge (Disfàsia, Dislèxia, Disortografia, Discalcúlia); T. per lesions adquirides com Traumatismes craneoencefàlics, hemorràgies o infarts cerebrals, tumors i infeccions cerebrals; malalties neurodegeneratives i demències ( Alzheimer, Cossos de Lewy, Frontotemporal, Huntington, Parkinson, Vasculars, etc.)\nEls nostres clínics treballen per avaluar els símptomes del pacient, definir una proposta de rehabilitació, fer derivacions a altres especialistes quan és necessari i assessorar a les persones del seu context més immediat (familiar, escolar, laboral...).\nL’avaluació es pot dur a terme en una sola sessió (2-3 hores aproximadament) en un mateix dia o pot ser dividida en més sessions.\nEl procés d'intervenció és el següent :\n1. Recollida d’informació mèdica, acadèmica i familiar\n2. Utilització d’una d’una selecció de tests per avaluar l'estat cognitiu, emocional i conductual.\nLa capacitat intel.lectual global\nLa capacitat per aprendre ( atenció, memòria...)\nLes destreses executives (capacitat d'organització, planificació, inhibició i flexibilitat)\nLes aptituds visuoespaials\nLa coordinació motriu\nLa conducta i el funcionament emocional\n3. Devolució de resultats i orientació diagnòstica\n4. Proposta de rehabilitació cognitiva\n5.Coordinació i assessorament a les persones del seu entorn més immediat (familiar, escolar...)\nEn cas de traumatismes craneoenfefàlics (per accidents de cotxe o moto, o laborals), AVC (embòlia o hemorràgia), tumors cerebrals, epilèpsia, infeccions cerebrals, es poden veure afectats diferents aspectes (l'atenció, memòria, llenguatge, funcions executives, pràxies, gnosies, cognició social, funcions viso-espaials) que també es poden tractar mitjaçant la rehabilitació cognitiva.\nLa INFÀNCIA I ADOLESCÈNCIA són dues etapes essencials en l’evolució i estructuració de les bases cerebrals de la cognició, l’emoció i la conducta.\nSi es produeix una lesió o una disfunció cerebral en aquestes etapes, s’altera el desenvolupament i els aprenentatges que corresponen al període en curs i les bases d’aprenentatges futurs.\nEn aquest context, la realització d’un diagnòstic precoç i el disseny d’un pla d’intervenció adaptat a les necessitats de cada infant, esdevé cabdal per restaurar, compensar o substituir la/les funcions cognitives que hagin pogut resultar alterades.\nSi el seu fill o alumne té o ha tingut una lesió o disfunció cerebral com les apuntades en el punt anterior i / o presenta alguna de les següents dificultats no dubti en consultar-nos\nDèficit d'aprenentatge en matèries específiques (llengua, matemàtiques) que no responen a la intervenció educativa i psicopedagògica\nRetards en el desenvolupament (motor, perceptiu, llenguatge, etc)\nDificultats per retenir i evocar informació i per aprendre\nDificultats per a centrar i mantenir l'atenció quan està a classe o fa els deures\nDificultats per a organitzar i planificar la conducta per a conseguir els seus objectius\nDificultats per adequar la seva conducta a les caracteristiques del context\nL'ETAPA ADULTA a és un periode d'afiançament de les capacitats adquirides i de desenvolupament de diverses funcions socials (laborals, familiars, etc). Si es produeix una lesió o un dany cerebral en aquesta etapa, s'altera la vida diària de la persona i la seva participació en diferents contextos de relació social. Si vosté o un familiar ha tingut una lesió o disfunció cerebral com les apuntades en l'apartat anterior i / o presenta alguna de les següents dificultats, no dubti en consultar-nos.\nOrientar-se en entorns familiars\nDificultats per recordar fets recents i llistes curtes d'elements\nDificultats per utilitzar i gestionar quantitats petites de diners\nDificultats per organitzar, sequüenciar i executar tasques domèstiques i / o laborals\nDificultats per controlar les emocions i adequar-les al context\nDisminució de la iniciativa per fer coses i augment de l'apatia


L’Auditori de Pineda presenta el darrer documental de Patxi Uriz i Jordi Matas «De Quijotes y semillas» — Ajuntament de Pineda de Mar\nL’Auditori de Pineda presenta el darrer documental de Patxi Uriz i Jordi Matas «De Quijotes y semillas» Guardonat al darrer festival de Màlaga amb el Premi del Jurat i del Públic, es projectarà a l’auditori el proper diumenge 24 d’octubre. https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/l2019auditori-de-pineda-presenta-el-darrer-documental-de-patxi-uriz-i-jordi-matas-de-quijotes-y-semillas https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/l2019auditori-de-pineda-presenta-el-darrer-documental-de-patxi-uriz-i-jordi-matas-de-quijotes-y-semillas/@@download/image/20211018_DeQuijotes.jpg\nGuardonat al darrer festival de Màlaga amb el Premi del Jurat i del Públic, es projectarà a l’auditori el proper diumenge 24 d’octubre.\nEl 18 d’octubre és el dia mundial de protecció de la natura i per celebrar-ho, l’Auditori de Pineda projectarà el darrer documental de Patxi Uriz i Jordi Matas «De Quijotes y semillas». El visionat es realitzarà aquest diumenge 24 d’octubre a les 19 h. Després de la projecció hi haurà un col·loqui amb els dos directors. L’entrada a aquest acte és gratuïta, reservant localitat a través de la web www.auditoripineda.cat\nPremi del Jurat i del Públic al Festival de Màlaga\nDe Quijotes y semillas narra el viatge en verducleta del cuiner Santi Cordón des de la seva Tudela natal fins el Festival de Cinema de Màlaga. En aquest viatge sostenible de 900 quilòmetres l’acompanya el permacultor malagueny Alberto Marín. Es tracta d’una humil incursió a l’Espanya oblidada per escoltar la romàntica lluita dels darrers quixots, intercanviant llavors i donar valor a un tresor culinari en vies d'extensió. El resultat va estar premiat amb el Premi del Jurat i Premi del Públic en el darrer festival de Cinema de Màlaga.\nDes de la regidoria de Turisme de l’ajuntament de Pineda es treballa en el camí de preservar el nostre entorn i poder oferir-lo al visitant sense d’una forma implicada amb el territori i de forma conscient. Amb la transcendència d’un futur integrador i sostenible envers els nostres recursos naturals i culturals, s’aposta per la certificació Biosphere amb l’objectiu de millorar la qualitat turística des d’un vessant sostenible.


Aspectes legals i condicions d’ús - Fòrum de la Joventut d'Andorra\nAspectes legals i condicions d’ús de la plataforma de participació del FNJA, Assemblea digital.\nResponsable del tractament: Taula Permanent del Fòrum Nacional de la Joventut d’Andorra (FNJA).\nFinalitat del tractament: Gestionar el contacte amb els joves d'Andorra i persones interessades a participar activament en els actes, òrgans i processos de participació del FNJA, i crear mecanismes que afavoreixin la implicació dels joves d'Andorra des de la participació i la presa de decisions.\nDrets: per exercir els drets d’accés, rectificació i supressió, així com altres drets reconeguts a la normativa, els membres es poden adreçar-se a la Taula Permanent.\nAquest avís legal informa de manera concisa dels aspectes principals de la plataforma de participació digital Assemblea digital, impulsada pel FNJA.\nLa plataforma Assemblea digital és gestionada per la Taula Permanent del FNJA.\nLes condicions d’ús següents per participar en la plataforma Assemblea digital vinculen totes les persones que prenguin part en aquest lloc web. En el moment de registrar-vos us sol·licitarà que accepteu aquestes condicions.\nLa Taula Permanent es reserva la facultat de modificar les condicions presents per a la plataforma i publicarà en aquest lloc web l’última versió d’aquestes condicions. Per tal de mantenir-vos informats dels canvis futurs, us aconsellem que visiteu aquesta pàgina de tant en tant. S’informarà les persones usuàries de les modificacions quan n’afectin la privacitat o la seguretat.\nMitjançant la plataforma Assemblea digital, el FNJA avança de forma clara i decidida capa un model que fomenti la transparència i la participació en la defensa dels drets, oportunitats i interessos de les persones joves, implicant els joves i els diferents agents socials en la definició i disseny de polítiques públiques.\nD'aquesta manera es busca afrontar els reptes i dificultats que la societat andorrana té plantejats, a través de múltiples processos, espais, òrgans i altres formes de participació ciutadana. Mecanismes que van des de la transparència en la gestió i la rendició de comptes fins a accions concretes, com l'ampliació dels pressupostos participatius, processos de debat i consultes.\nEl FNJA, a través de la deliberació i la cerca de consens, opta per una model de participació directa i individual. Mitjançant els diversos processos i dels òrgans, mitjans i canals de participació, es visibilitzaran i fomentaran les iniciatives que puguin esdevenir accions en favor del bé comú.\nC. Aspectes generals de la participació a la plataforma Assemblea digital\nPot participar qualsevol persona física major de setze anys que s'hagi registrat prèviament en la plataforma Assemblea digital. Mitjançant l'acceptació d'aquestes condicions d'ús, la persona registrada declara que té setze anys o més. Els majors d'edat dels quals depenen els menors són els responsables de l'actuació d'aquests menors en la plataforma Assemblea digital. La plataforma també permet la possibilitat d'obrir el registre a entitats, col·lectius, grups i/o organitzacions ciutadanes i actors rellevants del país.\nCom que la plataforma Assemblea digital és un punt de trobada que té l’objectiu de promoure la participació ciutadana per a la millora del país, les persones usuàries estan obligades a fer-ne un ús diligent i d’acord amb aquest objectiu.\nEl FNJA no és responsable de l’ús incorrecte de la plataforma Assemblea digital que en facin les persones usuàries o dels continguts que hi aportin. Cada persona usuària és responsable d’utilitzar la plataforma correctament, així com de la legalitat dels continguts i de les opinions que hi hagi compartit.\nQue infringeixi qualsevol dret del FNJA o de qualsevol tercera part, com per exemple el copyright, les marques registrades o altres drets de propietat intel·lectual i industrial o altres drets relacionats;\nQue contingui virus, troians, robots o altres programes que puguin perjudicar el lloc web o els sistemes del FNJA o bé el lloc web o el sistema de qualsevol tercera part, o bé que tinguin la intenció d’eludir les mesures tècniques dissenyades per al funcionament correcte de la plataforma;\nEl FNJA no es fa responsable de la qualitat, l’originalitat, l’autenticitat, la legalitat o la seguretat dels continguts que les persones usuàries aportin a la plataforma. Això no obstant, el FNJA es reserva el dret a eliminar de la plataforma Assemblea digital les opinions, les informacions, els comentaris, les propostes o els arxius que contradiguin aquestes condicions d’ús, i pot instal·lar filtres a aquest efecte. Tot això es farà únicament amb la finalitat de preservar l’objectiu fonamental de la plataforma Assemblea digital. El FNJA es reserva també la potestat —sense cap avís previ— de suspendre temporalment les activitats d’una persona participant en la plataforma, desactivar-ne el compte de la manera que sigui, esborrar-ne el contingut, eliminar-ne el compte o enviar un avís, especialment, i sense limitar-se, en els casos següents:\nSi el FNJA creu que l’activitat del participant és perjudicial per als altres, per al lloc web o per al FNJA.\nLa persona participant es fa responsable del contingut de les seves aportacions i dels danys o les reclamacions de tercers que se’n puguin derivar. En cap cas el FNJA no serà responsable de l’ús indegut del lloc de la plataforma o dels continguts que s’hi comparteixin, ni respondrà sobre la utilització que una persona física faci de les idees aportades, ni sobre la idoneïtat d’aquestes idees, ni sobre els resultats que se’n derivin. En cas que el contingut inclogui un enllaç a un altre lloc web, el FNJA no assumeix cap tipus de responsabilitat pels danys o perjudicis deguts a l’accés als continguts d’aquest enllaç, ni tampoc pel contingut que hi pugui haver en aquest mateix enllaç. En cas que es produeixi una disputa de qualsevol classe o per qualsevol motiu entre les persones participants en el lloc web o en un tercer, el FNJA queda eximit de tota responsabilitat per reclamacions, demandes o danys de la naturalesa que sigui que estiguin relacionats d’alguna manera amb aquesta disputa.\nLes persones, les entitats, els col·lectius i les organitzacions participants poden accedir a Assemblea digital i navegar-hi lliurement i de forma anònima. Només quan vulguin fer alguna acció que impliqui la creació, el suport o el comentari d’una proposta o la participació en un debat caldrà que es registrin prèviament.\nPersones usuàries: nom d’usuari, adreça electrònica, contrasenya i acceptació de les condicions d’ús. A la persona usuària se li requerirà que verifiqui el seu compte confirmant que té setze anys o més i que resideix a Andorra. Amb aquesta finalitat, es demanaran les dades següents: nom i cognoms, adreça electrònica, adreça de residència, número de telèfon, número de cens, número de passaport o document d’identitat, professió o ocupació, data de naixement i gènere. Aquestes dades seran utilitzades amb l’únic objectiu de verificar el compte i no s’utilitzaran amb posterioritat.\nLa persona registrada pot interactuar amb la plataforma a través de les diferents funcionalitats habilitades per a cadascun dels processos de participació (debats, propostes, trobades, ...). La persona verificada podrà donar suport a les propostes i participar en els processos de priorització d'aquestes.\nAquestes condicions regulen els termes aplicables al contingut enviat per les persones usuàries d’aquesta plataforma mitjançant el formulari corresponent (en endavant, “contingut”). El contingut no inclou les dades de caràcter personal (excepte el nom públic de la persona usuària) que són proporcionades a l'hora de formalitzar el registre i la verificació; només incorpora el contingut públic proporcionat per la persona (comentaris, propostes...). Aquestes condicions s’apliquen tant al contingut remès inicialment a la plataforma Assemblea digital com a qualsevol contingut que s’enviï amb posterioritat o es manifesti al FNJA:\nNo confidencialitat: tot el contingut tramès per la persona usuària al FNJA ha de ser susceptible de ser conegut pel públic en general. Per tant, el FNJA tractarà el dit contingut com a informació no confidencial.\nProcediment: en cas que el FNJA estigui interessat en el contingut tramès per una persona usuària, es pot posar en contacte amb ella per sol·licitar-li informació addicional, sense que el FNJA adquireixi –per aquest fet– cap compromís al respecte. Aquesta informació tindrà el caràcter de no confidencial, sense perjudici que, en cas que les parts considerin la necessitat d’intercanviar informació de caràcter confidencial, se signi un acord de confidencialitat. Tot això sense perjudici del que estableix l’apartat relatiu a “Drets de propietat intel·lectual i industrial”.\nPublicitat o difusió dels continguts presentats: les persones participants a la plataforma Assemblea digital del FNJA declaren que coneixen i accepten el fet que la informació aportada podrà ser publicada a les webs propietat del FNJA, així com en altres mitjans que l’organització consideri oportuns per donar a conèixer aquesta iniciativa.\nProcediment d’avís i de retirada: qualsevol persona, amb motius raonats, pot sol·licitar la retirada de continguts que incompleixin l’avís legal i les condicions d’ús presents adreçant-se a la Taula Permanent. El FNJA processarà aquestes peticions i es reserva el dret de fer les comprovacions o les verificacions oportunes amb caràcter previ a la retirada de qualsevol contingut.\nEl FNJA fomenta l’ús de llicències obertes, la creació d’obres derivades i la reutilització i la modificació de les obres contingudes en aquest web, sempre que es reconegui l’autoria original i es mantingui la mateixa llicència sobre l’obra resultant. Sempre que no s’indiqui el contrari, els continguts protegits per la propietat intel·lectual difosos en aquest web queden subjectes, per defecte, a una llicència Creative Commons - Reconeixement - Compartir Igual (CC-BY-SA). D’acord amb aquesta llicència, qualsevol persona (inclòs el FNJA) podrà fer ús dels continguts protegits, tant per a finalitats comercials com no comercials, sempre que se’n reconegui l’autoria i es difongui l’obra resultant sota la mateixa llicència CC-BY-SA. Aquesta llicència s’aplicarà tant als continguts aportats pel FNJA com als continguts aportats pels usuaris d’aquest web.\nEl FNJA permet la reutilització de totes les informacions i les dades difoses per mitjà d’aquest web, subjecta a les condicions següents:\nNo podeu donar a entendre que el FNJA patrocina l’activitat en la qual es reutilitza la informació o hi dona suport.\nEl FNJA respectarà tots els drets de propietat intel·lectual o industrial sobre els continguts remesos pels usuaris, i no assumeix cap responsabilitat, directa o indirecta, respecte de qualsevol tipus de controvèrsia, disputa o litigi que es pugui derivar de la publicació, la divulgació o la difusió dels continguts aportats sense el consentiment preceptiu dels titulars legítims o sense l’empara d’algun ús permès per la llei.


La setena edició del Festival Protesta posa el focus en "les expressions de gènere diverses i fluides" - directa.cat\nLa setena edició del Festival Protesta posa el focus en "les expressions de gènere diverses i fluides"\nAquest cap de setmana culmina a Vic una nova entrega d'aquest certamen centrat en el cinema amb mirada crítica i de transformació social, que enguany ha centrat la programació de la majoria dels 43 films projectats (entre curts i llargmetratges), així com les xerrades i altres activitats paral·leles, en abordar en el qüestionament "del binarisme dels conceptes home i dona" i en les preguntes que generen aspectes "els rols i els estereotips de gènere, la maternitat, la masculinitat, l'educació no-sexista, el fet trans"\nLa pel·lícula marroquina que denuncia la penalització de les relacions extramatrimonials al regne alauita, es projecta aquesta nit al cinema El Vigatà en el marc del Festival Protesta / Arxiu\nAquest cap de setmana culmina a Vic la setena edició del Festival Protesta, la mostra de cinema amb enfocament de crítica i transformació social que, des de l’any 2013, té lloc a Osona. Entre aquest divendres i diumenge tindran lloc la projecció dels dos darrers llargmetratges programats i de les dues darreres sessions de curtmetratges.\nLa programació d’enguany del Protesta s’ha vist marcada, des de la sessió inaugural, per “l’excepcionalitat del moment social i polític” que s’ha viscut a Catalunya durant les darreres setmanes, arran de la publicació de la sentència judicial contra el procés independentista, segons s’explica des de l’organització. Les protestes i la mobilització ciutadana ha alterat el cronograma previst per les sessions des del primer dia, que estava previst justament pel dilluns dia 18, el dia en què es va fer pública la resolució del Tribunal Suprem, i que es va ajornar fins l’endemà.\nLa programació d’enguany del Protesta s’ha vist marcada, des de la sessió inaugural, per “l’excepcionalitat del moment” que s’ha viscut a Catalunya durant les darreres setmanes, que ha fet alterar diversos actes progamats, com ara la festa final que es trasllada a la tarda de diumenge\nAquest fet ha obligat a reubicar alguns dels actes previstos, de manera que la festa final, que inclourà l’entrega de premis i que inicialment estava prevista per aquest dissabte 26 al cinema L’Atlàntida de Vic, s’ha traslladat al diumenge 27 a partir de les 6 de la tarda, per no coincidir amb la manifestació per reclamar la llibertat de les preses polítiques prevista a la tarda del dia abans a Barcelona. De tota manera, des de l’organització es recalca que “tot i que posicionar-nos a favor de les llibertats i contra la repressió, s’ha volgut mantenir al màxim possible la programació prevista, perquè no hi ha res que molesti més a la ‘caverna’ que el pensament crític i aquesta és la raó de ser” del certamen. Alhora, es reivindica “com un espai de refugi, de cures, de pensament crític i de trobada” en un moment “complicat i convuls”.\nLes cures són justament un dels vessants abordats en una programació que, en l’edició del Protesta d’enguany, ha volgut posar el focus en el que des de l’organització s’ha anomenat “eufòria de gènere”. Bona part de les projeccions, debats i activitats que han tingut lloc durant aquests dies s’han centrat en el qüestionament “del binarisme dels conceptes home i dona” i en les preguntes que generen aspectes “els rols i els estereotips de gènere, la maternitat, la masculinitat, l’educació no-sexista, el fet trans” i, en general, “totes les que ens sorgeixen sobre les identitats i expressions de gènere diverses i fluides”.\nUn dels debats que s’han programat en el Festival Protesta d’enguany |Arxiu\nAquest leitmotiv marca també les dues darreres pel·lícules de format llargmetratge que encara s’han de projectar. Sofia de la realitzadora marroquina Meryem Benm’Barek–Aloïsi, narra la història d’una noia 20 anys que viu amb els seus pares a la ciutat de Casablanca. Després de donar llum a un nadó es troba en la il·legalitat de tenir un fill fora del matrimoni. L’hospital li dóna 24 hores per presentar els documents del pare biològic abans d’alertar les autoritats marroquines. El film, que va guanyar el premi al millor guió en la secció Un certain regard de l’edició 2018 del Festival de Canes, denuncia la legislació penal de la monarquia alauita, que castiga amb penes de presó les relacions extramatrimonials. El film es podrà veure aquesta nit, a 2/4 de 10, al Cinema Vigatà.\nAl seu torn, demà a la nit, al mateix espai i hora, és prevista la projecció de cloenda del festival, en aquest cas el documental català Me llamo Violeta dirigit per David Fernández de Castro i Marc Parramon. Explica el cas de l’Ignacio, que als sis anys va manifestar als seus pares que era una nena (contradient la identitat de gènere masculina que se li havia assignat) i que es volia dir Violeta, amb l’objectiu d’explorar amb una mirada més amplia la invisibilitzada realitat de les menors d’edat transgènere. En total, al Protesta d’enguany s’hauran projectat un total de 43 films, catorze dels quals són llargmetratges (cinc d’ells es podran veure per primer cop a Catalunya). D’altra banda, s’hi han presentat 28 curtmetratges, deu la Selecció Oficial a concurs i divuit fora de competició.\nUn jurat d’excepció\nEl jurat que ha de seleccionar les pel·lícules premiades en l’edició d’enguany compta amb un membre d’excepció. Es tracta de Jordi Cuixart, president de l’Òmnium Cultural, condemnat a nou anys de presó pel Tribunal Suprem i actualment reclòs a la presó bagenca de Lledoners. Des de l’organització s’explica que se li han hagut de fer arribar les pel·lícules per visionar-les des de la seva cel·la ja que, per motius obvis, no ha pogut deliverar amb la resta de membres del jurat, que està format per l’actriu i escriptora Estel Solé, l’escriptora Brigitte Vassallo, Carles Furriols (president de la Fundació Doctor Trueta) i Elena Subirà (membre de l’equip de Docs Barcelona).\ncinema Directa Recomana Festival Protesta gènere Jordi Cuixart Vic\n« “L’economia solidària és llavor”\nDues setmanes després de la sentència del procés, centenars de milers de manifestants tornen als carrers de Barcelona »


TAC12 TV - Salou tanca l'agost amb les millors xifres d'ocupació dels últims 10 anys\nSalou tanca l'agost amb les millors xifres d'ocupació dels últims 10 anys\nDijous, 31 Agost 2017 17:13\nL'estiu turístic de la capital de la Costa Daurada és el millor de l'última dècada. Així ho diuen els números just quan tanquem el mes d'agost amb sensacions inèdites des d'abans de la crisi. Ls pernoctacions han crescut 7 punts durant aquest any i el sector augura que se superaran els 8 milions de pernoctacions durant aquest 2017.\nPer trobar un període vacacional tan positiu a la Costa Daurada com l'actual cal viatjar fins a l'època prèvia a la crisi i als estius del 2006 i el 2007. Des de llavors, els índexs d'afluència de turistes han estat elevats però amb preus a la baixa per salvar la temporada. Ara no existeixen les ofertes d'última hora per omplir buits, el mercat estatal ha recuperat embranzida i el francès i l'irlandès han respòs per sobre de les expectatives creades.\nTot plegat amb un entrebanc inesperat com va ser l'atemptat patit a Cambrils el 18 d'agost. Afirmen els responsables del sector que la incidència gairebé no va tenir afectació al municipi i que, a llarg termini, la imatge de Salou com a destinació turística segura no es veurà afectada.\nA l'espera de rebre les dades concretes de la segona quinzena de l'agost, en què puntualment s'ha assolit el 100% d'ocupació, es preveu un setembre molt superior al de l'any passat i una tardor on s'estabilitzarà el mercat continental de la tercera edat per allargar la temporada turística. Així, des de turisme calculen que aquest 2017 se superarà la barrera dels 8 milions de visitants a Salou.\nMés en aquesta secció: « Comencen les festes per commemorar la sortida del rei Jaume I des de Salou Salou rebutja les al·legacions pel projecte del futur supermercat al costat del Mercat Municipal »


Suez Espanya, finalista dels European Business Awards for the Environment\nLa companyia, una de les 22 finalistes, ha estat seleccionada per la campanya de naturalització de les seves instal·lacions\nEl programa BiObserva permet la implicació de treballadors i entitats en els treballs de Suez per protegir la biodiversitat | Suez\nLa filial estatal de Suez ha estat seleccionada com a finalista pel projecte de naturalització a les seves instal·lacions per a la secció europea dels European Business Awards for the Environment. Aquesta iniciativa premia les companyies que més destaquen en ecoinnovació i que inclouen el respecte pel medi ambient als seus principis i activitats. Suez Espanya, que el passat mes de juny va obtenir aquest reconeixement a la secció espanyola, ara ha esta triada com una de les 22 empreses finalistes d’entre un total de 161 candidatures presentades a aquests premis que s’otorguen sota els auspicis de la Unió Europea. Els guanyadors seran anunciats a la cerimonia de premis European Business Awards for the Environnement, que se celebrarà el proper 14 de novembre a Viena (Àustria). L’esdeveniment formarà part del congrés “Creixement en transició”, una de les principals propostes de la presidència austríaca de la UE.\nEl compromís amb la biodiversitat es troba inclòs al Pla Estratègic de Suez Espanya amb uns objectius i unes metes ambicioses, comprometent-se a establir plans d’acció de biodiversitat a totes les instal·lacions que estan ubicades en espais sensibles, eliminar l’ús de fitosanitaris i herbicides del 100% de les instal·lacions i identificar i controlar les espècies invasores. Per a Asunción Martínez, directora d’aigua de Suez Espanya, “protegir la biodiversitat mitjançant la naturalització de les nostres instal·lacions és un dels compromisos inclosos” al seu pla estratègic. Aquest projecte suposa un canvi progressiu en el model de gestió de les seves plantes, de manera que siguin transformades i gestionades com a infraestructura verda i, per tant, multifuncional que, a banda de la seva funció hidràulica, genera beneficis que provenen dels serveis ecosistèmics. Amb aquest objectiu, Suez ha desenvolupat una estratègia que inclou diverses eines entre les quals destaquen la Guia Operativa per al a conservació de la biodiversitat al Cicle Integral de l’Aigua, l’aplicatiu per realitzar diagnòstics de biodiversitat o el Programa de Voluntariat Cooperatiu BiObserva, que facilita la implicació dels treballadors i la col·laboració d’entitats naturalistes. Així es mitiga la pressió sobre la pèrdua d’habitat, les espècies exòtiques invasores i la contaminació i enverinament de la fauna, a més d’afavorir les funcions ecològiques de l’entorn natural on es troba.\nLa iniciativa ha estat implementada, en la seva totalitat, a la planta potabilitzadora de Sant Joan Despí per Aigües de Barcelona. Un altre exemple és l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals Cabezo Beaza (Múrcia) on Hidrogea, en col·laboració amb l’Asociación Naturalista del Sureste, té un programa de conservació de l’entorn en basses naturalitzades alimentades per l’aigua depurada de l’estació. Aquestes basses atreuen centenars d’aus, algunes de les quals estan en perill d’extinció. El projecte s’està desplegant a les més de 900 instal·lacions de tractament d’aigues que el grup té a l’estat espanyol. El 2021, la totalitat de les plantes que es trobin en espais protegits tindran el seu propi pla d’acció de biodiversitat.